ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ju810 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju810av , ()VideokameraövervakningTaxinäringen har drabbats av alltfler ochmer våldsbenägna angrepp på taxiförarna. Det är särskiltunder och som övergreppen sker.Vi kan inte acceptera att övergreppen fortsätter. Taxinäringen har på olikasätt arbetat med frågan genom att försöka få så lite kontantbetalning sommöjligt och istället använda andra betalningssätt, utrusta bilarna medkommunikationsradio och telefoner. Allt för att öka tryggheten. finns det system med övervakningskameror i taxin. Detta harpraktiserats i flera andra länder, exempelvis , och ,med ett positivt resultat. Detta system filmar kunden vid av- och påstigning itaxin i , dessa filmsnuttar lagras i en plomberad box som vidhändelse endast polis har tillgång till. Efter ett visst antal inspelningarraderas dessa kontinuerligt. Diskussion har uppstått kring en yrkesgruppssäkerhet/arbetsmiljö och den enskilda människans integritet. Jag anser attdet finns behov av att i lag kunna reglera möjligheten till kameraövervakningi taxibilar.Med tanke på att taxibilar ofta ägs av småföretagare är det märkbart att enansökan om att få ha övervakningskamera i en taxibil ska sökas ochkostnaden per bil är förutom alla byråkratiska regler. Dettaborde kunna förenklas och därmed kostnaden kunna sänkas.HemställanHemställanMed hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av att i lag kunna reglera möjligheten tillkameraövervakning i taxibilar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förenkla ansökningen så att kostnaden föransökning om tillstånd för kameraövervakning i taxibilar kan sänkas.Stockholm den 5 oktober 1999Birgitta ()
mot · GN02Ju812 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju812av , ()Säkerställande av fordringarSveriges medlemskap i har vidgat våra vyer och öppnatvåra gränser på gott och ont. Tillgången till den "inremarknaden" är av stort värde för vårt näringsliv. Tull- ochmomsregler är samordnade länderna emellan för att uppnåstörsta möjliga smidighet.Det faktum att en näringsidkare inte behöver förskottera moms i sambandmed förvärv från annat EU-land har blivit en motor i en snabbt växandeinternationell kriminalitet. I en seriöst bedriven verksamhet vidareförsäljsvaran i med vinstpåslag och utgående moms. I ekobrottsuppläggetsäljs istället varan med en kraftig prissänkning som motsvarar den momssom aldrig betalas in.Staten förlorar därmed stora pengar, seriösa konkurrenter slås ut och deninternationella kriminaliteten får starkt fotfäste i vårt land.Denna form av brottslighet förekommer i samtliga EU-länder. harvidtagit kraftfulla åtgärder för att betvinga den genom att ett nationelltprojekt har inletts där olika myndigheters resurser samordnas.För att undvika upptäckt sker den illegala handeln snabbt. Bolag startasoch försvinner och "målvakter" byts ut. Brottsligheten är därför mycket svår-bevisad.I dagens IT-samhälle går det snabbt att förflytta stora summor pengarmellan bolag och mellan länder. Rådande svensk lagstiftning vad gällermöjligheter för åklagaren att "frysa" tillgångar är omodern och otillräcklig.Det är av stor vikt att det kan gå snabbt att säkerställa statens fordrings-anspråk.Rådande lagstiftning bör således ses över och ges sådant innehåll attåklagare får moderna instrument för att "frysa" tillgångar hos misstänkta ochbolag interimistiskt under förundersökningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagstiftningen att åklagaren ges moderna instrument för att "frysa"tillgångar interimistiskt vid grov ekonomisk brottslighet.Stockholm den 5 oktober 1999Ulla ()()
