mot · GN02T209 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T209 (fp)TrafikpolitikenInledningSverige är ett modernt och högt utvecklat välfärdsland. Trotsatt många drabbas av bekymmer i form av arbetslöshet o.dyl.lever ändå majoriteten av invånarna under tillfredsställandeformer.För att välfärden skall kunna bibehållas och utvecklas också framöverkrävs det ett väl utbyggt nät av infrastruktur i hela landet. Det gäller alladelar av infrastruktursektorn vare sig det är vägar, sjöleder eller bredbandsom är kommunikationsvägarna. har under rad av år hävdat atttrafikpolitiken är och förblir samhällets ryggrad och blodsystem. För ossliberaler är det den fria konkurrensen som ligger till grund förtrafikpolitiken.Vi anser att endast med fri konkurrens tillgodoses den enskildes val avtransportslag bäst vare sig det gäller transport av gods eller personbefodran.Med fri konkurrens inom alla transportslag kan vi bäst uppnå en hållbarutveckling och ökad tillväxt. I denna motion presenterar vi Folkpartietliberalernas syn på hur transportpolitiken bör utformas.Öka konkurrensenEtt kännetecken för trafiksektorn är tyvärr fortfarande allt förmånga regleringar och monopolbildningar eller tendenser tillbristande konkurrens.Folkpartiet liberalerna vill främja konkurrens mellan olika företag för attkonsumenternas behov skall tillgodoses till rimliga priser. Som det ser utidag är priserna inom många transportgrenar, framförallt tåg och flyg, alltförhöga eftersom konkurrensen är eftersatt p.g.a. monopolliknande situationerdär en aktör har allt för stort inflytande. Dessa höga priser inskränkerallvarligt den enskildes möjligheter att kunna välja på det sätt som individensjälv vill.De statliga affärsverken och bolagen inom området bör möta merkonkurrens. Visserligen har de flesta områden såsom telemarknaden,postväsendet och järnvägen öppnats för allt mer konkurrens. Men det räckerinte. Förutom teleområdet så är det fortfarande så att det statliga verket ellerbolaget har allt för stort inflytande. På områden har vifortfarande de facto ett monopol. Det är viktigt att påpeka att privatiseringarmåste genomföras på ett sätt som gör att konkurrensen verkligen främjas. Ettuppbrutet statligt monopol får under inga omständigheter innebära att ettprivat monopol uppstår istället.För att gå vidare förordar en utförsäljning av den svenska delenav SAS (). Dessutom anser vi att och SJ måstemöta mer konkurrens.Trafikpolitiska målSom vi redan antytt är transport och kommunikationnödvändiga ingredienser i all ekonomisk aktivitet var man änbefinner sig på jordklotet. Att under det senasteårhundradet haft en positiv välfärdsutveckling kan till stordel kopplas till ökad handel och därmed ökade transporteroch kommunikation. Handel över gränserna samtmänniskors fria rätt att röra sig förutsätter att det finns bratillgång på transporter.Konkurrenskraften inom landet och därmed ökad och tryggad syssel-sättning och hänsyn till miljön förutsätter både ökande och miljöanpassadetransporter.För enskilda människors välfärd är goda kommunikationer avgörande.Tillgång till bra kommunikationer underlättar arbetspendling och ökardärmed möjligheterna att bo där man vill och jobba på någon annan plats.Svealands- och Mälarbanorna samt de s.k. Västtågen mellan ochSkaraborg är bra exempel på att utbyggda kommunikationer ökarmöjligheterna till pendling. En väl utformad trafikpolitik är därmed av allrahögsta betydelse även ur regionalpolitiskt hänseende.Allt detta stämmer väl överens med uttalande under en följdav år att vi vill skapa ett samhälle där människor, idéer och varor kan resa,förmedlas och transporteras snabbt och effektivt.Se över helainfrastrukturområdetSedan det senaste årsskiftet återfinns trafikfrågorna inäringsdepartementet. Det är både av godo och av ondo. Detär bra att trafikfrågorna på ett intimare sätt förknippas medde politikområden som de hör ihop med, men finnsrisken att dessa frågor försvinner i det "stora" departementet.Det bekräftas till viss del om man