mot · GN02Ju907 · 1999-10-05 00:00:00 — Vianser att alla anstalter ska vara drogfria och att personalen måste ges resurseroch möjligheter att kontrollera att drogfriheten efterlevs på ett effektivtsätt.Narkotikamissbruk kan vara en av orsakerna till att klimatet blivit allt merhotfullt på anstalterna.Narkotikamissbrukande interner har ofta en trasslig social bakgrund. av dessa missbrukare har varit föremål för tidigare kriminalvårdoch har inte fullföljt någon utbildning över grundskolenivå.Det här är människor som lever sina liv utan fast inkomst, utan bostad ochutan socialt skyddsnät. Många av dem har vuxit upp i splittrade familjer ochhar även upplevt någon form av personlig ekonomisk kris. Att kunna mötadessa människor i den svåra situation som de befinner sig i och motivera demtill ett drogfritt och laglydigt liv är ingen lätt uppgift. Det kräver storauppoffringar och resurser men på lång sikt innebär ett lyckat resultat en vinstför alla. En drastisk förändring krävs emellertid för att inte dessa människorska fortsätta att förstöra sina egna och andras liv genom att återgå tillkriminalitet efter frigivningen. Därför kan vi aldrig acceptera att motivations-och behandlingsplatserna för narkotikamissbrukare har minskat. Vi villtvärtom utöka dessa.Den intagne ska erbjudas behandling mot alkohol- och narkotikamissbruk.Samtliga institutioner ska hållas drogfria. Drogtester bör exempelvisanvändas i högre utsträckning i situationer där personalen misstänker miss-bruk. konstaterar att omfattningen av kontroll-åtgärder i anstalter och häkten i form av grundliga visitationer och urinprovs-tagningar har minskat. Det vill vi ändra på genom att tillföra resurser så attpersonalen hinner med och har instrument för att få kontroll över narkotikanpå anstalterna.Vi anser att man bör överväga att införa generella regler för övervakadebesök för dem som dömts till fängelse för narkotikabrott i 2-3 månader.Narkotikan kommer in på anstalten via besöken och den intagne är aldrigdrogfri . Detta försvårar och omöjliggör rehabiliteringoch chansen till motivation för den intagne att komma till insikt om sittmissbruksproblem.Meningsfull sysselsättning för internerRegeringen beskriver i propositionen hur den totalt användatiden för ersättningsberättigad sysselsättning (5,9 miljonertim.) på anstalt används. Resultatet ser bra utmen då har man inte tagit med de 1,2 miljoner outnyttjadetimmarna som fördelades på sjukdom, 27 procentsysselsättningsbrist, sysselsättningsvägran och 35procent andra orsaker. Vi anser att det finns utrymme för attsatsa mer tid och kraft på rehabilitering ochmotivationsprogram/påverkansprogram.FamiljeförhållandenAnhöriga påverkas i hög grad av fängelsestraffet eftersom denaturliga kontakterna med den intagne blir mycketbegränsade. Till viss del har förhållandet förbättras genomatt kriminalvården numera kan ordna lämpligabesökslokaler, så kallade "övernattningslägenheter". Det ärdock främst under förberedelserna inför frigivning som endjupare kontakt med familj och anhöriga kan återskapas.Framförallt där barn finns med i bilden, kan dock ett sådantupplägg skapa både förvirring och anpassningssvårigheter dåbarnen kanske inte har haft en naturlig relationtill mamma eller pappa.Kontakterna med det privata nätverket, familj och arbetsgivare, har mycketstor betydelse under fängelsevistelsen. Vi menar att stora förändringar ochförbättringar måste ske på detta område.Barn och förälder på anstaltVi anser att det är viktigt att förbättra förhållandena för debarn vars förälder vistas på anstalt. Mer än hälften av demsom sitter på anstalt är föräldrar. Deras barn har precis somalla andra barn behov av sin mamma och pappa. Idaguppfylls inte ens de mest grundläggande rättigheterna enligtbarnkonventionen. Mycket måste göras för att förbättrasituationen. Bland annat menar vi att anstalterna i högreutsträckning måste anpassas efter barns och föräldrars behovav umgänge. Rent konkret åsyftar vi exempelvis öppnalekrum där föräldrar och barn kan umgås tillsammans, samtgrönområden och lekparker i anslutning till de anstalter därbarn vistas under längre besök. Det borde även finnastillgång till barnpsykologisk expertis så att barn och föräldrarkan ges hjälp att förbereda en så normal gemensamlivssituation som möjligt. Hjälp ska också ges efterfrigivandet och ses som en del av påverkansprogrammet.Kristdemokraterna