mot · GM02Fö9 · 1999-03-24 00:00:00 — Förändringar av hot och riskerbedöms kunna ske snabbare nu än under det kalla kriget.En inbyggd handlingsfrihet mot nya typer av angreppshot som på lång siktskulle kunna uppstå gör det nödvändigt att det svenska försvaret vilar på enstabil och trovärdig grund som ger långsiktig styrka i en föränderlig framtid.Förnyelse och utveckling kommer att erfordras för internationella insatseroch för att vi skall kunna följa med i den militärtekniska utvecklingen ochskapa handlingsfrihet för framtiden.Årlig redovisningDe grundläggande förutsättningarna för anpassnings- ochtillväxtförmågan är en kvalitativt utvecklad och kompetentinsatsorganisation. Det är därför viktigt att noggrantöverväga balansen mellan insatsorganisationen ochanpassningsförmågan. Resurser måste finnas så attinsatsorganisationen på medellång sikt kan tillväxa och haförmåga att möta mer omfattande militära operationer.Största möjliga tilltro till anpassningsprincipen som visar hurförsvarsförmågan kan höjas måste skapas.Kristdemokraterna anser att i samband med budget-propositionen bör få en särskild skrivelse om anpassning, som ger en tydligredovisning och uppföljning av hur bl.a. insatsorganisationen, beredskaps-organisationen och tillväxtorganisationen utvecklas.KompetensErfarenhetsmässigt är det ett omfattande ochkostnadskrävande arbete att återta eller tillskapa nykompetens. Eftersom ett förband är fullt operativt först närdet är samövat till alla sina funktioner och uppfyllt medpersonal, förnödenheter och materiel för strid måste befälenskompetens övas och utvecklas. Detta blir än viktigare nu närsvenska förband ska kunna delta i fredsframtvingandeinsatser. Den reella kompetensen måste tydligt utformasutifrån de operativa förmågorna så att anpassning och tillväxttill framtida hot kan säkerställas. Vår anpassningsförmågafinns i övningsverksamheten som är helt nödvändig för attbehålla och inspirera kvalificerad personal.Den nu rådande situationen med en försvarsmakt med låg verksamhetsnivåsom får allt modernare materiel men där officerare och värnpliktiga får alltsämre möjligheter att lära sig använda ny materiel är ohållbar.Kristdemokraterna vill därför betona betydelsen av en grundläggande ochkontinuerlig verksamhet som vidmakthåller och utvecklar de angivnaförmågorna.Det civila försvaretI propositionen nämner regeringen hot som är direkt riktadetill det civila samhället. Regeringen drar dock inte andrakonsekvenser av detta konstaterande än att föreslå att ensärskild utredare skall tillsättas. I utredarens uppdrag skallingå analys och förslag om vissa principer för attåstadkomma en förbättrad helhetssyn för planeringen av detcivila försvaret och beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred.Vi kristdemokrater anser att en förutsättning för en planering avtotalförsvaret inklusive civilförsvaret är att en sådan utredning, som bör varaparlamentarisk och ha klart angivna mål och tidsramar, skyndsamtigångsätts.Hotbilden för det civila samhället är ganska dyster. Men det är svårt attavgöra varifrån hoten kan komma och vilka konsekvenserna kan bli om deverkställs. Det kan röra sig om organiserad terrorverksamhet, sabotage,specialinriktade aktiviteter på såväl centrala, som regionala och lokalainstitutioner och verksamheter. Det kan också handla om utifrån kommandemassförstörelsevapen, missiler, NBC-vapen m m. Det kan också handla omaktiviteter riktade mot telekommunikationer, elförsörjning, vattensysteminstitutioner av olika slag m m.Infrastrukturen med elförsörjning, telekommunikationer och IT-teknikenär sårbara och utsatta områden. Eftersom hoten är oförutsägbara kommeräven civilbefolkningen att vara mycket utsatt och sårbar. Det civila försvaretkommer att ha en nyckelroll i det framtida försvaret.Regeringen har mycket knapphändigt belyst specificering av och förslagom hur infrastrukturen kan skyddas. Visserligen talas om att säkerhetenmåste utvecklas och systemen ses