mot · GN02U217 · 1999-10-05 00:00:00 — Här har sedan många årVärldsbankens stöd till stora dammprojekt fått mycket kritik, eftersomeffekterna av dem inte stått i överensstämmelse med angivna avsikter. I daghåller man på att bygga en stor damm i , det s.k. . Detär svårt att av svenska företag få veta något om huruvida givitexportkrediter till detta projekt, vilket i så fall kommer att få negativaeffekter på hälsotillståndet för befolkningen i området, på kulturellaförhållanden och på relationerna till grannländerna m.m. För övrigt kantilläggas att även strider mot "liberala"kriterier när det gäller krediter till stora dammbyggen (se särskild motion).Detta vill vi ge regeringen till känna.Bistånd till enskilda länder -några exempelSverige har långa och goda relationer med länder i Afrika.De bygger på långt samarbete och ömsesidigt förtroende.Likafullt är situationen i katastrofal beroendepå det krig som förts av Unita och JonasSavimbi, vars regim i södra byggdes upp av dengamla apartheidregimen i . Trots de storasvårigheterna måste tålmodigt understödja enutveckling mot fred.Det långvariga och tålmodiga stödet till frånbefrielsekampens år har varit förutsättningen för de medlingsinsatser Sverigekunnat göra under de inbördes strider som utbrutit under det senaste året.Dessa hade inte varit möjliga utan det långvariga svenska biståndet.Moçambique genomgår en positiv ekonomisk och politiskutveckling. Även i detta fall har det svenska biståndet spelat en positiv roll.Förutsättningen för detta har varit den tålmodighet uppvisat.Detsamma gäller för det ofta omdebatterade i Vietnam.Multilateralt bistånd via FNoch EUSveriges insatser och inriktning på det bilaterala området ärbetydelsefullt och måste planeras och genomförasomsorgsfullt. Likväl måste vi konstatera att det är småsummor det rör sig om om man jämför med den budget somfinns för EU:s respektive FN:s bistånd. För år 1999omfattade EU:s biståndsbudget , d.v.s.cirka 47 miljarder kronor. Det svenska bidraget som utgörcirka av vår biståndsbudget uppgår till 757miljoner kronor jämfört med för år1999. Anledningen till ökningen är att Sverigesmedlemsavgift till EU ökat och därmed också detobligatoriska avräkningsbeloppet.Kritiken mot EU:s biståndspolitik och hantering av själva biståndet harvarit och är omfattande. Svårgenomtränglig byråkrati, för få handläggare,dålig kontroll, nyckfullhet i projektbeviljandet har lyfts fram - för att intetala om kritiken mot att den höga andelen livsmedelsbistånd har fortsatt.Större delen EU:s bistånd går till länderna i (tidigarekolonier) som inte tillhör de fattigaste länderna. Detta strider ytterst mot densvenska biståndspolitikens huvudlinje att bistånd i första hand skall ges tillde fattigaste länderna. bör sålunda verka för att EU-biståndetomorienteras från livsmedelsbistånd till utvecklingshjälp samt inriktas på defattigaste länderna i . Detta vill vi ge regeringen till känna.Trots att är den kontinent där fattigdomen ökat och där ländernasöder om är de hårdast drabbade är det dessa länder som fått minstbistånd från EU. En förbättring av samordningen har skett genom att Echo,för katastrofhjälp, nu ligger under biståndsdirektoratet.Vid utvecklingsrådet för EU:s biståndsministrar beslöt man attupprätta en handlingsplan för att genomföra behövliga reformer. Sverigearbetar för att se till att reformerna genomförs.En tänkbar möjlighet att effektivisera EU-biståndet vore att EU bestämdeinriktningen av biståndet, exempelvis vattenprojekt, aidsprojekt och att mananslog pengar till dessa. Därefter skulle Sida och eller något annatlands biståndsorgan kunna ansöka om anslag hos EU för lämpliga projektoch genomföra dessa. Därmed skulle EU endast behöva sätta upp mål, anvisaanslag och revidera och utvärdera projekten. anser att Sverigebör verka för att EU-biståndet fördelas på enskilda länders biståndsorganenligt den modell som anges ovan. Detta vill vi ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en översyn av skolböcker bör ske när detgäller biståndsfrågor och internationell politik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att öka insatserna om biståndsfrågor när detgäller skolväsendet i allmänhet samt i synnerhet när det gällerutbildningen av lärare, journalister och i stödet till folkbildningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att man i samband med utbildning av lärare ochjournalister och inom folkbildningen tar till vara de erfarenheter ochkunskaper som akademiker från , och Asienbesitter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny målformulering med ett brett angreppssätt,där globaliserad handel, handelsvillkor och stopp förkrigsmaterielexport också ingår,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att partnerskapsidén och barnperspektivet ibiståndet behandlas genom att de biståndspolitiska målen på nyttformuleras,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stärka de små och fattiga ländernasförhandlingsposition när det gäller internationell handel,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att anslaget till ekonomiska reformer, dvs. skuld-lättnader, ur effektivitetssynpunkt borde inordnas under landramenoch knytas samman med demokratiaspekten när det gäller att beviljaskuldlättnader till olika ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betydelsen av det svenska biståndet tilldemokratiutveckling,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att åtgärder till stöd för sexuell och reproduktivhälsa blir en viktig del av det svenska biståndet och en viktig fråga förSverige att driva hårdare i såväl EU som FN,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till kvinnlig företagsamhet som ettverksamhetsfält när det gäller svenska biståndsinsatser för att stärkakvinnornas ställning i ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör stödja tillkomsten av ettinternationellt handikappsekretariat,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att understödja forskning och produktion när detgäller att ersätta de gifter som används i de fattiga länderna och varsspridning drabbar norra halvklotet, främst de arktiska områdena,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör verka för att EU-biståndetfördelas på enskilda länders biståndsorgan enligt den modell somföreslås i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Gudrun ()()()()()()()()()()()