mot · GN02Sk325 · 1999-10-05 00:00:00 — Därmed har utrymmet för skatteväxling avsevärtbegränsats av den socialdemokratiska regeringen. Det finns dock anledningatt gå vidare, inte minst med anledning av att utvecklingen i omvärlden kanvidga detta utrymme. Detta arbete måste drivas internationellt och isynnerhet inom EU för att slå vakt om konkurrensneutraliteten mellanföretag och länder. För svenskt vidkommande inte minst för att produktionutomlands ofta drivs med miljökrav som är lägre än i Sverige.Sänkt skatt på arbeteLägre skatt för allaDet är ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik att såmånga medborgare som möjligt skall kunna leva på sin egenlön. Om detta skall bli möjligt måste beskattningen av låg-och medelinkomsttagarna kraftigt reduceras. Genom ettkraftigt höjt grundavdrag reduceras den kommunalabeskattningen som är mest kännbar för alla skattebetalare.Detta ger lägre skatt och därmed ett ökatkonsumtionsutrymme för både medborgare som har ettarbete och för dem som uppbär beskattningsbaratransfereringar.Kristdemokraterna föreslår därför ett kraftigt höjt grundavdrag i denkommunala beskattningen. Inkomstskatten sänks med totalt 17 miljarderkronor genom en höjning av grundavdraget med 9 600 kronor.Effekten blir en skattesänkning med ca /månad. Den nya grundnivån igrundavdraget uppgår därmed till . För deltidsarbetande meden taxerad inkomst på ca blir det nya grundavdraget 27 800kronor.Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar ochgäller för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag understigerdet av föreslagna grundavdraget i den kommunalabeskattningen. Kommunerna kompenseras fullt ut för skattebortfallet ienlighet med den så kallade finansieringsprincipen. Förslaget ger förut-sättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebär dessutom för-bättringar för sommar- eller extraarbetande ungdomar. Med Kristdemo-kraternas grundavdrag kan man tjäna innan manbehöver betala kommunalskatt jämfört med i dag.Kristdemokraternas förslag ger en budgetkostnad på 17 000 miljonerkronor , och 20 000 miljoner kronorår 2002.från år 2002 föreslår vi att en statlig skattereduktion för inkomst avlönearbete införs på av löneinkomster upp till 8,06 prisbasbelopp.Detta reducerar marginalskatterna för alla, och stärker arbetslinjen.Skattereduktionen ska beräknas utifrån de kommunalt taxerade inkomsterna.Avskaffad värnskattSkattesystemet måste ge incitament för arbete. Principen omlika lön för lika arbete får inte via skatte- ochbidragssystemen resultera i principen om lika inkomstoavsett om man arbetar och utbildar sig eller ej.Skattereformens mål om enkelhet och en maximalmarginalskatt om måste fortsätta att gälla. Denstatliga skatten ska därför uppgå till och den såkallade värnskatten därmed slopas. Införandet av värnskattenär ett allvarlig brott mot skattereformen. Kristdemokraternaavvisar regeringens förslag om att behålla en statskatt på 25procent för månadsinkomster permånad efter 1998.Värnskatten skulle enligt regeringspartiet bidra till att minskaarbetslösheten. Pengarna från värnskatten går inte direkt till de arbetslösa. Dekan fritt användas av politiker till de områden som de anser är viktiga förstunden. Detta är ytterligare ett bevis på att det inte är någon bra idé attförsöka "öronmärka" skatter.Kostnaden beräknas till , och 2 430 miljonerkronor , och för år 2002.ReseavdragRegeringen har tidigare höjt reseavdraget från 13 till 15kronor per mil för resor mellan bostaden och arbetsplatsenmed egen bil. Avdraget för kostnader för egen bil i tjänsteneller i näringsverksamhet höjs också från 13 till 15 kronorper mil. De nya reglerna tillämpas vid 1999års taxering. höjdes dock gränsen för att få rätt tillavdrag för kostnader för resor mellan bostaden ocharbetsplatsen från till7 per år.Kristdemokraterna avvisar den höjda gränsen för att få avdrag och hållerdärför fast vid den tidigare gränsen på . Den höga gränsenmissgynnar kollektivresenärer och dem som