över, men några direkta förslag om hurdetta skall ske finns inte. Det talas om att enskilda enheter och verksamhetersjälva måste ordna sitt försvar, som regeringen också konkret pekarpå behovet av exempelvis reservaggregat för elförsörjningen. Men även deaggregaten föreslås att olika verksamheter, eventuellt i samarbete medkommunerna, själva skall anskaffa.Vi kristdemokrater anser att skyddet för telekommunikationerna snarastmåste sättas i sådant skick att det kan fungera vid ett väpnat angrepp. Den avregeringen planerade inriktningen av åtgärder för att garantera säkerheten itelenäten måste således påbörjas.Vi kristdemokrater anser inte att den bristande tillgången på personellabevakningsresurser, som regeringen anger, skall vara ett skäl för att inteskydda viktiga anläggningar inom elförsörjningen. En sådan brist måste meddet snaraste kunna avhjälpas. Bevakningen av den sårbara elförsörjningenmåste intensifieras så att den skyddas från såväl angrepp från nära håll somprecisionsbekämpning med långräckviddiga luftburna vapen.I avsnittet om civilförsvaret berörs inte hur civilbefolkningen skall skyddaseller kan användas för att det civila samhället skall fortsätta att fungerafaständet kanske är belägrat och utsatt för svåra påfrestningar. Det talas om riskenför hot och användning av NBC-vapen. Men i regeringens proposition nämnsinget om hur befolkningen skall skyddas vid sådana hot och risker. Iställetföreslås en minskning av antalet skyddsrum.I avsnittet nämns inte heller behovet av att olika enheter samarbetar överkommun- och länsgränser, att civilbefolkningens och olika frivilligaorganisationers engagemang och resurser är viktiga och användbara resurseroch kan tas till vara vid krissituationer. I avsnittet saknas en beskrivning avhur det civila samhället i sin helhet kan skyddas och fungera vid enkrissituation. Länsstyrelsernas och kommunernas roll som områdesansvarigaorgan och deras skyldigheter och befogenheter har inte klarats ut.Vi kristdemokrater kräver en grundläggande analys av de nya hotenskonsekvenser för civilbefolkningen, hur civilbefolkningen kan skyddas ochanvändas för att samhället skall fungera vid krissituationer. I detsammanhanget bör också försörjningsberedskapen och behoven avskyddsrum utredas. Den offentliga sektorns plats måste belysas i det arbetet,dvs sjukvård, barnomsorg och äldreomsorg. Polis och brandväsende ingårockså i den bilden liksom integrering av räddningstjänsten i civilförsvaret.Obeväpnade insatsenheterGenom Försvarsbeslut 96 ställde sig bakomförslaget att totalförsvarspliktiga som utbildats med civilpliktbör kunna ingå som en resurs vid civila internationellainsatser. Särskilda obeväpnade och civila insatsenheter förfredsfrämjande och humanitära insatser där militära förbandinte kan agera bör därför utbildas. Rekryteringen bör skebland totalförsvarspliktiga och från fast anställd personalmed civil och/eller militär kompetens. Dessa insatsenheterska ses som ett komplement till insatser.PersonalTotalförsvarspliktenKristdemokraterna anser att försvaret skall grundas påallmän totalförsvarsplikt där alla som uttas till tjänstgöringskall få en meningsfull och tydlig utbildning motkrigsuppgiften och att den skall leda till en krigsplaceringinom totalförsvaret. Alla tjänstbara män och kvinnor skallses som en resurs för totalförsvaret. Det är en stor tillgångmed en bred uppslutning kring landets säkerhets- ochförsvarspolitik, där var och en bidrar med sin kunskap ochförmåga.Kristdemokraterna delar regeringens syn på att totalförsvarets personal-försörjning i huvudsak bör tryggas genom ett system med plikttjänstgöring.Pliktvolymen bör dimensioneras till den organisation skallha för att kunna möta ett väpnat angrepp. behov börvara vägledande när antalet totalförsvarspliktiga som tas ut tillgrundutbildning fastställs.Kristdemokraterna beklagar att inte ligger i fas medövriga beslut om totalförsvaret som skall tas . Eftersompliktfrågan är av central betydelse