läser höstenspropositionslista från näringsdepartementet.Samtidigt vet vi att trafikfrågorna har stor betydelse för en hel radsamhällsfrågor. Mot denna bakgrund bör ge regeringen i uppdragatt /01 lägga fram en ny plan hur trafikpolitiken skallbedrivas . En sådan plan skulle kunna belysavilken betydelse trafiken har ur ekonomisk, näringsmässig, bostadsmässigsamt regionalpolitisk synvinkel.TrafiksäkerhetTyvärr är det inte enbart goda sidor med trafiken.Trafikolyckor och därpå följande krav på ökad trafiksäkerhetär ett väsentligt inslag i trafikpolitiken. stårbakom den av regeringen tidigare uppställda och avriksdagen beslutade s.k. nollvisionen, som innebär att ingenskall dödas eller skadas i trafiken. Det svåra blir dock attkunna fylla målet med konkreta åtgärder för att nå detönskade resultatet. Man skall dessutom vara medveten omatt nollvisionen inte ensamt kan leda till minskad trafikdöd.Ökade informationsinsatser torde vara en väg. Folkpartietefterlyser dessutom, som vi även gjort i tidigare motioner, attdet tydligare bör framgå att kampen mot allt fylleri inom allatrafikslag prioriteras som ett led i nollvisionen.Trots nollvisionen dödas ändå åtskilliga människor i trafiken.Speciellt oroande är det att nedgången i antalet dödsolyckor ser ut att haplanat ut . Detta kräver än mer att man satsar på trafik-säkerheten och det är positivt att regeringen nu väljer att satsa mer på dettaområde i budgeten. Vi vill dock påpeka att detta inte får ses som ett alibi attlåta bli att bygga nya trafiksäkra vägar.Att dödsolyckorna har kunnat minska under en rad av år beror bl.a. på denökade säkerheten i bilarna och vägarnas konstruktion och underhåll.Krockkuddar, sidobalkar och låsningsfria bromsar efterfrågas i störreutsträckning och införs på allt fler bilmodeller. Det är angeläget att dennautveckling mot säkrare bilar fortsätter. Tyvärr finns det en konflikt mellansäkerhet och bränslesnålhet på fordonsmarknaden. Stora bilar drar oftamycket bränsle men är i gengäld av hög kvalitet när det gäller säkerhet. Försmå bilar är förhållandet det omvända.Den samhällsekonomiskt effektivaste åtgärden mot trafikolyckorna tordevara ökad trafikövervakning och inte minst säkrare vägar.Farliga vägsträckor måste åtgärdas. Vid upprustning bör man undvika s.k.trefältsvägar utan mittvajer. Vi anser i stället att det vore bättre, inte minstfrån trafiksäkerhetssynpunkt, att bygga så kallade slimmade motorvägar. Påså sätt når man ändå en besparing av samhällsmedel.Skärpt hastighetskontroll och höjda böter för fortkörning kan ocksåmedverka till lägre skadenivå i trafiken.I stadens trafiksystem måste såväl den fysiska utformningen somregelsystemet göra den oskyddade trafikanten till huvudperson. Bilföraremåste inse de risker de utsätter sin omgivning för om de inte tar tillräcklighänsyn. Regeringen bör ta fasta på förslag till skärptakrav på att bilförare skall lämna företräde åt gående vid övergångsställe. Härmåste bilisternas attityd ändras påtagligt även om en viss förbättring harkommit till stånd i många tätorter.Gaturummet skall utformas så att det innehåller trivsamma attraktivagångstråk och sammanhängande cykelstråk, där korsningarna planeras väl.Särskilda informationsinsatser måste göras för att cyklisterna skall insevikten av att följa trafikreglerna och använda hjälm. Vi avvisar docktvingande regler om att använda cykelhjälm.Öka kampen mot rattfyllerietAlkohol och bilkörning hör inte ihop. Detta måste manständigt upprepa. Förutom att man kan skada sig själv,riskerar oskyldiga medtrafikanter att dödas eller skadas av enrattonykters framfart.Folkpartiet liberalerna har verkat för att gränsen förgrovt rattfylleri bör sänkas från till . En sådansänkning beslutades av och trädde i kraft den 1februari 1994. Sänkningen gav ett bra resultat då antalet rattfylleristerdärefter har minskat.Det är dock viktigt att påpeka att vi aldrig får ge upp i kampen motrattfylleriet. Strävan borde vara, som angetts ovan, en nollvision även när detgäller rattfylleri dvs att