mot · GN02Ju902 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju902av , ()Resurser till rättsväsendetRättsväsendets mål är att tillförsäkra den enskilde rättssäkerhet ochrättstrygghet. För att citera ur budgetproposition:Rättssäkerheten kräver likformighet och förutsebarhet i rättskipning ochmyndighethetsutövning. Den enskilde måste kunna lita på lagstiftningenoch på myndigheterna. Med rättstrygghet avses människors skydd iförhållande till andra för liv, hälsa, integritet och egendom. Den uppnåsfrämst genom en effektiv brottsförebyggnade och brottsbeivrandeverksamhet och genom att respekten för lag och rätt upprätthålls.Målsättningen med brottsbekämpningen måste vara att öka de enskildamänniskornas rättstrygghet, att bryta den negativa brottsutvecklingen och attförbättra uppklarningsprocenten.I ett rättssamhälle måste den enskilde medborgaren kunna känna trygghet isitt eget hem och på gator och torg. Intrång och övergrepp från såväl enskildasom det allmänna måste förhindras och beivras.De kraftiga nedskärningar inom polisområdet som skett, har medförtnegativa effekter för polisverksamheten och därmed också för rätts-tryggheten.Rättsväsendet har varit utsatt för stora besparingar frånstatsmakternas sida. blev det en förändring. Nyatjänster inrättades, domstolarna fick eget budgetansvar till den del man intehaft tidigare. har de höjda anslagen skurits ned år för år, iblandmed höga procenttal. De nya tjänsterna försvann. Polisen och domstolarnadrabbades extra hårt.Nu har staten genom krävt ytterligare besparingar på inom domstolsväsendet . Detta står i direkt strid medrättsväsendets mål.Dagligen kan vi läsa i tidningarna, höra i radio och se i TV hur otillräckligtvårt rättsväsende är. Antalet poliser i tjänst har decimerats i en omfattningsom innebär att lag och ordning inte kan upprätthållas på ett tillfredsställandesätt. Affärsidkare och medborgare säger på fullt allvar att det är meningslöstatt ringa polisen eller att anmäla brott som begås.Stölder, rån och misshandel är vanligt och sker ofta helt öppet.Förövarna vet att polisens resurser är otillräckliga. Stöldligor härjar, kvinnorpåcyklas medvetet och "någon" tar hand om väskan. I har detsenaste året brotten anmälda och oanmälda ökat i en omfattning som inteär försvarbar om rättstryggheten skall upprätthållas.Enligt vår grundlag är en av statens viktigaste uppgifter att värnamedborgarnas rättstrygghet. Riksdag och regering måste ta sitt ansvar för attlag och ordning skall kunna upprätthållas. Vidare måste poliserna få ökadebefogenheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade resurser till rättsväsendet.Stockholm den 30 september 1999Olle ()
mot · GN02Ju904 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förbjuda deltagande i och stöd till rasistiskaoch kriminella organisationer,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det nationella brottsofferskyddet måstekompletteras med internationella åtgärder.Stockholm den 29 september 1999Ragnwi Marcelind (kd)()()()()()von der Esch (kd)()()1 Yrkande 2 hänvisat till SkU.
mot · GN02Ju909 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju909av , ()RättsväsendetMedborgarnas förtroende för rättsväsendet håller på attnaggas i kanten. Människors rättstrygghet och rättssäkerhetär hotad till följd av de senaste årens kraftiga besparingar,centraliseringar och omorganisationer. är pressenpå de rättsvårdande instanserna fortsatt stark. Läget irättsväsendet är allvarligt. vill återupprustarättsväsendet.Centerpartiet tillför ytterligare till polisen för iförhållande till regeringens förslag. Mot bakgrund av de många vakantatjänsterna inom polisen som inte kan besättas vill vi skapa möjligheter förfler civilanställningar inom polisen. De civilanställda administratörerna be-hövs inom polisen och är väsentliga för att polisens arbetsuppgifter skakunna renodlas. Med fler civilanställda får polisen möjlighet att göra det denär bra på; att utföra de polisiära uppgifterna.För att slå vakt om en fortsatt decentraliserad tingsrättsstruktur inomramen för utvidgade domkretsar avser att satsa ytterligare 225miljoner kronor utöver det regeringen redan anslagit. Den bekymmersammaarbetssituationen med hög arbetsbelastning inom hovrätterna och de all-männa förvaltningsdomstolarna bör med vår satsning kunna avlasta dessadomstolar och därmed bland annat korta ner de oroväckande långa hand-läggningstiderna.Kriminalvårdens viktigaste uppgift är att se till att internerna inte återfalleri brott utan ges förutsättningar att skapa sig ett icke kriminellt liv efterfrigivningen. Arbete och andra sysselsättningsformer (utbildning, undervis-ning, arbetsträning, social färdighetsträning) måste därför erbjudas deintagna. Möjligheter