mot · GN02MJ253 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ253av , ()TrädgårdsnäringenBakgrundDen svenska trädgårdsnäringen definieras som enyrkesmässig produktion av grönsaker, köksväxter,prydnadsväxter, frukt och bär samt plantskoleväxter.Produktionen sker dels i växthus, dels på friland. Näringensysselsätter ca27 000 personer (1996) och fanns det ca 3 729företag inom näringen. Till sin karaktär är näringen en typisksmåföretagarbransch med relativt små produktionsenheter.Medelarealen växthusyta är i Sverige2 , och . Dettaförhållande gör att de svenska företagen har förhållandevissvårt att ekonomisera sina investeringar. Det svenskaväxthusbeståndet uppvisar också en ogynnsam åldersprofil,som innebär att utvecklingstakten när det gäller rationellabrukningsenheter mot mer energi- och miljöeffektivproduktion inte går lika snabbt i som i andra länder.I , ett av de främsta konkurrentländerna, hardäremot utvecklingen mot större brukningsenheter och motenergi- och miljöeffektiva företag stimulerats av nationellainvesteringsstöd liksom stöd till energibesparandeinvesteringar genom resituerade miljöskatter samt kollektivautvecklingssatsningar finansierade genom obligatoriskaproduktionsavgifter. Det senare tillämpas i samtliga EU-länder utom i Sverige.Södra är centralt för landets trädgårdsodling. Frukt odlas framförallt i de södra delarna av landet medan bärodlingen är spridd i princip överhela landet. Blomsterodlingarna har en viss koncentration till tättbebyggdaområden men sker i hela landet. Odlingen av utplanteringsväxter är en viktigtproduktion för mellersta och norra . Det ekonomiska värdet av konsumtionen av frukt, bär samt köksväxteruppgick (SOU 1997:167) till , vilket motsvarar15 % av landets totala livsmedelskonsumtion. Importen av frukt och grön-saker uppgick till ca . Det senare värdet avser import-ledet medan konsumtionsvärdet avser detaljhandelsvärdet. Därav kan mankonstatera att importen svarar för en mycket stor del av den svenskakonsumtionen av frukt och grönsaker. Av i odlingsbara kulturer ärden svenska marknadsandelen ca 50 %.En anledning till den höga importandelen är de ojämlika produktions-villkor som de svenska odlarna har i förhållande till sina konkurrenter inomEU. Enligt vår uppfattning har den svenska trädgårdsnäringen mycket godaförutsättningar att bedriva en rationell, miljömedveten och bred produktionav trädgårdsprodukter om den får verka under samma konkurrensvillkor ochförhållanden som odlarna inom de övriga EU-länderna. kan mankonstatera att spelreglerna för de svenska odlarna är betydligt sämre än förövriga odlare inom EU.För den svenska trädgårdsnäringen varierar konkurrentländerna beroendepå produkter. , , och är de främstakonkurrentländerna när det gäller frilandsgrödor. ochDanmark är de största konkurrenterna när det gäller växthusprodukter.Nederländerna är också en stor konkurrent när det gäller frilandsprodukter.Vid en jämförelse av produktionsvillkoren för de svenska odlarna iförhållande till de europeiska konkurrenterna kan man konstatera betydandeskillnader till nackdel för den svenska trädgårdsnäringen. Detta gäller bl.a.inom områden som drivmedels-, energi- och koldioxidskatter, arbetsgivarav-gifter, investeringsstöd m.m.