alla kör bil eller andra motorfordon med nollpromillei kroppen. Genom täta poliskontroller och informationskampanjer bör vikunna få fler människor att välja att låta bilen stå efter alkoholintag.Narkotika och bilkörning är minst lika oförenligt som alkohol ochbilkörning. Praktiska svårigheter och lagtekniska oklarheter förhindraremellertid en effektiv bekämpning. förordar rutinmässig kontroll,nollgräns samt enhetligt straffvärde. Det är också viktigt att uppmärksammaförekomsten av farliga mediciner i trafiken på olika sätt.Trafikens miljöpåverkanAll trafik påverkar miljön. Att påstå något annat vore en storlögn. Under en rad av decennier har det i olika ordalag talatsom att trafiken skall bära sina samhällsekonomiskakostnader, d.v.s. betala sina miljökostnader, olyckskostnaderoch trängselkostnader. Denna grundprincip har formuleratspå olika sätt i 1963, 1978 och trafikpolitiska beslut,men har i praktiken inte genomförts. Detta var något somFolkpartiet varnade för i reservationer till det trafikpolitiskabeslutet (/88:13).Vägtrafiken har stora negativa konsekvenser för naturen. Utsläpp av bl akväveoxider bidrar starkt till försurning och övergödning. Koldioxidutsläppbidrar till växthuseffekten.Det är dock viktigt att påpeka att många åtgärder redan har vidtagits för attminska utsläppens skadliga effekter på miljön. Alltfler fordon drivs medmiljövänligare drivmedel samt har katalysatorer. Men det är inte tillräckligt.Nya steg bör tas och ny teknik bör prövas t ex nya typer avkatalysatorer. Det är viktigt att denna utveckling kan ske i positivt samspelmellan myndigheter och bilindustrin. Det får aldrig bli så att pålagor o.dyl.allvarligt hindrar den stora majoriteten att skaffa eller köra bil.Även andra transportslags negativa miljöpåverkan bör uppmärksammasmer. Flyget är en källa till stora utsläpp samt buller. Ansträngningar måstegöras för att få fram renare och tystare flygmotorer. Även tåget, som ansessom miljövänligt, kan ha negativ miljöpåverkan bland annat i form av bulleroch vibrationer med markpåverkan som följd. Om elektriciteten till tågenproduceras i fossileldade kraftverk utgör detta också en negativ påverkan påmiljön.Det räcker dock inte att vi ensidigt här i ställer hårda miljökrav påtrafiken då utsläppen är gränsöverskridande. Därför måste det internationellatrafik- och miljösamarbetet fördjupas och utvecklas. Regeringen bör aktivtinom EU driva på och medverka till en minskning av miljökonsekvenserna.Folkpartiet anser att ett ökat inslag av kretsloppstänkande inominfrastrukturen är nödvändig. Miljöfarliga material skall i största möjligamån undvikas inom infrastruktursektorn. Istället bör återanvändningsbartmaterial i än högre grad föras in i denna sektor.Det är viktigt att miljökonsekvensbeskrivningar blir ett viktigare inslag vidplaneringen av investeringar i infrastruktur såsom vägar, järnvägar m.m.De grundläggandetransportpolitiskaprincipernaI samband med att den senaste stora trafikpolitiskapropositionen antogs beslöt om olikatransportpolitiska principer. Vi vill här passa på tillfället attförtydliga inställning till vissa av dessaprinciper. En av dessa principer är valfrihet. Det låtervisserligen bra på papperet att det är de enskildamänniskorna och företagen som skall välja hur deorganiserar sina transporter. Vi vill emellertid frånFolkpartiets sida påpeka att ett sådant tänkande måstekombineras med en avreglering och fri konkurrens för attprincipen skall kunna genomföras och ge den effekt somregeringen påstår sig vilja och som har eftersöktlänge.Att samhällsekonomisk prissättning skall råda inom trafikpolitiken bordevara en självklarhet. Dessvärre är det svårt att genomföra detta iverkligheten. För oss liberaler är det av grundläggande betydelse inomtrafikområdet att trafikanter och transportköpare ges en större individuellvalfrihet. Vi vill rensa i av administrativa regleringar och låtatransportbesluten ske i decentraliserade och marknadsmässiga former. Dåmåste staten ta sitt ansvar för att skapa