har relativt korta resor med egenbil till arbetet. Kostnaden beräknas till för och deföljande åren per år.Sänkt skatt på boendeRegeringens bristfälliga politik förfastighetsskattenUtformningen och nivån på fastighetsskatten spelar en storroll för många människor. Det gäller småhusägare,bostadsrättsägare och hyresgäster. har vid sidan avDanmark världens högsta skatter och har den isärklass hårdaste beskattningen på boendet i hela världen. europeiska länderna är momsen lägre, försäljningsskatten(reavinstskatt) är mycket sällsynt och fastighetsskatten ärmycket begränsad. Vissa länder har över huvud taget ingenfastighetsskatt. Det innebär att boendekostnaderna somprocentuell andel av hushållens disponibla inkomster i deeuropeiska länderna i genomsnitt var . Detska jämföras med år 1993.Statens intäkter och kostnader för boendet genomgår dramatiska för-ändringar . Statens nettokostnader för boendesektorn harvarit stora men har förändrats snabbt. Ökade intäkter, bland annatfastighetsskatt, moms på byggande och sjunkande kostnader för räntebidrag,gör att statens netto för boendet blev positivt. Den post påutgiftssidan i budgeten som sjunker är räntebidragen. Prognosen är att desjunker från 1997 till 1999. Det ärorimligt att staten tar in ökade skatter på boendet när statens kostnader förräntebidrag minskar. Fastighetsskatten borde istället sänkas i samma taktsom räntebidragen försvinner.Fastighetsskatten är en skatt på en inkomst som inte finns, vars enda syfteär att förstärka statens finanser. Den drabbar alla boende oavsett inkomst ochbetalningsförmåga, tvärt emot den skatteprincip som borde gälla i efter bärkraft. Fastighetsskatten hotar i vissa fall äganderätten förpersoner med låga inkomster som inte har råd att betala skatten.Kristdemokraternas förslag tilllindring av fastighetsskattenI nu föreliggande budgetproposition föreslår regeringen ennivåsänkning av fastighetsskatten från till , menendast för hyreshus. Därmed ökar regeringen den redan storasnedfördelningen av beskattning mellan boendeformernahyreshus och småhus/egna hem.Skattemässig neutralitetKristdemokraterna anser att samhället skall förhålla sigskattemässigt neutralt till olika boendeformer. Det ärmedborgarna som skall välja boendeform utan att bli styrdaav att skatterna läggs mer på ena boendeformen än denandra. redovisar attskatteskillnaderna är hela /kvm och år mellan hyreshusoch villa (villor: /kvm och hyreshus: /kvm).Kristdemokraterna kan inte acceptera denna negativa styrning av val avboende och avvisar därmed Socialdemokraternas, ochMiljöpartiets ensidiga budgetförslag.Skatteförslag för trygghet i boendetKristdemokraterna anser att systemet med statligfastighetsskatt bör avvecklas. I stället börkommunerna ges möjlighet att ta ut en avgift för täckande avkostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annankommunal service kopplad till fastigheten.Som ett första steg godtar vi regeringens sänkning av fastighetsskatten förhyreshus från till . Utöver det föreslår vi att skatten påvillor/egna hem sänks stegvis från till och till1,av taxeringsvärdet och avvisar därmed regeringens förslagsom leder till en ökad snedvridande och orättvis beskattning för villaboende.Kostnaderna utöver regeringens förslag beräknas till år2001, år 2002.Vidare har , för att lindra den orimligt höga fastighets-beskattningen i vissa storstadsområden samt i attraktivt kustnära boende,anslagit och för år 2001samt för . Vårt krav är att fastighetsskattenenbart ska beräknas på en tredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärdepå 150 000 kronor.PunktskatterPunktskatter på alkohol, tobak,bensin etcPunktskatter på alkohol, tobak, bensin etc bör höjas i taktmed inflationen i enlighet med det beslut som togs underförra mandatperioden. Priset och tillgängligheten är deviktigaste parametrarna för att uppfylla WHO:s mål för enbättre folkhälsa.Vin och sprit ska inte subventionerasAv förenklingsskäl anser regeringen att ävenvin och sprit kan