Även inom EU-reglementet finns det bestämmelser som motverkar enmiljövänligt inriktad produktion, t.ex. bestämmelserna om att stöd tillekologisk odling endast kan utgå till frilandsodling medan däremot växt-husodlingen inte kan få motsvarande stöd. Det innebär särskilda kostnaderför att övergå till en renodlad ekologisk odling i växthus.Det ekologiska stödprogrammet i EU bör därför också omfatta växthus-odlingen.Inom näringen har det vidtagits en rad åtgärder för att skapa ett miljö-anpassat och kretsloppsinriktat produktionstänkande. Större delen avproduktionen är IP-certifierad. Man har också skapat miljö- ochenergihusesynsprogram för näringens olika branscher.Svenska trädgårdsföretag har ett högt tekniskt kunnande, en stark miljö-medvetenhet och en stor lyhördhet för marknadens krav och förväntningar.Den svenska trädgårdsnäringen har i samband med EU-medlemskapet intesom trädgårdsnäringen i och tillerkänts något särskiltövergångsstöd med inriktning på att underlätta de enskilda företagensomställning och anpassning till en mera konkurrensutsatt marknad.Koldioxidbeskattningeninom växthusodlingenVäxthusodlingen i bedrivs av ca 1 414 företag (1996enl. SOU 1997:167). I växthusodlingen utgör kostnaden förenergi, dvs uppvärmning av och belysning i växthusen, isnitt av den samlade produktionskostnaden. Itomat- och gurkodlingarna med de lägstaomsättningsvärdena per arealenhet uppgår denna kostnad till18-25 % av produktionskostnaden. Näringen har redovisat en betydande reduktion avenergiåtgången. Det svenska klimatet och det högaenergikostnadsläget har inneburit incitament för nyalösningar som inneburit att svensk växthusodling i daginnehar en ledande internationell position i detta avseende.Fossilbränsle utgör fortfarande den huvudsakligaenergikällan vid uppvärmningen av växthusen. P.g.a. avbristande tillgång till rationella och kostnadseffektivatekniska lösningar på bioenergiområdet men även p.g.a. deninternationella konkurrenssituationen innebär det attnäringen också den närmaste framtiden kommer att varastarkt beroende av fossila bränslen. I relation till deviktigaste konkurrentländerna tillämpas i högaskatter på energi som ett styrinstrument. För den svenskaväxthusodlingen är den svenska koldioxidskatten enbetydande konkurrensnackdel. Till skillnad från till t.ex.Danmark, ett av våra viktigaste konkurrentländer, återförsinte heller de uttagna energiskatterna till näringen i form avenergisparstöd m.m.Den 1 juli 1997 infördes en förändring av koldioxidbeskattningen sominnebar att koldioxidskatten för industrin och växthusodlingen höjdes från25 % till . Av det nominella skattebeloppet infördes för energiintensivaoch konkurrensutsatta företag en särskild nedsättningsmöjlighet, den s.k. 0,8-procentregeln. För stora delar av växthusodlingen har det visat sig att dennaregel fått en särskilt olycklig utformning.Systemet innebär att företag med växthusodling av köksväxter får enreducering av energiskattekostnaden i förhållande till perioden före den 1/71997 medan motsvarande odling av prydnadsväxter till följd av högreomsättningsvärden (beroende på högre ingångsvärden i produktionen) fårända upp till en fördubbling av sina skattekostnader. Detta måste varafelaktigt då båda har en liknande konkurrenssituation. Systemet gör också attföretag med samma typ av produktion men med olika uppvärmningssystemkan få olika skattekostnad. Den svenska tillämpningen av EU:sminimiskattenivåer för olja men inte t.ex. för naturgas innebär också attföretag i det s.k. naturgasbältet gynnas särskilt av nedsättningssystemet.Enligt uppskattningar av Särskilda skattekontoret i , somadministrerar den särskilda nedsättningen enligt 0,8-procentsregeln, harhittills endast drygt 500 av landets ca 1 400 växthusföretag utnyttjat dennanedsättningsregel. Eftersom den regel som nedsättningen bygger på ärförklaringsmässigt mycket krånglig och dessutom är förenad med enomfattande administration finns det anledning anta att många växthusföretagännu inte kunnat klargöra huruvida man är berättigad till den extranedsättningen eller ej och därmed gått miste om en tillerkänd skattelättnad.En avveckling av 0,8-procentsregeln och införandet av en generell skattesatsför koldioxidskatten för växthusnäringen