till att utveckla det personliga ansvaret måste ges. Attbehandlingsinsatserna för psykiska problem, drogmissbruk och andraproblem som de intagna har, upprätthålls på en hög nivå är av utomordentligvikt. Programverksamhet som riktar sig till dessa visar sig ge goda resultatoch sådan programverksamhet är därför prioriterad. För att programverksam-heten ska vara framgångsrik krävs dock tillgång till kompetent ochengagerad personal, inte minst vad gäller psykologer och psykoterapeuter.För att kriminalvården ska kunna upprätthålla en offensiv programverksam-het, av tuffa besparingar, är berett att satsa 185miljonerytterligare på kriminalvården.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 4Rättsväsendet enligt följande uppställning:Tabell 1: (Anslag (tkr) )den 3 oktober 1999Gunnel (c)()()()()()()()
mot · GN02K201 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K201av , ()YttrandefrihetenFN:s artiklar om mänskliga fri- och rättigheter garanterar, oavsett åsikt,yttrandefrihet för alla. Artiklarna skrevs av andra världskrigetssegermakter (inklusive där de förvisso aldrig tillämpades)i syfte att hindra uppkomsten av de totalitära ideologier som orsakadekriget. Beklagligt är att inte helt lever upp till nämnda artiklar.FN:s artiklar innehåller ett moment 22 som i ett demokratiskt styrelseskickaldrig kan undvikas. Artiklarna ger nämligen yttrandefrihet även förförespråkare av de ideologier man avsåg bekämpa. Så måste det vara i enutvecklad demokrati. Tyvärr uppfyller inte det kriteriet.För sedan fälldes vid domstol en doktorand i därför att denneinitierat ett föredrag vid stadens universitet om nazismen av en nazist. Ävennazisten dömdes.Nuvarande lagstiftning innebär i praktiken, som i Umeåfallet, att destudenter som bevistade ovan nämnda föreläsning förklarades icke kompe-tenta att självständigt sortera bort och ta ställning till nazistiska budskap.Domslutet är generande för som demokrati och vittnar om attsamhället inte tilltror medborgarna förmåga till eget ställningstagande. Enligtuppgift i medierna har vid representanter för Nordkoreasambassad tillåtits föreläsa utan att detta orsakat reaktioner.Att nazismen skall bekämpas är förhoppningsvis de flesta medvetna omoch det påståendet ifrågasätter få. Däremot är det förvånansvärt att kommu-nismen mot bakgrund av lagstiftningen tillåts agera utan inskränkningar trotsatt det i den ideologins namn har begåtts fler brott mot mänsklighetenjämfört med nazismen.I ett demokratiskt samhälle som skall alla åsikter, även de mestextrema, tillåtas framföras. Det måste vara upp till varje medborgare attvärdera budskapens bärighet. Yttrandefriheten får aldrig baseras på trendereller politikers tyckande då gränsdragningar mellan acceptabelt och inteacceptabelt aldrig får göras.Lagstiftningen bör ändras i så motto att om mänskliga fri- ochrättigheter avseende åsikts- och yttrandefrihet till fullo levs upp till. Allaskall ha rätt att propagera för sin åsikt. Således bör såväl kommunister somnazister erhålla möjlighet att framföra sina ideologier utan att riskera att blidömda av domstol för detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att yttrandefrihet bör garanteras för alla.Stockholm den 24 september 1999Sten ()
mot · GN02K202 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K202av , ()Spärren till riksdagsval och minskat antal riksdagsledamöterEnligt undertecknads uppfattning är en av nuvarande spärregler för att ettparti skall bli invalt i för låg. Regeln som ger ettriksdagsmandat vid uppnådda i en valkrets kan däremotbehållas. Antalet riksdagsledamöter bör minskas från nuvarande 349 till175. Däremot bör spärren som garanterar riksdagsmandat vid valresultatpå i hela riket höjas till ! Dessutom börundersökas huruvida det är praktiskt möjligt att på valsedeln markera förnäst bästa parti i de fall förstahandsvalet inte ger det valda partietriksdagsmandat.