mot · GN02Kr317 · 1999-10-05 00:00:00 — att idrottande ungdomar dricker hälften så mycket alkohol och rökerhälften så mycket som ungdomar i allmänhet enligt en studie som gjorts avungdomars drogvanor. Eftersom vi vet att en övervägande del - upp emot 75procent - av våldsbrotten begås av berusade eller drogpåverkade individer,ger en god idrottsverksamhet positiva effekter även på det området.Idrotten liksom många andra verksamheter bör söka stöd från olika hålloch inte göra sig ensidigt beroende av allmänna medel. Vad detta harinneburit för många samhällsaktiviteter har utövarna bistert fått erfara undersenare år då kassan har sinat hos såväl stat som kommun. Ettfinansieringsmedel bland flera är överskottet på spel anordnade förallmänheten. Det finns de som anser att ideella folkrörelser och spel intepassar ihop som företeelser, men vi utgår från att folk tycker om att spela närde vet att överskottet går till ett "gott" ändamål. Ett spel med goda syften ärväsensskilt från det vanliga "hasardspelet". Folkrörelsens andel av spel-marknaden måste öka och uppgå till den tidigare andel som folk- ochidrottsrörelsen haft.Spel och lotterier har av tradition tillhört folkrörelsernas, och då inte minstidrottsrörelsens, viktigaste intäktsområden. Enligt kart-läggning utgör spel och lotterier den näst största intäktskällan.Denna intäktskälla har emellertid visat en sinandetendens. 1971 hade folkrörelserna av spelmarknaden, i början av90-talet hade siffran sjunkit till för att vara 19procent.Ökningen beror helt och hållet på BingoLotto, som är det idaghelt dominerande folkrörelsespelet. Detta lotteri har dock de senaste årenstagnerat och till och med gått tillbaka.Försämringen har skett på en marknad, vars regler totalt styrs av staten,samma stat som äger det bolag vilket tagit marknadsandelar. Regeringenagerar m.a.o. både som domare och aktör - som fleragånger fastslagit att folkrörelserna skall öka sin andel av spelmarknaden.Våren 1994 beslutade att folkrörelserna skulle erbjudas att ta ettägaransvar för dåvarande AB Tipstjänst. Diskussioner om ett sådantövertagande inleddes också, men avbröts av den nya regering som tillträddehösten 1994. I stället skulle folkrörelsernas lokala barn- ochungdomsverksamhet få överskottet från de nya värdeautomater, för vilkakoncessionen tilldelades Tipstjänst, i konkurrens med bl.a. idrottsrörelsen.Våren 1996, när de två statliga spelbolagen samman till AB , beslutade att denna öron-märkning av överskottet skulle ersättas av ett system för vinstdelning mellanstaten och näringslivet, vilket skulle baseras på överskottet från värde-automaterna.Först 1999 fördelades de första pengarna från värdeautomatspelen tillfolkrörelserna och något "vinstdelningssystem" har fortfarandeinte kommit till stånd - en otillständig försening.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen påpekat problemet med folk-rörelsernas minskade andelar av spelmarknaden, och beslut har fattats om attfolkrörelserna skall stärkas och andelen öka. har dock de nyaspelformer som tillåtits tagits om hand av de statliga spelbolagen och på såsätt i stället stärkt deras ställning. De senaste exemplen är internationellakasinon, hundkapplöpning och möjligheten för att placera utvärdeautomater i bingohallar, som s.k. varuautomater förbjuds idessa lokaler.Regeringen har tillsatt en särskild utredning med uppdrag att presenteraförslag på hur föreningslivets ställning på den svenska lotterimarknaden skallkunna stärkas. Förslag finns redan presenterade av ett flertal utredningar. Detär därför viktigt att utredningen kommer fram med konkretaförslag på åtgärder, och vilka tillstånd som skall tillfalla folkrörelserna, såattföreningslivets ställning stärks.Åtgärder måste vidtas för att folkrörelserna skall få likvärdiga rättigheteroch legala förutsättningar som andra aktörer att agera på spelmarknaden.Den dialog som inletts måste leda fram till ett resultat därRiksidrottsförbundet och tillförsäkras det sedan 1995utlovade överskottet.Det är viktigt att utredningen arbetar snabbt och att den sker parallellt medde återstående delarna av Lotterilagsutredningen.Kulturen och defunktionshindradeDet övergripande målet för svensk handikappolitik ärdelaktighet för alla på jämlika villkor. Inflytande,tillgänglighet och självbestämmande är viktiga principer.Redan i 1974 års kulturpolitiska beslut var ett av målen attsärskild hänsyn till hur eftersatta gruppers behov skulle tas.1996 års kulturpolitiska beslut kan sägas ställa motsvarandekrav eftersom vi skall "Verka för att alla får möjlighet tilldelaktighet ..." och i punkten 1 "skapa reella förutsättningarför alla att använda den. "Människor med funktionshinder är naturligtvis ingen enhetlig grupp. Manhar olika utbildning, kommer från olika familjeförhållanden och socialagrupper t.ex. Likväl går det att spåra generella förhållanden.Tillgängligheten har blivit mycket bättre men det finns mycket kvar attgöra. Tyvärr tvingas många med funktionshinder att stanna hemma eftersomt.ex. de allmänna kommunikationsmedlen inte är till för alla. För hörsel-skadade kan det innebära att ett biobesök inte är värt besväret eftersomfilmen inte är textad eller det saknas hörslinga.Synskadade kan inte läsa textremsan till utländska TV-program. Omtextremsan läses upp i en särskild ljudkanal skulle dessa problem kunnaundanröjas.Med nuvarande regler om tillgänglighet för talböcker har t.ex. mångaföräldrar till barn med funktionshinder inte tillgång till barnens läromedel närde skall stödja och hjälpa sitt barn med skolarbetet hemma. I enlighet medformuleringarna i Salamanca-deklarationen bör detta önskemålkunna uppfyllas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utgångspunkterna för kulturpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den tekniska utvecklingen kommer attinnebära nya möjligheter för kultur och medier,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om public service-verksamhetens uppgift ochinriktning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att driften av Kulturnät skall upphandlasi konkurrens,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolans kulturansvar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödet till jazz och moderna musikformer,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kulturskaparnas villkor och bidragsreglernasutformning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det upphovsrättsliga skyddet,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya regler för biblioteksersättningen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av nya organisatoriska lösningar påkulturmiljöområdet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens ansvar på kulturområdet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kulturens finansiering,13. att beslutar inrätta en fond för kompletterande stöd tillkulturverksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ungdoms-, idrotts- och folkrörelsefrågor,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kulturen och de statliga spelen,116. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om funktionshindrade och kulturen.Stockholm den 2 oktober 1999Elisabeth ()()()()()()()()()()1 Yrkande 15 hänvisat till FiU.2 Yrkande 8 hänvisat till LU.