rättvisa konkurrensvillkor.Transportsektorn måste känna av ett riktigt kostnadsansvar beräknat medsamhällsekonomiska kalkyler, så att rimlig hänsyn tas till trafikolyckor,miljöskador och trängsel.GodstransporterSom vanliga medborgare tänker vi nog mest påpersontransporter när vi diskuterar trafikpolitiken och dessinnehåll. Det är dock så att den allra största andelen avtransporter är godstrafiken. året om transporterasstora mängder gods på våra vägar, på järnvägen, i luften ochtill sjöss. Det är viktigt att godstransporterna också framöverfår vara ett marknadsstyrt system som ger den enskilde bästamöjlighet att välja hur han/hon vill transportera sitt gods. Detsom bör kompletteras när det gäller marknadstänkande pågodssidan är en total avreglering av godstrafiken på järnväg.Som det ser ut är godstrafiken på järnväg bara delvisavreglerad och SJ är allt för dominerande som aktör. En totalavreglering skulle med all säkerhet vara mycket bra urkonkurrenssynpunkt och dessutom gynna miljön då flergodstransporter skulle företas med järnväg.Det finns många godstransporter som sker bäst till sjöss och inte bör förasöver till järnvägen. Det gäller speciellt sjöfarten på de stora insjöarna, menockså kustsjöfarten. Olja och andra farliga produkter är exempel på gods somvi anser skall fraktas till sjöss.Det finns all anledning att uppmärksamma åkeriernas situation i Sverige.Deras kostnadsläge är mycket högre än i de flesta andra konkurrentländer.Det är angeläget att åtgärder vidtas för att sänka åkerinäringens kostnader såatt den blir konkurrensmässig mot omvärlden.PersontransporterEn övervägande majoritet av persontransporterna företas iprivatbilar (åtta av tio). Detta är viktigt att fastslå. ärdessutom ett glest befolkat land med stora avstånd som göratt många är beroende av bilen för att kunna ta sig fram iområden där kollektivtrafiken inte är utbyggd. Dessaförhållanden är viktiga att ha i åtanke när frågor kring bilenoch pålagor på bilismen diskuteras. Det är å ena sidan viktigtatt bilarna utvecklas så att miljöpåverkan minskar. Mensamtidigt får inte det ske så att folks möjligheter att äga enegen bil försämras.Bilen kommer att vara det viktigaste transportsättet för en stor del avresorna och godstransporterna också i framtiden.JärnvägarnaDet svenska järnvägsnätet kan snart fira jubileum.Utbyggnaden senare hälft var avavgörande betydelse för att kunde gå frånbondesamhället till att bli ett modernt industri- ochvälfärdssamhälle. på 1900-taletdömdes järnvägen ut och åtskilliga järnvägssträckor ladesner. upplever järnvägen en ny vår och vi ser järnvägensom ett energieffektivt och trafiksäkert transportsystem.Energiförbrukningen är låg per personkilometer och pertonkilometer. Miljöpåverkan är låg vad gäller utsläpp tillluften, förutsatt att använd elenergi inte framställts ifossileldade kraftverk. Dieseldrivna lok och motorvagnar ärockså en källa till vissa miljöproblem. Dessa kan avsevärtreduceras med modern teknik. Miljöpåverkan i form avbuller, vibrationer och markskador från järnvägarna ärdäremot kraftig. Här behövs mer forskning ochutvecklingsarbete.Staten skall även fortsättningsvis upphandla trafik som är olönsam.Upphandlingen bör föregås av en bedömning där miljö- och trafiksäkerhets-effekterna vägts in. Fortsatt avreglering bör resultera i att upphandlingen skertill lägre samhällskostnad.Folkpartiet liberalerna anser att en fortsatt avreglering av järnvägstrafikenmedför stora fördelar. Konkurrens gynnar kunder och sektornsmodernisering och attraktionskraft. Erfarenheterna av konkurrensenvid länstrafikhuvudmännens upphandling är att trafikkostnaderna kunnatsänkas avsevärt till nytta för såväl skattebetalarna som resenärerna. Nyaoperatörer har också kunnat etablera sig och ett stelt monopolsystem harkunnat ersättas med flexibilitet och modernare företagsformer. Under detsenaste året är det därför med glädje vi kan konstatera att fler järnvägs-sträckor nu kommer att köras av annan huvudman än SL. Det gäller t exVästkustbanan, trafiken