Ökad spärr för riksdagsmandat innebär att majoritetsförhållandet iriksdagen blir klarare och bör ge bättre möjligheter till en för landet gynnsampolitik. har det i funnits alltför mångapartier med ett valresultat strax . Detta har inte skapatnödvändig politisk stabilitet. Små partier har oftast lyckats förhandla sig till"fördelar" som inte motsvarar deras valresultat, vilket gör att väljarnas åsiktriskerar att sättas ur spel.En minskning av antalet riksdagsledamöter till 175 gör att vi får en nivå påantalet som bättre motsvarar befolkningsantalet på det vis som gäller i mångaandra länder. Dessutom bör förslaget skapa möjligheter till bättre nödvändigservice för riksdagsledamöter utan att det kostar mer pengar.Regeringen bör tillsätta en utredning där i motionen upptagna spörsmålkan behandlas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning avseende spärrar tillriksdagsval,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om antalet riksdagsledamöter.Stockholm den 24 september 1999Sten ()
mot · GN02K203 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K203av , ()Riksdagsledamöternas arbete i valkretsenI talas det mycket om politikerförakt och ombristande förankring.Och uppenbart är att en faktor i detta sammanhang är de bristande resurserför arbete i valkretsen som riksdagledamöterna upplever. En arbetsplatscentralt i valkretsen med tillgång till viss sekreterarhjälp, kopieringsresurseroch del i sammanträdesrum skulle lätt kunna ordnas hos den lokalalänsstyrelsen. En så enkel sak som tillgång till lokal support till ledamotensIT-utrustning har inte lösts, men skulle kunna ordnas genom koppling tilllänsstyrelsernas avtal.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur ledamöternas möjligheter till arbete i val-kretsen skall kunna underlättas.Stockholm den 22 september 1999Bertil ()
mot · GN02K205 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K205av , ()Duandet i riksdagsprotokolletFörra hösten skrev jag en motion om det tilltagande niandet,som jag ogillar. Ingen motion jag skrivit haruppmärksammats som denna och jag har fått många mejl ochbrev om detta, där de allra flesta haft samma uppfattningsom jag i frågan. KU behandlade min motion ochkommenterade situationen i kammaren. Man konstaterade attnyheten med två talarstolar och snabba replikskiften ändratpå förutsättningarna. Det blir svårt att låtsas att talarnaegentligen vänder sig till herr eller fru talman och debatterarvia denne när debatten sker direkt mellan minister ochinterpellant. skrivs duandet om till namn.Låt protokollet speglaverklighetenRiksdagens språkvårdare tillika stenograf menar att tonen ikammaren borde avspeglas i protokollet och attomskrivningar till det mer formella språket bör försvinna.Något formellt du-beslut inom står dock inte attfinna. KU ansåg snarare i betänkandet som behandlademotionen att de gamla kammarreglerna skall bestå. Men manpåpekade att tilltalsorden mellan ledamöterna ochmellan dessa och övrig riksdagspersonal är en privatangelägenhet. Då är det å andra sidan rimligt att steno-graferna låter detta få genomslag i protokollet och får skrivadu om det är det ordet som använts.Låt du slå igenom iriksdagsprotokollet!Det borde vara att duandet slår igenom iriksdagsprotokollet. Protokollet är ju ett dokument förframtiden, som skall visa vår tid och dess språkbruk. Om nuduandet ökar främst i interpellationsdebatter men även underfrågestunder borde det synas i protokollet. Omskrivningarnager ju en felaktig bild för framtida läsare av debatten ikammaren. Vi förvränger vårt samtida språkbruk. Bruket avordet du visar på vilket sätt vi bemöter varandra, något somär väl så viktigt att visa för framtiden. Tonen i ett samhällesäger mycket om detsamma. Genom omskrivningarna ges enfelaktig historisk bild av nutiden. Varför ska vi försvåra förframtidens historiker att förstå hur vi tänker och förhåller osstill varandra?HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att reglerna för riksdagsprotokollet ändras ienlighet med motionens förslag.Stockholm den 22 september 1999Gudrun ()