för försvarets personalförsörjning är detangeläget att reformera pliktsystemet och att detta löses i takt med övrigabeslut. En sådan reformering behövs för att inte undergräva våragemensamma försvarsprinciper.FrivilligpersonalDe flesta statliga myndigheter, liksom kommuner ochlandsting, är i sin dagliga verksamhet inriktade mot den nyaoch breddade hotskalan.De frivilliga försvarsorganisationer som finns inom det civila försvaretarbetar med målsättningen att skapa en omedelbar förmåga att medverka vidsvåra påfrestningar på samhället i fred och vid internationella insatser.Denna inriktning underlättar för frivilligrörelsen att upprätthålla sin förmågaunder en anpassningsperiod och kunna bidra till personalförsörjningen inomtotalförsvaret inför ett väpnat angrepp, något som flera av de frivilligaorganisationerna nu ser som den yttersta av katastrofer som de ska kunnavara delaktiga i hanteringen av.Med denna inriktning uppnås också en förmåga hos de frivilligaorganisationerna att kunna medverka i samhällets grundberedskap när detgäller att möta andra, plötsligt inträffade, fredstida händelser i form avstörreolyckor, kriser och katastrofer som hanteras med stöd avräddningstjänstlagen.För att och även kunna engagera människor frivilligt ochdärtill ideellt inom totalförsvaret är det nödvändigt att verksamheten bl.a. harsin utgångspunkt i förhållanden som den enskilda människan kan känna igenoch se som reella för den egna personen, familjen och orten där de bor. Varjeindivid måste känna riktigheten och nödvändigheten av att frivilligt avståegen tid och engagemang för det ändamål det handlar om. Det finns isamhället en stor potential i form av mänsklig kraft och förmåga som detgäller att ta vara på för att på bred front minska det mänskliga lidandetliksom skadorna på egendom och miljö.Totalförsvaret har en viktig uppgift att fylla på detta område och defrivilliga försvarsorganisationerna kan här användas som strategisktbetydelsefulla aktörer. anser att det är angeläget attmedvetet stimulera och stödja de frivilliga försvarsorganisationerna, menockså att dra nytta av dessa i samhällsarbetet.Tillströmningen av ungdomar till olika frivilliga försvarsorganisationerskulle sannolikt öka väsentligt om de fick klart för sig vilka viktiga insatserde skulle kunna göra vid de olika störningar i samhället som det här kan blifråga om. Det finns också ett stort behov av förebyggande och förberedandeinsatser som bidrar till att minska såväl sårbarheten i samhället somskadetillfällena och deras omfattning. Säkert skulle allmänheten också på ettmer påtagligt sätt få upp ögonen för de olika organisationerna och derasverksamhet om dessa ges utrymme att visa prov på sin förmåga inom berördaområden.Kristdemokraterna anser att frivilligverksamheten har stor betydelse. Ipropositionen anges att frivilligverksamhetens inriktning måste anpassas tillde förändringar som sker i totalförsvaret. menar därför atten utredning bör komma till stånd som utifrån en tydlig vilje-inriktning kan säkerställa frivilligorganisationernas medverkan i det fredstidasamhället.Totalförsvarets ekonomiRegeringen anger inriktningen att ett omställningsbidragskall anslås med och med 1miljard kronor . Vidare skall den ekonomiska ramenför utgiftsområde 6 Totalförsvar under perioden2002-2004 vara mindre än den ram somgodkändes av , exklusive denmaterielförskjutning som beslutade våren 1996.Den särskilda uppräkningen av anslaget för anskaffning avmateriel med den s.k. teknikfaktorn skall upphöra från ochmed år 2000.Det bör noteras att omställningsbidraget om totalt skaanvändas för att bestrida kostnader som uppkommer i samband medstrukturförändringarna. Det kommer alltså inte den egentliga verksamhetentill godo.Förslaget innebär nedskärningar på och till dettakommer borttagandet av teknikfaktorn som innebär minskad köpkraft med ca4 miljarder kronor, d v s från verksamhetssynpunkt en nedskärning medtotalt . Teknikfaktornsframtida utformning borde