anslår i sin budget extra resurser för att anpassakriminalvården så att barn inte ofrivilligt fråntas rätten att upprätthålla enkontinuerlig kontakt och gemenskap med sina föräldrar då dessa vistas påanstalt.FrivilligorganisationerVi tror på en utökad möjlighet för frivilligorganisationer attnärvara på anstalterna. Ett bra exempel är (KriminellasRevansch i Samhället). Organisationerna utgör en kontaktmed samhället utanför murarna; någon som lyssnar och tarsig tid. Dessutom ges omvärlden en förbättrad möjlighet tillinblick i anstaltens verksamhet. Kanske spelar de störst rollnär det gäller att fungera som referensgrupp med troligtvishelt andra värderingar än dem som internen möter i sittdagliga liv bland andra dömda brottslingar. De representerarett alternativ till missbruk och/eller kriminalitet som ärabsolut nödvändigt för den förändrade världsbild den intagnebehöver. Vid frigivningen har frivilligorganisationerna ocksåen viktig uppgift när det gäller att ge hjälp och stöd till ettfungerande liv.Frigivningsprocessen ochpermissionerDet är viktigt att de dömda i alla avseenden förbereds ochtränas inför sin kommande frigivning. De påverkansprogramsom påbörjats på anstalt bör fortsätta och avslutas först dåden enskilde individen, i samråd med sina kontaktpersoner,anses ha funnit sig tillrätta i sin nya miljö. Förberedelsernainför frigivningen och ett normalt liv bör vara en relativt långprocess.Vi vill skapa ett speciellt utslussningsboende för de långtidsdömda. Dettakan kriminalvården inte erbjuda. skriver regeringen i propositionenatt man överväger hur man på bästa sätt ska kunna skapa en organiseradutslussning. I samband med detta vill regeringen också införa intensiv-övervakning med elektronisk kontroll. Även detta är i linje med vad vitidigare framfört.Kristdemokraterna vill också att villkoren för permissioner ska ses över.Enligt uppgift är var 25:e fånge på rymmen. Av dessa har hälften varit bortamer än 6 månader. Att avvika från permission är det vanligaste sättet attrymma från ett fängelsestraff. Endast ett fåtal dömda genomför en direktflykt från anstalt. har 8 intagna i häkte avvikit och 36 intagnarymde från de slutna anstalterna. Det är oacceptabelt att rymningar ska kunnagenomföras vid permissioner. Permissioner är ett nödvändigt steg i enfrigivningsprocess men mycket kan göras för att förhindra en avvikelse.Elektronisk fotboja ska kunna används vid obevakade permissioner. Tillgångtill pass ska kunna begränsas. beslagtas endast pass för utländskamedborgare dömda till långvariga fängelsestraff och därefter till utvisning.Vi menar att pass ska kunna beslagtas vid alla permissioner. Det ska hellerinte vara möjligt att kvittera ut sitt pass före permission.Kristdemokraterna vill också att det ska vara en skyldighet för samhälletatt göra vad man kan för att meddela brottsoffer om den dömdespermissioner och frigivning.Ungdomstjänst och slutenungdomsvårdDet är angeläget att påpeka att respekten för normerna måsteupprätthållas. Det är samhällets uppgift att stå påbrottsoffrets sida och reagera när lagen har brutits. En ungmänniska som begått till exempel ett rån ska veta attsamhället ser allvarligt på denna handling oavsettgärningsmannens ålder. Det kan finnas skäl för stränga straffmen när det gäller ungdomsbrottslingar är det i första handen konsekvent och tydlig reaktion från samhällets sida somär det viktiga. arbetar för att straffet bådeska vara preventivt och rehabiliterande, det vill sägapåföljden ska avskräcka som den verkar för attgärningsmannen inte återgår i brottslighet när straffet äravtjänat.Vi anser att det är mycket olyckligt när unga förstagångsförbrytare hamnarpå samma anstalt och i vissa fall på samma avdelning som äldreåterfallsförbrytare. På bara har denna situation förvärrats ochplaceringar som hade varit otänkbara är , framförallt pågrund av platsbrist, tyvärr en realitet.Det är angeläget att kommunerna tar uppgiften att ordna ungdomstjänst-platser på allvar. Likaså är det viktigt att antalet årsplatser för slutenungdomsvård inte blir för få. Vi menar att det är önskvärt att yngre förbrytarei högre utsträckning tilldöms ungdomstjänst eller sluten ungdomsvård. Ominga platser finns tvingas domstolen döma till en annan påföljd.Kristdemokraterna menar att det ska krävas en konkret innehållsdeklara-tion med kriterier som den dömde bör uppfylla han avtjänar sittstraff. Det