skulle inte bara vara ettbetydelsefullt steg mot en rättvisare beskattning utan också vara ett led isträvandena att förenkla administrationen för småföretagen. Det skulle ocksåbetyda en väsentligt minskad statlig skatteadministration.Energikostnaden inklusive skatt i uppgår för svavelfattig lätt oljatill /kWh. För naturgas där denna kan utnyttjas till /kWh.I är den genomsnittliga energikostnaden /kWh i 10öre och i /kWh.En svensk växthusodlare betalar /kubikmetern i koldioxidskattefter nedsättning medan den danske odlaren betalar ca ikoldioxidskatt. För företag utan energisyn uppgår den danska koldioxid-skatten till . Den inbetalda koldioxidskatten i Danmarkåtergår dessutom till näringen i form av bidrag till energibesparandeinvesteringar. I , ett av våra starkaste konkurrentländer, tar man inteut någon skatt eller avgift på energi för uppvärmning av växthus.Genom EU-inträdet har konkurrensen för den svenska växthusodlingenökat markant. Successivt sker en reducering av priser och intäkter som enanpassning till EU-nivåerna. Det är därför rimligt att det sker en anpassningav de svenska produktionsskatterna på energi till europeiska förhållanden. s k Björkska utredningen (SOU 1997:167) föreslogs införandet av engenerell skattenivå på per kbm olja och en motsvarande nivå förövriga fossila bränsleslag. Med hänsyn till de befintliga energikostnads- ochenergiskattenivåerna i våra viktigaste konkurrentländer ochHolland bör regeringen återkomma till med förslag på enkoldioxidbeskattning för de svenska växthusodlarna i enlighet med utred-ningens förslag.InvesteringsstödDe svenska trädgårdsföretagen är med europeiska mått mättsmå i förhållande till företagen i de mest framståendekonkurrentländerna, t.ex. och . De svenskaföretagen har haft en svag lönsamhetsutveckling vilket bl.a. inneburit en eftersläpning avstrukturutvecklingen och förnyelsen avproduktionsbyggnader och produktionsteknik. Näringensjälv uppskattar att av växthusarealen bordeförnyas av åldersskäl och ytterligare stora arealer bordeersättas beroende på att deras konstruktion bromsarrationaliserings- och miljöinvesteringar. Det svenska EU-medlemskapet har inneburit en ökad accentuering av dessaför näringen betydelsefulla faktorer. ett begränsat, av EU medfinansierat,investeringsstöd till näringen. I södra och mellersta delarnaav landet där av växthusodlingen finns har dettastöd varit maximerat till . I de nordliga delarna avlandet har stödet fått en betydligt generösare utformning därbeloppet kunnat uppgå till och i område 6 till . Erfarenheterna av det tillämpade investeringsstödetför växthusodlingen under den snart avslutadeprogramperioden för stödet är att detta på intet sätt kunnatförändra den negativa struktursituationen vare sigbeträffande åldersstrukturen för växthusbeståndet ellerbeträffande storleksstrukturen på företagen.För att den svenska växthusnäringen ska kunna öka sin konkurrenskraftoch genomgå en välmotiverad och önskvärd strukturomvandling är detangeläget att investeringsstödet under den kommande programperioden framtill förstärks både vad gäller det maximala stödbeloppet och denmaximala stödprocenten för en växthusinvestering. Vi vill understryka att enförnyelse av växthusbeståndet både uppfyller förutsättningen för enförbättrad energieffektivitet och en förbättrad miljöprofil i produktionen. Därdessa båda förutsättningar kan anses bli uppfyllda bör stödet utgå med EU:smaximala stödprocent och stödbelopp. Regeringen bör mot denna bakgrundfå i uppdrag att till återkomma med förslag med denna inriktning.Arbetskostnad -årsavstämning avarbetsgivaravgiften m.m.Kostnaden för arbetskraften utgör, vid sidan avkapitalkostnader och i växthusodlingen energikostnader, denstörsta enskilda