först ha klargjorts innan en ekonomisk ram förtotalförsvaret fastställdes. Under återstoden av innevarande försvarsbesluts-period har dessutom ramen urholkats med ca genom bl.a.anslagsförordningens effekter. Under rubriken skriverregeringen att Försvarsmaktens anslag vid utgången av inte skall hanågon kvarstående belastning i form av utnyttjad anslagskredit. Detta betyderatt Försvarsmakten måste inplanera en större reserv än normalt för att kunnatäcka in oförutsedda händelser.Att genomföra en planerad ominriktning och reduktion avFörsvarsmakten inför ett nytt försvarsbeslut innebär stora kostnader. När detgäller de framtida försvarskostnaderna är det för tidigt att uttala sig om hurmycket billigare ett sådant försvar kan bli. En rad osäkra faktorer finns. Detfinns ingen samlad syn på hur den framtida personalförsörjningen skautformas. Investeringar i försvarsmateriel är långsiktiga och kontrakts-bundna. Kostnader för personalavveckling, pliktpersonalens framtidaförmåner och avveckling av mark, anläggningar och förnödenheter äromfattande som en förtätning av grundorganisationen kan medförastora investeringar. Ökad förmåga att i samverkan med andra länder delta iinternationella operationer kräver resurser som måste kartläggas.De ekonomiska ramar som föreslås innebär dramatiska nedskärningar förförsvaret. kan inte medverka till ett sådant beslut i ett lägedär konsekvenserna inte kan överblickas. anser att detdärför är absolut nödvändigt att konsekvenserna för grund- ochkrigsorganisationen under den kommande försvarsbeslutsperioden klargörs isamband med att ramarna fastställs. Mot denna bakgrund yrkar Krist-demokraterna avslag på regeringens förslag till ramar för . Regeringen bör återkomma till med förslag som innefattarbåde ekonomiska ramar och organisation av försvaret.Kristdemokraterna avstyrker därför regeringens föreslagna inriktning tillekonomisk ram.TeknikfaktornEn viktig förutsättning för kontinuerlig förnyelse av denmateriel som krävs för att upprätthålla en högförsvarsförmåga är att anslagen anpassas till de verkligakostnadsförändringarna. Teknikfaktorn som ingick i 1992 årsförsvarsbeslut är av avgörande betydelse för den fortsattautvecklingen mot ett modernt och allsidigt försvar.Teknikfaktorns relativa betydelse ökar i takt medomstruktureringen.Regeringen anför att motiv saknas för en generell kostnadsuppräkning medteknikfaktorn och hänvisar till per den 10februari 1999 men tillägger att medel för teknisk förnyelse bör reserverasinom fastställda ekonomiska ramar. Teknikfaktorn kan hanteras på två sätt;om den behålles kan den ekonomiska ramen var mindre och om denavskaffas behöver ramen vara större. menar attregeringens förslag måste utformas så att inte övriga anslag inom fastställdram urholkas. Regeringen bör återkomma med en precisering om hur tekniskoch materiell förnyelse ska säkerställas.AnslagsförordningenRegeringen konstaterar att anslagsförordningenskonsekvenser inte är möjliga att följa upp trots att riksdagenvid två tillfällen betonat att övergången till AFO skulle varaverksamhetsneutral och att regeringen i budgetpropositionen1998 (prop. 98/99:1) avsåg att utvärdera dess effekter år2002. För att bringa klarhet i de akuta försvarsekonomiskaproblemen vidhåller sin uppfattning attanslagsförordningens köpkraftseffekter bör granskas.Denna granskning bör fungera som underlag när regeringenåterkommer till med förslag till ekonomisk ramoch grund- och krigsorganisationen.Långsiktighet och stabila reglerI försvars- och säkerhetspolitiken är det nödvändigt medstabilitet och långsiktighet. Att projektera och utvecklamateriel, att utbilda och bedriva en trovärdig ochkontinuerlig verksamhet som en omfattandeomstrukturering förestår ställer nu Försvarsmaktens ochförsvarsindustrins personal inför stora utmaningar. Storanedskärningar i ett skede när Försvarsmaktens ekonomi harutsatts för enorma påfrestningar och instabila regler geringen trovärdighet åt viljan att utforma ett