ska finnas direkta påföljder vid misskötsamhet. På samma sätt börgott uppförande och väl genomfört arbete ge någon form av utdelning.Statens institutionsstyrelse (SiS) har gjort en lägesrapport vad gäller slutenungdomsvård. I rapporten beskrivs bland annat livssituationen för de fyraungdomar som frigivits efter avslutad verkställighet. Det är beklagligt att läsahur dåligt kontakten mellan ungdomarna och fungerat underverkställigheten. I tre av de fyra upptagna fallen har, enligt personalen påungdomshemmen, inte visat något engagemang förungdomarna. En 18-åring som avtjänat LSU fick besök avsocialtjänsten någon dag innan frigivningen. Vid besöket fick pojkenbeskedet att han inte var välkommen hem utan måste flytta till en släkting.Vid frigivningen visste inte pojken var han skulle bo och någonsysselsättning var inte ordnad. Så här får det inte gå till. Om det avtjänadestraffet ska få någon betydelse måste den unge få hjälp med att ordna sinlivssituation efter frigivningen. En kontaktperson som den unge kan få hjälpoch stöd av bör alltid finnas i samband med och efter frigivningen.Kristdemokraterna vill utveckla och utöka ungdomsvård för unga som begårgrova kriminella handlingar.LivstidsstraffPå svenska anstalter finns fler livstidsdömda än någongång tidigare . harantalet livstidsdömda fyrdubblats, 1989 fanns det 20livstidsdömda. är det 80 stycken. Anledningentill ökningen beror på att regeringen ändrat sin praxis attbevilja nåd.Det straffrättsliga systemet är, från ett allmänpreventivt perspektiv,nödvändigt för upprätthållandet av den enskildes rättssäkerhet och ettdemokratiskt samhälle. Det offentliga har en skyldighet att skapa regler ochförutsättningar som bygger på respekten för varje individs värde ochpersonliga värdighet. Det är viktigt att en balans uppnås mellan samhälls-skydd och rehabilitering. Livstids fängelsestraff bygger dock på inställningenatt en människa aldrig kan bli bättre.Fram till slutet av 80-talet beviljades den som var dömd till livstidstraffnåd , det vill säga straffet tidsbestämdes. Livstidsstraffetomvandlades då till och den dömde släpptes villkorligt efter halvatiden. I praktiken innebar detta att livstidsstraffet motsvarade ifängelse.Under åren 1988-1998 tidsbestämdes 16 livstidsstraff. Beslutet omtidsbestämningen togs efter att i genomsnitt mellan nio och avtjänats.På grund av ändrade regler blev livstidsstraffet under dessa år lika med i fängelse.Ett tungt skäl för att avskaffa livstidsstraffet och införa tidsbestämda straffär att den dömande makten då hålls isär från den verkställande. Det är interegering utan domstol som ska bestämma straffet. Som situationen ser utidag dömer domstolen till livstids fängelse varefter regeringen genom nådregelmässigt omvandlar straffet till ett tidsbestämt fängelsestraff.Kristdemokraterna tror inte att livstidsstraff har större individuell preventiveffekt än ett tidsbestämt straff. En lagförändring behöver inte innebäramildare påföljder. Om nådepraxis innebär att ett livstidsstraff omvand-las till ett tidsbestämt straff kan lagen ändras så att domstolen redanfrån början dömer till ett tidsbestämt straff på till exempel . Påföljdenblir på så sätt förutsägbar och politiskt neutral. Denna fråga bör utredasnärmare.Det brottsförebyggandearbetetDet är viktigt att ha ett helhetsperspektiv vad gällerrättsväsende och kriminalpolitik. Det brottsförebyggandearbetet är av central betydelse.Synen på familjens roll i samhället är avgörande. Detta innebär att sam-hällets resurser ska sättas in så tidigt så att unga inte hinner komma in i denbrottsliga karriären överhuvudtaget. Detta sker bäst genom att barn får växaupp i trygga familjer som kan föra över normer och hjälpa barnen bygga uppen självkontroll som gör det lättare att stå emot frestelsen att bryta mot deregler som bygger upp samhället. "Föräldrarna är samhällets viktigaste brottsförebyggande resurs" bör varatemat på en landsomfattande kampanj som bör genomföras.Kampanjen ska i första hand vända sig till föräldrar och olika personal-grupper som arbetar med barn. Syftet är att skapa medvetenhet om detförebyggande arbetets stora betydelse för att förhindra brottsbenägenhet. Tilldetta ändamål anslår vi 10 miljoner kronor.Brottsförebyggande miljöerOm brott förhindras undviks mycket lidande. Därför bordekonkreta brottsförebyggande åtgärder prioriteras. Iregeringens proposition