ingå i avdragsramen vidföretagsrepresentation. Regeringens motivering är myckettunn i jämförelse med ambitionerna på det alkoholpolitiskaområdet att minska konsumtionen av alkohol i fram . Detta mål har av regering ochriksdag ansetts så centralt och så viktigt att man ställt sigbakom den handlingsplan ett antal berörda myndigheterutarbetat. Tyvärr har mål och verkställighet inte följts åt ochnu konstateras att det alkoholpolitiska målet inte kan nås tillår 2000.Kristdemokraternas uppfattning är att staten inte ska subventioneraalkoholkonsumtion. Frånvaron av alkohol i arbetet bör istället vara ettsärskilt viktigt delmål i arbetet för att begränsa alkoholkonsumtionen.Reglerna om att inte inberäkna alkohol i avdragen för representation har långtradition i och bör värnas.Var tredje sjuksäng upptas av människor med alkohol- och tobaks-skador. Sjukvårdens resurser minskar och kvaliteten på vården hotas.Sjukvården behöver inte ökad belastning och mer kostnader utan tvärtomökade finansiella resurser. Målet att minska alkoholkonsumtionen måste ståfast, med hänsyn både till enskilda människors välbefinnande ochfinansiering av den övriga icke alkoholrelaterade sjukvården.MervärdesskattNär det gäller mervärdesskattereglerna måste dessa delvisanpassas efter för debitering och uppbörd. Vihar dock inom dessa ramar utrymme att utforma vårt egetsystem. gäller nivåerna , och . De lägrenivåerna bör omfatta tjänster, övernattningar, persontrans-porter, tidningar och böcker.Ideella föreningar som bedriver verksamhet, typ second hand-försäljning,och där överskottet går till välgörande ändamål och ideell verksamhet skavara momsbefriade.Sänkt moms på barnböckerMånga länder har ingen eller låg mervärdesskatt på böcker. ISverige har vi full moms, på böcker.Kristdemokraterna anser att det finns många goda motiv attsärskilt främja barnlitteraturens tillgänglighet för barnen.Därför anser vi det motiverat att sänka momsen påbarnböcker till6 % . Kostnaden för detta beräknas till 60miljoner kronor per år.Reducerad kulturmomsRegeringen har drivit igenom att vissa kulturaktiviteter skallmervärdebeskattas med en reducerad skattesats om 6procent. Det innebär bl.a. att entréavgifter tillcirkusföreställningar och vissa museer kommer att beskattasefter denna procentsats.Enligt gällande regler är entréavgifter till djurparker skattepliktiga efter enskattesats om medan naturmuseer är undantagna från skatteplikt. Iflera medlemsstater inom EU tillämpas en reducerad skattesats avseendedetta område. Vi föreslår att en reducerad skattesats om införs frånår 2002 även när det gäller entréavgifter till djurparker och att den slopas förcirkus, teater, balett- och operaföreställningar.Som ett led i att skapa en enhetlig kulturmoms föreslås även momsen påsamtliga böcker sänkas till . Kostnaden beräknas till735 per år.Övriga skatteförslagSkatteavdrag för yrkesfiskareDet svenska fisket verkar på en internationell marknad, därfiskefartygen lägger till och säljer fisk i ett flertal länder,med påföljd att konkurrensen blir hård. Det svenska fisketmåste därför ha skattevillkor som är likvärdiga med sinakonkurrentländers. bristande tillträde till Nordsjöninnebär i sig en konkurrensnackdel gentemot ochDanmark vilken ytterligare förvärras av dessa ländersgynnsammare skattevillkor med särskilda skatteavdrag föryrkesfiskare. Ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskaretillsammans med ett fiskekonto för resultatutjämning börinföras. Budgetmässigt beräknas en kostnad på 40 miljonerkronor per år.Effektivare skatteindrivningEtt väl fungerande beskattnings-, uppbörds- ochfolkbokföringsväsende är av grundläggande betydelse såvälfrån statsfinansiell som samhällsekonomisk synpunkt.Beskattningssystemet bygger på kontrolluppgifter ochuppgifter lämnade i självdeklarationerna.Uppgiftsskyldigheten och kontrollen av attuppgiftsskyldigheten fullgörs är basen för en effektiv ochlikformig beskattning. Det är ett betydande problem att intesamtliga skattepliktiga