nytt försvar.Viktig kompetens riskerar att gå förlorad och arbetet medominriktningen försvåras.MaterielförsörjningenSveriges militära alliansfrihet förutsätter att vi har kapacitetatt självständigt försvara vårt territorium. Denna förmåga harbyggt på en hög materiell försörjningsgrad ochsäkerställandet av Försvarsmaktens långsiktigamaterielförsörjning och vidmakthållande av i drift varandesystem har utgjort en viktig del av försvarspolitiken. Densvenska försvarsindustrins unika förmåga att levererakvalificerade högteknologiska system har därför ett stortförsvars- och säkerhetspolitiskt värde.Kristdemokraterna vill ha ett försvar och därmed har vi också sagt att vivill måna om svensk försvarsindustri. Det är inte etiskt riktigt att skicka utvåra värnpliktiga soldater vid en konflikt om de inte har modern utrustning.Hög säkerhet och ett tillräckligt personligt skydd stärker försvarsviljan ochskapar självförtroende både hos värnpliktiga och allmänhet. har ettnationellt ansvar för försvarsindustrin och är det något en försvarsindustribehöver så är det kontinuitet, trygghet och säkerhet.Kristdemokraterna menar att det är väsentligt att reduceringen avmaterielanskaffningen inte ger långsiktiga negativa konsekvenser för deninhemska kompetensen. Vi måste upprätthålla en hög nivå påutvecklingsverksamheten för att bibehålla nödvändig kompetens i etttillväxtläge, och för att svensk försvarsindustri skall betraktas som enattraktiv samarbetspartner i den omstruktureringsfas som den europeiskaförsvarsindustrin befinner sig i. Försvarsindustrin får även ökad betydelse fördet civila samhället eftersom dess spetsteknologier ger spridningseffekter vidutveckling av civila produkter.Trots den osäkerhet som regeringen försatt försvarsindustrin i måste den fåtid för omställning och förutsättningar för fortsatt högteknologisk utveckling.Det har tagit generationer att bygga upp det förtroende som visas svenskaprodukter runt om i världen, men förtroendet kan mycket snabbt gå förloratgenom kortsiktiga eller uteblivna politiska beslut. Högteknologiskkompetens är lättflyktig men svårfångad.Eftersom det råder bred politisk enighet om att försvarsindustrin måstesöka utländskt samarbete i allt högre grad måste regeringen gelångsiktiga och säkra besked om den framtida försvarsindustriella policyn.Politisk osäkerhet placerar svensk industri i underläge i förhandlingar medkunder och helt eller delvis färdigutvecklade materielprojekt av utländsktintresse väntar på beställare.KompetenserDet behov av baskompetenser som fastlades i Försvarsbeslut96 har enligt regeringen förändrats och bör nu snävas in tillmer avgränsade områden för att bevara inhemsk kompetens.Dessa strategiska kompetenser skall bl.a. avse specifikasvenska förhållanden. vill särskilt lyftafram två områden, missiler och ubåtar, inom vilka vi finnerdet viktigt att bevara och utveckla inhemsk kompetens.Det skall, enligt propositionen, finnas förmåga att skydda koncentrationenav känslig civil och militär infrastruktur i storstadsområdena liksom civilanyckelresurser och militära basområden. Det betyder att ju längre uthållighetvåra flygstridskrafter och övrigt luftförsvar har desto bättre skydd kan vi gevåra soldater och civilbefolkningen om vi skulle utsättas för väpnat angrepp.Det är därför viktigt att tillgodose luftförsvarets behov av kvalificeradmateriel, där Gripensystemet har en central roll. Utvecklingen avrobotsystem 23 Bamse, som är ett allväders luftvärnssystem med medellångräckvidd, bör därför fortsätta och fullföljas till anskaffning.Sverige är troligen världsledande när det gäller att operera ubåtar pågrunda vatten under svåra topografiska och hydroakustiska förhållanden. Ettubåtssystem har en given plats i hela konfliktskalan genom dess unikaförmåga att observera utan att observeras. I ett anpassningsskede kanovärderlig information överföras utifrån en dold och framskjuten spaning.Kristdemokraterna anser därför att inhemsk ubåtskompetens tillhör