ges anslaget F 9 Bidrag tillbrottsförebyggande arbete, och förbudgetåren 2001 och 2002.Av de 193 våldtäkter som anmäldes i mellan 1994 och 1997skedde 68 av överfallen i parker eller på gångstigar som går genom grön-områden. Det typiska offret är på väg hem från buss eller tunnelbana ochpasserar en mörk park eller ett grönområde. Det är oacceptabelt attmänniskor inte ska våga röra sig fritt på offentliga platser av rädsla för attblivåldtagna eller misshandlade. Mycket kan göras för att bygga bort dennabrottslighet och skapa tryggare miljöer. Vi ger här några exempel påbrottsförebyggande stads- och bostadsplanering. Polisförsäkringsbolag ochbrottsofferjourer ska tillfrågas när bostadsområden planeras och renoveras.Belysningen i parker och bostadsområden måste förbättras. Man kan skapafärre och lägre buskage på offentliga platser, ha överskådliga ytor och byggagångbroar istället för gångtunnlar. Befolkade, offentliga och gemensammaområden som stimulerar till socialt liv ska främjas. Bilgarage med särskildatjejparkeringar på upplysta platser nära utgångarna kan skapas. Säkerheten ibostadsområden kan förbättras genom att förhindra insyn, att entrédörrar ochfönster på bottenvåningar förses med brytbleck och genom att undvika attlägga tvättstugor i källarplanet. Det bör också finnas nattliga kollektivbussarmed flexibla stopp. Inget förslag är generellt. Det viktiga är att ta vara påkunskap och erfarenhet om vilka brott som begås var samt göra det möjligtför människor att se och synas och på så sätt skapa trygga miljöer.Regeringen har drivit det brottsförebyggande arbetet främst genomKommittén för brottsförebyggande arbete (KBA). Kommittén har arbetatmed att fördela ekonomiskt stöd till lokala brottsförebyggande projekt och geut informationsmaterial till kommuner och närpolisdistrikt. Kommitténsuppgift var att inspirera, stödja och följa det brottsförebyggande arbetet pålokal nivå. KBA:s insatser har bland annat lett till att lokala brottsföre-byggande råd har bildats i ett antal kommuner. Antalet lokala brotts-förebyggande råd har mer än fördubblats , från omkring50 stycken 1997 till runt 130 . Detta är glädjande. har, , tagit över KBA:sarbetsuppgifter.I storstadsregionerna har det varit särskilt svårt att bygga upp ett fungeran-de brottsförebyggande arbete. Här är dock satsningarna särskilt viktiga. Detfinns stora fördelar med ett aktivt brottsförebyggande samarbete mellanmyndigheter och andra berörda i storstadsområdenas mer utsatta bostads-områden.I september förra året presenterade . Rapporten hade tagits fram på uppdrag av regeringen.Tanken var att inspirera kommunerna att i sina översiktsplaner ta hänsyn tillinvånarnas säkerhet genom att planera och bygga bort brott. villockså att varje bygglov ska prövas med tanke på om det riskerar att under-lätta kriminalitet. Få kommuner har arbetat på det här sättet och ännu färrehar gjort konsekvensbeskrivningar om säkerheten vid ny- eller ombyggna-tioner. Det är viktigt att tankar tillämpas praktiskt ute ikommunerna. Det vore därför lämpligt att ge i uppdrag att förkommunerna utarbeta tydliga riktlinjer för bebyggelseinriktade hinder motbrott.Kristdemokraterna anser att det brottsförebyggande arbetet måsteintensifieras och en helhetssyn tillämpas. Erfarenheter från andra myndig-heter måste tas tillvara. BRÅ:s uppgift ska vara att samla in brotts-förebyggande förslag som kan användas direkt i kommunerna.Kommunernas ansvar i dessa frågor måste klargöras och medel skjutas tillför att prioritera de brottsförebyggande åtgärderna. anslår27 till arbetet med brottsförebyggande miljöer. Av dessamedel ska tillfalla BRÅ för forskning, samordning ochplanering. ska tillfalla det brottsförebyggande arbetet ikommunerna.1 Hemställan1 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att anställa fler poliser ochcivilanställda inom polisen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att höja statusen på och utveckla närpolis-verksamheten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillsätta en utredning som gör en total översynav vilken verksamhet polisen enligt lag bör ha,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om polisens arbetstider,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den läggs underRikspolisstyrelsen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den arbetsuppgifter ochden som resurs i bekämpningen avorganiserad