kostnaden för trädgårdsodlingen. Kostnadenför tillfälligt anställd arbetskraft, skördearbetskraft, är den urstrukturell synpunkt mest betydelsefulla kostnaden.Näringen har haft stora problem att rekrytera svensk arbetskraft till sittskördearbete. Därför har ett stort antal personer från andra länder fåttrekryteras . Under 1997utfärdades ca 5 000 arbetstillstånd för utomeuropeisk arbetskraft. För dennaarbetskraft har de svenska odlarna att precis som för svensk arbetskrafterlägga såväl lön som arbetsgivaravgifter. Detta är anmärkningsvärt enär deerlagda avgifterna inte har något större värde vare sig för den utländskaarbetskraften eller säsongsanställd ungdom.Den nedsättning av arbetsgivaravgiften som beslutade om i juni1997 efter förslag från regeringen (prop. 1996/97:150) i syfte att stimuleranyanställningar inom framför allt de små och medelstora företagen kan intefullt ut utnyttjas av företag med säsongssysselsättning. I finansutskottetsställningstagande till regeringens förslag har utskottet förutsatt attregeringenöverväger möjligheten av en årlig avstämning, som skulle göra det möjligtatt fullt ut utnyttja nedsättningen även för företag med säsongssysselsättning.Någon åtgärd i dylik riktning har inte vidtagits från regeringens sida. I dettafall missgynnas trädgårdsnäringens småföretagare på grund av sittsäsongsmässigt betingade arbetskraftsbehov.En jämförelse mellan arbetskraftskostnaderna för skördearbetskraften iEU-länderna visar att arbetsgivaravgifterna för säsongspersonal ärreducerade i de flesta länder.Den s.k. Björkska utredningen (SOU 1997:167) framhåller också att andraländers reducering av arbetskraftskostnaden för säsongsarbete är enbetydande konkurrensnackdel för den svenska trädgårdsnäringen.Utredningen konstaterar också att en reducering av motsvarande kostnaderför den svenska trädgårdsodlingen skulle, förutom en generellt positivkonkurrenseffekt, även kunna ha en positiv inverkan på förutsättningarna attrekrytera svensk arbetskraft, t.ex. ferieledig skolungdom.Riksdagen bör mot den bakgrunden ge regeringen i uppdrag att återkommamed förslag som syftar till att minska arbetsgivar- och socialavgifter försäsongsanställd personal samt att ge företag med säsongssysselsättningmöjlighet att utnyttja den tidigare beslutade nedsättningen av arbetsgivar-avgifterna.REKO-stöd och stöd tillekologisk odlingFöretag inom den yrkesmässiga trädgårdsodlingen har underden nuvarande programperioden för miljöstödsprogrammetendast i mycket begränsad omfattning kunnat delta i detmiljöutvecklingsarbete som bl.a. omfattat stöd tillresurshållande jordbruk () och stöd till ekologiskodling. Skälen till detta är att stöden inte haft en utformningsom i tillräcklig grad beaktat trädgårdsnäringens särskildastrukturella och produktionsmässiga förhållanden. Dearealbelopp som REKO-stödet utgått med förträdgårdsföretag har inte varit så avpassade att de kunnatkompensera för de kostnader som varit förenade med devillkor som en anslutning till programmet inneburit. För ettgenomsnittligt trädgårdsföretag (ca 4,2 ha) har stödetmaximalt kunnat uppgå till medanstödet för ett genomsnittligt jordbruksföretag med spannmålkunnat uppgå till ca 9 000 kronor.För företag med ekologisk odling har på samma sätt stödet till företag medgrönsaksodling utgått med samma belopp som till företag medspannmålsproduktion trots att de förra bedrivs i mindre brukningsenheter ochmed väsentligt högre omsättningsbelopp per arealenhet. Till företag medekologisk växthusodling har inget stöd utgått.Det är från samhällets utgångspunkter värdefullt att även trädgårds-näringen kan omfattas av de samhälleliga åtgärder som vidtas för att främjautvecklingen mot ett miljömässigt mer hållbart jordbruk. För trädgårds-näringen