en av destrategiska kompetenser som noga bör övervägas inför försvarsbeslutet.ExportfrågorFör att de svenska försvarsindustriföretagens exportpotentialska kunna utnyttjas är det viktigt att statsmakterna ochsvenska myndigheter inom de restriktioner som lagen angerfortsätter att aktivt stötta försvarsindustrinsexportansträngningar. Behovet av ökat utlandssamarbete gördet nödvändigt att få till stånd en konkret uppförandekodangående vapenexport, en uppförandekod som är acceptabelför alla inblandade länder. Vidare bör skapa enorganisation som, utifrån vårt nationella intresse av en starkindustrikompetens inom strategiskt viktigakompetensområden, kan ge svensk försvarsindustri ettkraftfullt stöd i exportsammanhang.LedningsfrågorKristdemokraterna menar att den nya hotbilden och denförändrade organisationen kräver en samlad översyn avledningssystemet. Det vidgade säkerhetsbegreppet ochavsikten att använda totalförsvarsresurser inom ett brettspektrum av extraordinära händelser gör att det civila ochmilitära ledningssystemet måste ses i ett sammanhang.Utgångspunkten skall vara att totalförsvarskonceptet skallutvecklas genom en så långt möjligt samordnad civil ochmilitär ledning i hela skalan från fred till krig. Hänsyn till vardagsförhållandena, förmåga till anpassning, kravpå snabbhet i beslutsfattande samt att risken förinformationskrigföring måste beaktas. Länsstyrelsernaskompetens i totalförsvarsfrågor måste säkerställas liksomgod förankring hos de frivilliga försvarsorganisationerna.Den översyn med parlamentarisk insyn som aviseras bör genomförassnabbt så att beslut kan fattas samordnat och i takt med den övrigaomstruktureringen av grund- och krigsorganisationen. Några störreförändringar bör därför inte genomföras i närtid.InformationsberedskapErfarenheter visar att det inte är ovanligt att underskatta detstora informationsbehov som uppstår vid en svårsamhällsstörning. I vårt moderna informationssamhälle ställsextra stora krav från medborgare och medier att informationom den aktuella situationen snabbt når ut. Myndigheternamåste därför ha förmåga att samordna enkel och tydliginformation till allmänheten. menardärför att det är angeläget att göra en noggrann översyn avsamhällets informationsberedskap.AvslutningVi kristdemokrater vill betona vikten av att Sverigesförsvarspolitik präglas av klarhet och långsiktighet. Militärförsvarsberedskap tar att bygga upp men kan snabbtraseras. Kostnaderna för vårt totalförsvar kan liknas vid enförsäkring mot ofred. Den minskning av vår nationellaförsäkringspremie som Socialdemokraternaoch med välvilligt bistånd av de försvarsfientligapartierna Vänstern och nu drivit igenom kanmedföra minskade möjligheter att bestämma över vårt egetterritorium i händelse av internationella konflikter. Dagensförsvarspolitik handlar om vår framtida säkerhet långt in på2000-talet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att sjukhusförband bör utrustas medsplitterskyddade transportfordon,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om resurser till Försvaretssjukvårdscentrum,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det bör skapas en tydlig och faststruktur med öronmärkta pengar för hur svenskainternationella insatser skall finansieras,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om balanserade förband när det gällervapenverkan, skydd, underrättelseförmåga, ledning samttaktisk och operativ rörlighet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen skall redovisa vilkenberedskapsnivå som krävs för att på ett trovärdigt sätt kunnahävda nationella integritet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen skall informera riksdagenom de beredskapssänkningar och vakantsättningar av förbandsom planeras,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att definitionen av förmågan att hävdasvensk territoriell integritet bör ha följande lydelse: "-alltidkunna upptäcka och ingripa mot varje form av kränkning avterritoriet.