brottslighet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förbjuda allt deltagande i rasistiska ochkriminella organisationers verksamheter,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om drogförebyggande åtgärder,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetssituation,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av utbildning och fortbildning för degrupper som i sitt dagliga arbete kommer i kontakt med brottsoffer,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utsatta och hotade kvinnor skall få hjälpmedeloch all nödvändig utrustning för att kunna skydda sig mot sinaförövare,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utformningen av domstolarnas lokaler,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilda ungdomsrotlar inom åklagarväsendet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall utreda citesbrottoch allvarliga miljöbrott,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att antalet tingsrätter i princip behålls,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att frågan om antalet tingsrätter och var dessaskall vara förlagda regleras i lag,17. att avslår regeringens förslag beträffande inskriv-ningsmyndigheterna,18. att avslår regeringens förslag angående boupp-teckningsverksamheten,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att slå ihop de allmänna domstolarna medförvaltningsdomstolarna,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppgift att biträda domstolarnamed ren serviceverksamhet,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att nämndemännens arvoden inklusivebarnomsorgskostnader för hemarbetande ses över,22. att hos regeringen begär att frågan om föreskrivenfarmakologisk behandling av pedofiler utreds,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av kompetent personal inomkriminalvården,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa försöksverksamhet med individuellahandlingsplaner som utarbetas gemensamt av den intagne och avutbildad och kvalificerad personal,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utveckla brotts- och missbruksrelateradepåverkansprogram vid häkten, anstalter och inom frivården samt atttillskapa resurser och personal som möjliggör genomförandet avrehabilitering,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förstärka instrumenten för att uppnå måletdrogfria anstalter,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den intagne skall motiveras till behandlingmot alkohol och narkotikamissbruk,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa generella regler för övervakade besökför dem som dömts till fängelse för narkotikabrott,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att anpassa kriminalvården så att barn inteofrivilligt fråntas rätten att hålla en kontinuerlig kontakt ochgemenskap med sina föräldrar då dessa vistas på anstalt,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillgång till psykologisk expertis för föräldrarsom sitter på anstalt och deras barn,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att starta en försöksverksamhet för långtids-dömda med så kallade utslussningsboende för att uppmuntra själv-ständighet och ansvarstagande,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten att använda elektronisk fotboja vidkortare fängelsestraff, permissioner och vid utslussningsboende,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att begränsa tillgången till pass underpermissioner,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ungdomstjänst och sluten ungdomsvård,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en kontaktperson bör finnas som kan hjälpaden unge i samband med och efter frigivningen,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda livstidsstraffet,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att är samhällets viktigastebrottsförebyggande resurs genomförs,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge i uppdrag att utarbeta tydligariktlinjer för bebyggelseinriktade hinder mot brott,139. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det brottsförebyggande arbetet i kommunerna,40. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag för anvisar anslaget underutgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställning:41.Tabell 1: (Anslag (tusental kronor) Regeringens förslag Anslagsförändring )1Yrkande 38 hänvisat till BoU.