inkomster och reavinster som skadeklareras i verkligen redovisas i deklarationerna.Det är viktigt att skattemyndigheterna för att komma åtskattefusk har effektiva kontrollmöjligheter som är avvägdamot rimliga rättssäkerhetsgarantier.Skatteförvaltningen har i likhet med andra förvaltningar rationaliserat sinverksamhet. Det är viktigt att så sker för att skapa utrymme för bl.a. skatte-kontroll. Statsmakterna har beslutat om ett resurstillskott till skatte-förvaltningen för förstärkning av kontrollen inom vissa angivna områden.Särskilda medel för förstärkt skattekontroll har tillförts successivt disponerade skatteförvaltningen , påtolvmånadersbasis, för detta ändamål. Regeringen föreslog i budget-propositionen för att avsätts till särskildainsatser för att förbättra statens kontrollfunktion.Kristdemokraterna föreslår att ytterligare per åravsätts till skatteförvaltningen för förstärkt skattekontroll. Det handlar delsom att öka beskattningseffektiviteten, dvs. förhållandet mellan debiteradskatt och rätt skatt, dels, om att öka uppbördseffektiviteten, dvs. förhållandetmellan debiterad skatt och faktisk skatt. Erfarenheterna från RSV ochRiksdagens revisorer visar att detta anslag kassamässigt ger åtminstone sexgånger så mycket tillbaka. räknar försiktigtvis med attskatteintäkterna kan öka med om detta förslaggenomförs, och därefter med åtminstone . Enbartnär det gäller redovisning av mervärdesskatt beräknas undanhållandet uppgåtill minst 20 miljarder kronor.Sänkt fordonsskattFörsäkringsförbundet har i rapporten ansvar förtrafikförsäkringen () och i Utvidgat ansvar förtrafikförsäkringen - några kompletterande synpunkter frånförsäkringsbranschen () redovisatförsäkringsbolagens möjligheter att ta ett större ansvar förtrafikförsäkringen än i dag.Systemet innebär att trafikanterna mer direkt via sin trafikförsäkring får ettansvar för de kostnader de själva förorsakar genom sitt beteende i trafiken.Försäkringsförbundet har valt att särskilt studera det finska trafikför-säkringssystemet som en möjlig modell för reformering av det svenskasystemet, då de i allt väsentligt har lika ersättningssystem. Skillnaden bestårfrämst i den finska trafikförsäkringens primäransvar för inkomstförlust ochden direkta skyldigheten för ett trafikförsäkringsbolag att ombesörja främstrehabilitering av arbets- och förvärvsförmåga, men också viss medicinsk ochsocial rehabilitering av den skadelidande. Systemet har varit i kraft sedan1974 då skadeståndslagen trädde i kraft. Enligt den finska Trafikförsäkrings-centralen fungerar systemet bra med en något högre försäkringspremie,medan staten sparat minst motsvarande belopp som kan återföras tilltrafikanterna.Det alternativ som förespråkar innebär att samtligapersonskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över tilltrafikförsäkringen. Detta skulle vid en statistisk beräkning innebära attriskpremien för trafikförsäkringen skulle öka med ca igenomsnitt. Enligt de beräkningar som gjorts står staten för , eller4 , av de personskadekostnader som trafiken orsakar.Enligt detta alternativ skulle samhället avlyftas kostnader på ca 4 miljarderkronor. Den besparing som uppstår återförs delvis som sänkt inkomstskatt tilltrafikanterna genom sänkt fordonsskatt. Den vinst som sänkt inkomstskatt.Den vinst som uppstår genom nya ekonomiska incitament för minimering avskador kan delas mellan staten och trafikanterna.En strukturellt viktig effekt blir just att trafikanter med många skadefria årfår högre bonus och lägre försäkringskostnader medan grupper med mycketskador får bära en större del av sina skadekostnader. Härigenom uppstår enpositiv effekt som kommer att leda till större försiktighet i strävan efter denlägre försäkringspremie som fler skadefria år innebär. Reformen blirstödjande för den av beslutade nollvision om antalet dödade ochsvårt skadade i trafiken.Kristdemokraterna föreslår att fordonsskatten sänks med totalt och åren 2001 och 2002.TABELL 8.1 INKOMSTFÖRÄNDRINGARI FÖRHÅLLANDE TILL REGERINGENS BERÄKNADE INKOMSTER.KASSAMÄSSIGA EFFEKTER FÖR STATSBUDGETEN, MILJARDER KRONORTabell 2: ()1) använder motsvarande avöverföringsbeloppetår 2002.