i övre samt pendeltågstrafiken iStockholms län. Detta är positivt och bör kunna kompletteras med attsamtliga järnvägssträckor konkurrensutsätts. bör därför beslutaom en omedelbar avreglering av all persontrafik på järnväg.Banverket bör i sin policy sträva efter att främja konkurrens på järnvägarnagenom att se till så att fördelning av tåglägen genomförs på ett neutralt sätt.Det får inte bli så att SJ:s trafik har företräde framför andra operatörer. fattade på initiativ av den borgerliga regeringen ett beslut omavreglering av järnvägstrafiken . Dessvärre hade social-demokraterna efter sitt maktövertagande inte mod att genomföradetta beslut, främst av ideologiska skäl. Konsekvenserna av SJ:s fortsattadominans på persontrafikområdet ser vi tydligt . Biljettpriserna ochrabattreglerna är så krångliga att mindre miljövänliga transportmedel oftaframstår som bättre för kunderna. Konsekvenserna av detta blir att ännu färreväljer att åka tåg och istället väljer transportslag som är mer skadliga förmiljön. Här har SJ mycket att lära av de privata konkurrenterna.Enligt budgetproppen ska järnvägen på finansieras delsgenom höjd banavgift i hela landet dels genom statsskatten. D.v.s. nu frångårman principen att hela kostnaden för skall bäras av dem somanvänder bron - i stället blir det nu tågresenärerna i hela landet ochskattebetalarna i hela landet som får betala. Detta är inte acceptabelt.Speciellt inte eftersom banavgifterna i hela landet sänktes den 1 januari1999.Internationalisera järnvägstrafikenJärnvägssektorn har av tradition varit mycket nationell. Detgäller operatörer men även materiel. Signalsystem,förarplatser och elsystem har inte ens en gemensameuropeisk standard. Det är ett hinder för en rationellutveckling av järnvägstrafik och en konkurrensnackdeljämfört med andra trafikslag. Förar- och lokbyten är oftastnödvändiga vid gränspassager. Sådant försenar och fördyrarden internationella trafiken. Det är angeläget att regeringendriver på en snabb utveckling inom EU mot ökadsamordning och standardisering. Införandet av europeiskajärnvägskorridorer för godstrafik samt för en likartadavgiftssättning är viktiga inslag i denna process.Öresundsbron öppnas för järnvägstrafik sommaren . Det innebär attjärnvägstrafiken mellan och integreras, vilket är positivt.Som ett vidare steg borde man gå vidare och bygga en järnvägsförbindelsemellan och flygplatser för att kunna utnyttja dessaflygplatser mer effektivt.FlygtrafikPassagerarutvecklingen på flyget följer i stora dragkonjunkturutvecklingen. Vid högkonjunktur ökarflygtrafiken medan den minskar vid lågkonjunkturer.Den avreglering av flygtrafiken som liberalerna varitpådrivande för har ökat flygets attraktionskraft. Dessvärre har konkurrenseninte fungerat tillräckligt bra. SAS har fortfarande en alltför dominerandeställning på många sträckor i inrikestrafiken och i utrikestrafiken till ochfrånSverige. Detta har lett till att biljettpriserna är orimligt höga på de sträckordär man inte har konkurrens jämfört med konkurrensutsatta sträckor.Folkpartiet ser gärna att fler lågprisflygbolag etablerar sig i ochdärigenom kan sätta press på biljettpriserna. Det är också viktigt attLutfartsverket inte agerar konkurrenshämmande genom att ge bättre start-och landningstider till SAS.Flygplatskapaciteten i länEnligt tidigare beslut skall stängas år2010. pågår ett arbete inomRegeringskansliet rörande framtida flygplatslägen i regionen.Det är här viktigt att regeringen fattar beslut efter samrådmed berörda kommuner samt att denna fråga inte dras i enlångbänk.De kommunala flygplatsernaI glest bebodda delar av landet där snabbtåg och sovvagnståginte utgör något alternativ är flyget, genom sin snabbhet ochflexibilitet, ett bra och nödvändigt persontransportmedel.Flera kommuner i inland och norra harstarkt förbättrat sina kommunikationer genom att med visststatligt stöd satsa på egna flygfält och flygförbindelser. Detär viktigt att dessa flygplatser får finnas kvar. Men vi villfrån sida betona att de kommunala