mot · GN02K207 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K207av , ()Antalet ledamöter i riksdagI dag består riksdag av 349 ledamöter. Frågan ärom inte ledamöter, utan att arbetet försämras, kanminska i antal.Antalet politiker ser ut att öka på många områden. I harLandstinget cirka 800 politiker som tillsammans har cirka 1.200politiska uppdrag! Det är siffror som säger sitt. Självklart har det högaantaletuppdrag också att göra med att den politiska majoriteten, i exempelvislandstinget, vill syssla med mycket som ligger utanför uppgifter.Då det gäller antalet politiker i riksdag har jag funnit, i , att antalet ledamöter kan minskas. Det är många av osssom finns "långt ut" i organisationen.Det är också en kostnadsfråga. Vi måste ställa samma krav på riksdagensom på övriga statliga förvaltningar att ha en rationell och bra organisation.Jag tror att det går att sänka antalet tjänstemän i många av de statligaverksamheterna. Jag tror att antalet tjänstemän inom kan sänkas,och jag tror att antalet ledamöter också kan sänkas.Jag föreslår att antalet ledamöter i riksdag minkas till 249, alltsåen minskning med 100 ledamöter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att sänka antalet ledamöter i riksdag till249 ledamöter.Stockholm den 20 september 1999Rolf ()
mot · GN02K208 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K208av de , ()Svensk flagga vid kammarens talarstolKammarens talarstol är ett ofta förekommande inslag i mediadå debatter och viktiga samhällsfrågor från riksdagskall refereras. I många länders parlament finns nationensflagga nära talarstolen. riksdag har numera ensvensk flagga uppe i ett hörn långt borta från talarstolen. Detvore en fördel om man varje gång ett inslag från kammarenstalarstol visades direkt kunde se att det var från Sverigesriksdag.Jag föreslår därför att det vid kammarens talarstol sätts upp en svenskflagga. Detta kan ske på många olika sätt, t.ex. ett ställ med en flaggabredvid talarstolen eller en flagga på väggen bakom talarstolen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådant flaggarrangemang i plenisalen attden svenska flaggan placeras i anslutning till talarstolen i enlighet medvad som anförts i motionen.Stockholm den 20 september 1999Marietta de ()
mot · GN02K209 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K209av de , ()Kommunala utjämningsmandatMånga av kommuner består av flera valkretsar.Mandatfördelningen efter ett val kan ge ett parti"otillbörligt" bra utdelning om antalet röster fördelat påsamtliga partier fallit på ett visst sätt i en valkrets, medan ettannat parti kan förlora oförskämt mycket genom att i bådavalkretsarna ligga precis under för att få ytterligare ettmandat. Totalsumman "överblivna" eller "bortkastade"röster i kommunen kan vara större för detmissgynnade partiet än för det parti som fått den "rätta"slumpmässiga spridningen av rösterna.Hade det i kommunerna funnits utjämningsmandat så hade detta intekunnat ske. Det totala kommunala valresultatet, dvs ett partis totala antalröster i en kommun, hade fått genomslag. Ett exempel från årets valrörelse ären kommun där ett parti som ökade sin röstandel fick tre nyamandat, medan ett parti som ökade sin röstandel inte fick någotnytt mandat.I kommuner med två och fler valkretsar bör därför utjämningsmandatinföras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att införa utjämningsmandat vidkommunfullmäktigeval.Stockholm den 20 september 1999Marietta de ()
mot · GN02K210 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K210av de , ()Blanka valsedlarEnligt vallagen 18 kap. 10 § är en röst ogiltig om den saknarpartibeteckning eller har mer än en partibeteckning eller harkännetecken som uppenbart gjorts med avsikt.Däremot räknas en röst på eller något annat parti.Sedan gör de spärrar vi har på av antalet röster i i en valkrets att partier som inte når upp till detta redovisas ikategorin "övriga partier".Vid val röstade 137.176 personer på "övriga partier" medanantalet ogiltiga valsedlar var 113.446 stycken. Enligt uppgifter från är flertalet av de ogiltiga valsedlarna blanka. Det är mycketovanligt att valsedlar bedöms som ogiltiga av någon annan anledning.De som röstar blankt har precis som den som röstar på sig till vallokalen för att rösta. En ärligare redovisning av valresultatvore att redovisa blankrösterna som just blankröster och de som är ogiltigaav de andra ovan nämnda skälen som ogiltiga.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i vallagen att blanka rösterredovisas som blankröster i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 20 september 1999Marietta de ()