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner beräkningen av förändringarna av stats-budgetens inkomster för (tabellerna 1.1 och 8.1),2. att antar de mål och riktlinjer för skattepolitiken somanförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mål och riktlinjer för skattepolitiken inom EU,14. att beslutar införa ett permanent riskkapitalavdrag ienlighet med vad som anförts i motionen, 15. att beslutar att royalty på patenterade uppfinningarskall vara skattebefriade i enlighet med vad som anförts imotionen,6. att beslutar att avskaffa dubbelbeskattningen påutdelning på aktier i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av arvs- och gåvoskattereglerna isyfte att underlätta generationsskiften i familjeföretag, 18. att beslutar att fasa ut förmögenhetsbeskattningen ienlighet med vad som anförts i motionen,19. att beslutar om höjd avdragsrätt för pensionssparandei enlighet med vad som anförts i motionen,10. att beslutar slopa den särskilda löneskatt på bidragsom en arbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse i enlighet medvad som anförts i motionen, 111. att beslutar om att stimulera tjänstesektorn med enfemtioprocentig skattereduktion i enlighet med vad som anförts imotionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skatteväxling för miljön och jobben,13. att beslutar att högsta skattesats för statlig inkomst-skatt sänks till ,14. att beslutar att sänka gränsen för avdrag för kostnaderför resor mellan bostaden och arbetsplatsen i enlighet med vad somanförts i motionen,15. att beslutar sänka fastighetsskatten för villor/egnahem till av taxeringsvärdet i enlighet med vad som anförts imotionen,16. att beslutar att fastighetsskatten enbart skall beräknaspå en tredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärde på 150 000kr,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att vin och sprit ej skall ingå i avdragsramen förrepresentation,118. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ideella föreningar som bedriver verksamhettyp secondhandförsäljning, och där överskottet går till välgörandeändamål, skall vara momsbefriade,119. att beslutar om sänkt mervärdesskatt på barnböcker ienlighet med vad som anförts i motionen,20. att beslutar om reduktion av bok- och kulturmomsen ienlighet med vad som anförts i motionen,121. att beslutar om skatteavdrag för yrkesfiskare ienlighet med vad som anförts i motionen,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en effektivare skatteindrivning,23. att beslutar om en ny trafikförsäkring och sänktfordonsskatt i enlighet med vad som anförts i motionen,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jordbrukets konkurrensneutralitet,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åkeriers konkurrensneutralitet,126. att beslutar om höjt grundavdrag ienlighet med vad som anförts i motionen,27. att avslår regeringens förslag om skattereduktion påförvärvsinkomster,28. att avslår regeringens förslag om tillfällig ochförlängd tillfällig skattereduktion,29. att avslår regeringens förslag om sänkt skatt förutländska experter,30. att avslår regeringens förslag om avdrag för utbild-ningskonton,31. att avslår regeringens förslag till höjd skatt på kärn-kraftsel,32. att avslår regeringens förslag om höjd skatt på diesel,33. att avslår regeringens förslag om skattesänkning vidåterköp av egna aktier,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om individuella utbildningskonton,35. att beslutar om ändringar i arbetsgivaravgifterna ienlighet med vad som anförts i motionen,36. att beslutar om höjd bolagsskatt i enlighet med vadsom anförts och motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Alf ()()()()()()()()()()1 Yrkandena 3, 4, 7, 8, 10, 17, 18, 20 och 25 hänvisade till SkU.Övriga yrkanden hänvisade till FiU.