flygplatsernainte bör drivas i bolagsform utan det är önskvärtatt flygplatserna istället drivs i förvaltningsform ellerprivatiseras.SjötrafikUr historisk synvinkel har sjöfarten varit av stor betydelseför vårt lands utveckling. Andra kommunikationsmedel hartillkommit men sjöfarten kommer även att spelaen stor roll för våra utrikesförbindelserbl a mot bakgrund av den europeiska integrationen. Sjöfartenär den transportgren som transporterar mest av den svenskaproduktionen.Svensk sjöfart möter konkurrens från två håll. Dels från europeiskarederier, t ex har och stort statligt stöd, dels från ochandra Östländer som har låga bemanningskostnader. För att möta dennaproblematik måste svensk sjöfart konkurrera med andra metoder såsomsäkerhet, effektivitet, kvalitet m.m. Att avhjälpa hoten mot den svenskasjöfarten med breda industristöd är ekonomiskt omöjligt och en stor otjänstbåde mot branschen själv och näringspolitiken i stort. Mot denna bakgrundanser att det s.k. rederistödet skall avvecklas med början år 2000.Vi anser dock att regeringen bör överväga om EU:s sjöfartspolitikmotiverar andra åtgärder för att stärka den svenska sjöfartsnäringenskonkurrenskraft och därmed förhindra fortsatt utflaggning. Budgeten ärmycket tunn på sjöfartssidan. Förslag måste därför komma inom en snarframtid om inte hela den svenska sjöfartsnäringen skall raderas ut.Andra åtgärder bör också vidtas. Bl a måste stuverimonopolet avvecklas.Sverige bör säga upp och avveckla stuverimonopoletsnarast. En företagspolitik i linje med om fler jobb genomföretag skulle också på ett positivt sätt förbättra sjöfartens villkor.Sjöfartens miljöpåverkanSjöfarten har en stor potential att bli verkligt miljövänlig.Men fartygstrafikens luftföroreningar måste dåuppmärksammas bättre. Nya bränslen och katalysatorreningkrävs. Regeringen bör även driva denna fråga inom EU.Det är en central statlig uppgift att övervaka säkerheten. Sjöfartsinspek-tionen måste ha ett sådant uppdrag att övervakning och åtgärder kan skeeffektivt, och att fartygstrafik kan bedrivas med samma säkerhetsnivå somför andra trafikslag. Detta är av stor vikt för personal, passagerare och urmiljösynpunkt för gods.Sverige bör vara pådrivande i att skapa förutsättningar för internationelltövervakad konkurrens, ökad standardisering av säkerhet och miljö samtkredit- och sjövärdighet. Regeringen bör pröva möjligheten att vinna ökatgehör för detta inom EU, då EU:s internationella handel genererar en stor delav fartygstransporterna och anlöp till EU-hamnar är viktigt för allt tonnage.Detta skulle också säkerställa rimliga arbetsvillkor och arbetsmiljö förombordanställd personal från alla länder.Sjöfart är speciellt för bulktransporter en miljömässig och ekonomiskeffektiv transportform. En del transporter kan lockas över till sjöfart underförutsättning att hamnar och lastsystem fortlöpande moderniseras. Dettagäller särskilt inlandshamnar, framförallt i och därsjötransporter utgör ett attraktivt och säkert alternativ jämfört med järnvägs-och lastbilstransport.VägarnaSamhället behöver av många skäl ett väl fungerande vägnät.Det kan synas självklart men måste ändå fastslås. Allt flerlarmrapporter inkommer om att standarden på vägarna runtom i landet är bristfällig. Detta är ytterst allvarligt då ettvälutbyggt och välunderhållet vägnät är av allra största viktför att det svenska samhället skall kunna fungera ochutvecklas. Under den borgerliga satsades stora summor på att förbättra vägnätet. Dettavar välkommet då vägarna länge hade eftersatts. Tyvärrmåste man konstatera att efter socialdemokraternasåterkomst till makten har anslagen successivt minskatsigen, trots fagra löften om motsatsen.Ett allvarligt flaskhalsproblem är den bristfälliga bärighet hos många vägarsom är av stor betydelse främst för skogsindustrins råvaruförsörjning menockså för exempelvis åkerinäringen. Underhållet är av väsentlig betydelse iett samhällsekonomiskt perspektiv. De stora investeringar som görs i vägarskall vårdas väl så att de håller .