mot · GN02U408 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U408av Jóhannesson, ()MinorLång tid efter en väpnad konflikt, när fredsavtal skrivits under och närmedieintresset har svalnat finns det ett dödligt hot kvar minor.Antipersonella minor är ett av de största hindren för återgång till ettnormalt liv. Återuppbyggnad av infrastrukturer som broar, vägar och husförsvåras och försenas och ibland omöjliggörs. dödas 10 000-talsmänniskor och många fler skadas med livslång invaliditet som följd.Minorna drabbar blint och gör inte skillnad på barn och vuxna.Det finns beräkningar som säger att minornas antal räknas i långt över 100miljoner i de 64 länder som har använt minor under konflikter och krig.Ottawakonventionen har en mycket stor betydelse för att förhindra att minorläggs ut även om en del länder ännu inte skrivit under den.Minröjning är att frigöra ländernas resurser för matproduktion ochkommunikation för en fredlig utveckling.Minröjning är i flera länder en förutsättning för ländernas utveckling. Menländer med minor behöver teknik och utbildningsinsatser i form avexperthjälp och pengar för att komma igång med arbetet. Minröjningsinsatsersker runt om i världen och har en lång tradition och ligger välframme i dessa avseenden. Med nuvarande röjningstakt och kapacitet skulledet ta många att göra världen minfri. Dessutom gör bristen påsamordning det svårt att få en överblick över minröjningsinsatser ochresurser för dem.1 Inte bara här i utan även på EU:s ochFN:s nivåDe svenska minröjningsinsatserna och resurserna för dem finns inomolika budgetområden, dels har SIDA resurser och gör stora satsningar,dels finns de inom Totalförsvarets ram på den militära sidan men ocksåinom . FOA och industrin driver forsknings- ochutvecklingsarbete. Därför skulle en samlad redovisning från regeringentill om de totala svenska minröjningsresurserna ge möjlighettill helhetssyn och bättre uppföljning och prioriteringar inom dettaområde.De enskilda länderna gör egna satsningar och många non-governmentalorganizations (NGO:er, utomparlamentariska organisationer) är inblandade. länder som behöver minröjning kan flera olika organisationer varainvolverade utan lokal samordning. Trots välvilja och resurser kan densplittrade organisationen göra att effekten blir mindre än vad som förväntats.Detta gör att frågan ibland känns hopplös och att man slåss som moten övermäktig fiende. Men liksom besegrade finns hopp omseger även här.För att få en minfri värld skulle det kosta totalt 20 miljarder skr under 10 årenligt vissa beräkningar. Även om kostnaderna skulle vara de dubbla innebärdet att världssamfundet skulle behöva 2-4 miljarder skr . Detta är enliten kostnad jämfört med kostnaden för militära aktioner.Dessa kostnader är baserade på att utveckla tekniken som ger maximaltminröjningsresultat, att utbilda människor i givarländerna och att föra överdenna kunskap och teknik till de länder där minröjning skall ske. Deinkluderar inte de lokala kostnaderna av direkt minröjning utförd av lokalpersonal.Det finns både lokalt och internationellt embryon till samordning förminröjningsverksamhet. Det svenska totalförsvarets ammunitions- ochminröjningscenter SWEDEC finns i Eksjö.2 Ett internationellt nätverk för utprovning avminröjningsutrustningEtt internationellt nätverk för utprovning av minröjningsutrustning,ITEP, håller på att etableras med EU, och som drivandekrafter.Demineingcentret i är mötesplats för olika intressenter och därutbyts erfarenheter. FN har också ett demineingcenter som koordinerar FN:ssatsningar som är mycket blygsamma . Men det finns ingensammanhållande kraft med ekonomiska resurser. Eftersom minor har ennegativ effekt på återuppbyggnaden och normaliseringen efter en konfliktinnebär bristen på samordning och tillräckliga resurser ett säkerhetspolitisktproblem. Ju längre normalisering och försörjningsmöjligheter förbefolkningen dröjer desto större risk är det att konflikter kan få nytt bränsle.Om FN fick vidareutveckla sin roll som samordnare med tillräckligaresurser, och de enskilda länderna samordnade sina åtgärder via FN, skulleminröjningsarbetet få större och mer genomgripande effekt. Därför föreslårvi att regeringen får i uppdrag att i FN driva frågan om ett mera kraftfulltminröjningscenter och att regeringen också driver frågan om ett mål förminröjning som innebär en minfri värld inom 10 år.3 Hemställan3 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en samlad redovisning om de totala årligasvenska minröjningsresurserna,2. att begär att regeringen arbetar för att ettminröjningscenter med samordningsfunktioner och tillräckligaekonomiska resurser utvecklas i FN,3. att begär att regeringen verkar för internationelltsamförstånd om en minfri värld inom FN.Stockholm den 29 september 1999Berit Jóhannesson (v)()()()()()()