mot · GN02Bo223 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo223av , ()BostadsbyggandetBostadsbyggandet i har ända legat på eninternationellt mycket låg nivå - en av de lägsta andelarna avBNP inom hela . Detta har under en stor del avperioden kunnat hänföras till den hårda finanspolitiskaåtstramningen som blev följden av den finansiella krisenunder början av decenniet.I dag är emellertid de ekonomiska förutsättningarna fundamentalt annor-lunda. Statsfinanserna är solida, de ekonomiska utsikterna goda, arbetslö-sheten på väg nedåt, räntorna låga och hushållens framtidstro bättre än påmånga år. Trots detta kvarstår det faktum att det byggs avsevärt färrebostäder än vad som svarar mot det aktuella behovet. Visst byggs bostäder,villor i expansiva regioner och exklusiva bostadsrätter i attraktiva lägen, mendet handlar i princip uteslutande om bostäder med höga boendekostnader ochsom kräver ett startkapital i form av kontantinsats. Mycket få hyresbostäderhar byggts under senare år.Boverket har i en utredning försökt analysera varför det byggs så få hyres-bostäder. I utredningen konstateras att behovet av nyproduktion av bostäderär större än vad man tidigare beräknat. Särskilt i ärsituationen allvarlig. Kommunerna bedömer att ca 5 000 lägenheter årligenkommer att byggas , medan Boverketuppskattar behovet till 10 000 . Resultatet kan bli begränsningar avbåde den befolkningsmässiga och ekonomiska tillväxten i regionen.Övriga regioner med stora behov av ett ökat byggande är Uppsala-, Växjö-,Malmö-, Göteborgs- och Umeåregionen. Enligt prognosen kommerbostadsbyggandet inom dessa kommuner inte på långt när att svara upp motefterfrågan. Resultatet blir fortsatta prisökningar på bostadsrätter och egnhemoch ökade köer till hyresbostäder.Boverkets uppdrag har varit att analysera hinder för ett ökat bostads-byggande och lägga fram förslag till åtgärder för att undanröja dessa hinder.Ett flertal hinder för ett ökat byggande av bostäder för vanliga hushållidentifieras, t ex höga boende- och produktionskostnader, beskattningen avhyresboende, kommunernas och bostadsföretagens bristande incitament, bristpå mark, bristande konkurrens samt osäkerheten om de finansiella villkoren.För att undanröja hindren och få igång bostadsbyggandet föreslår Boverketfyra typer av åtgärder:- Sänkta skatter på förvaltningstjänster i hyresfastigheter.- Ökat stöd till ombyggnad genom att fler åtgärder blir berättigade tillräntebidrag.- En utredning om kreditgivning och bostadsbyggande.- Kommunerna inom tillväxtregionerna föreslås ta en gemensam dis-kussion om tillväxtens villkor, befolkningsökningar, investeringar m.m.Boverkets förslag - i synnerhet de två förstnämnda - skullesannolikt medverka till en förbättrad situation. Mensituationen på bostadsmarknaden är nu så allvarlig, attytterligare åtgärder krävs. Eftersom regeringen nu formellthar en bostadsminister, finns det goda förutsättningar att taett helhetsgrepp på problematiken med det alltför lågabostadsbyggandet.På kort sikt krävs emellertid åtgärder som skulle kunna få igång ettbostadsbyggande i tillväxtregionerna av tillräcklig omfattning för attmotverka riskerna att bostadsbristen blir ett tillväxthinder. Det ligger i helalandets intresse, att storstadsregionerna har ett tillräckligt stort bostads-bestånd för att härbärgera den inflyttning som blir ett resultat av tillväxten.Regeringen bör därför införa ett tidsbegränsat investeringsbidrag förbostadsinvesteringar - inklusive om- och tillbyggnader - i hyres- ellerbostadsrättslägenheter. Eftersom byggandet av exklusiva bostäder i de mestattraktiva lägena knappast behöver ett samhällsstöd, bör ett villkor för ianspråktagandet av investeringsbidraget vara, att en fastställd nivå påproduktionskostnader per kvm underskrids.På behövs åtgärder av annat slag. Det är uppenbart att helaincitamentsstrukturen för bostadsbyggande har slagits i spillror . Vi behöver analysera bostadsbyggnadssystemet som helhet och kommafram till en nytt långsiktigt system, där bostäder inte bara byggs förhöginkomsttagare och grupper med speciella behov utan även för vanligahushåll. Ett strategiskt område är sannolikt kommunernas bristandeincitament till att bygga bostäder.Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppgift att studera hurincitamentsstrukturen för kommunerna ser ut. Utredningen bör fokusera påsärskilt två faktorer. För det första det kommunala skatteutjämningssystemet.Om systemets utformning innebär att inte finns några incitament förkommunerna att öka sin befolkning - och därigenom skatteunderlaget -måste detta betraktas som ett allvarligt systemfel som utgör ett stort hinderför ökat bostadsbyggande. För det andra det kommunala risktagandet ibostadsbyggandet. Om staten återigen skulle vara med och dela påkommunernas ekonomiska risker vid bostadsbyggande, skulle detta sannoliktkunna påverka kommunernas benägenhet till nya engagemang. En annanviktig fråga är kommunernas planberedskap, att kommunerna påtar sig ettlångsiktigt ansvar för en framtida utveckling.Sverige behöver en ny social bostadspolitik, kanske inte med de gamlaförtecknen och med den subventionsstruktur som rådde, men som förmåråstadkomma ett bostadsbyggande - både vad gäller inriktning och nivå -som är ekonomiskt och socialt acceptabelt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bostadsbyggande.Stockholm den 4 oktober 1999Ronny ()()()()()()()()()()()Elisebeht ()()()()