är det en rättighet att kunna ha tillgång till samma stöd somjordbruket i övrigt. På samma sätt som för jordbruket omfattasträdgårdsföretagen av höga miljöskatter på energi, gödselmedel ochbekämpningsmedel. Det är då rimligt att man på ett rättvist sätt också får delav de återföringar av miljöstödsmedel som är möjliga inom miljöstöds-programmet.Inom trädgårdsnäringen sker ett betydande eget utvecklingsarbete för attöka miljösäkerheten i produktionen. Exempel på detta är utvecklingen av IP-produktionen, växthusodlingens miljödatabas, m.m. För att ytterligare stimulera detta utvecklingsarbete ochöka anslutningen till programmen bör samhället medverka med till näringensärskilt anpassade stödprogram. Ett bibehållet och justerat REKO-stödliksom justerade arealbelopp inom stödet till ekologisk odling samtinrättandet av ett nationellt stödprogram för ekologisk växthusodling böringå i ett miljöstödsprogram för den yrkesmässiga trädgårdsodlingen.Regeringen avser att för presentera ett förslag tillutformning av miljöstöden inom ramen för det nya landsbygds-utvecklingsprogrammet för . Det är angeläget att i dettaprogram tillgodose trädgårdsnäringens behov av särskilt anpassade miljöstödi den omfattning som det här redogjorts för.BranschfondTrädgårdsnäringen saknar tillgångar som kan användasför kollektiva ändamål inom näringen. har näringenhaft tillgång till sådana medel genom bensinskattemedel ochåterföring av prisregleringsmedel. I samband med EU-inträdet fick näringen 30 miljoner för att förstärka trädgårds-näringens långsiktiga utveckling och konkurrenskraft.Medlen har finansierat bl.a. utvecklingsarbete, kvalitets- ochmarknadsförande åtgärder. En stor del av dessa åtgärder harupphört i och med att stöden upphört. Näringens struktur ärsådan att företagen var för sig är för små för att bedriva enegen utvecklingsverksamhet inom för näringen vitalaområden. Behovet av fortsatt utvecklingsarbete för attlångsiktigt trygga den svenska trädgårdsnäringen är dockfortfarande stort. I länder som och ställsmed lagstiftningens hjälp kollektiva medel till näringensförfogande för dylika ändamål. En särskild produktionsavgiftåläggs här företagen.Trädgårdsnäringens organisationer (TRF, GRF och , SPOR) har ställt sig bakom ett förslag till införandet av enkollektiv utvecklingsfond som i stort är uppbyggd på samma sätt som detdanska produktionsavgiftssystemet. Näringen uppger sig vilja ta ansvar förden kollektiva branschutvecklingen genom att skapa egna resurser för denverksamheten. Detta ställer dock krav på ett lagstadgat krav på delaktighetfrån branschens producenter, dvs odlarna. Bl.a. mot bakgrund av riksdagensbehandling av motioner i denna fråga vid föregående anmälderegeringen att man avsåg att återkomma till medett förslag i frågan. Så har dock ej skett varför regeringen på nyttuppmanas att ge ett förslag i frågan med den inriktningsom näringens organisationer föreslagit.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en anpassning av den svenska koldioxid-beskattningen och därmed avveckling av 0,8-procenstregeln samt attden svenska trädgårdsnäringen också i övrigt ges samma konkurrens-villkor som inom det övriga EU och inom våra viktigaste konkurrent-länder,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om investeringsstöd för svensk trädgårdsnäring,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsgivaravgifter och sociala avgifter försäsonganställd personal,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om REKO-stödet och stöd till ekologisk odling,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en branschfond.Stockholm den 3 oktober 1999Caroline ()()()Skånberg (kd)()()()()()()()1 Yrkande 1 hänvisat till SkU.2 Yrkande 3 hänvisat till SfU.