ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ub405 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub405av , ()Forskning om fibromyalgiÖver en kvarts miljon svenskar lider av fibromyalgi. Det är mest kvinnor,, som drabbas. Kanske är detta förhållande en förklaring tillvarför det dröjde så länge innan man inom vården började ta sjukdomen påallvar. Även om "SVBK-stämpeln" (sveda-, värk- och brännkärring) numeraär borta ur de flesta journaler finns det fortfarande läkare som är upprörandeokunniga om vad fibromyalgi är.Fibromyalgi är en plågsam, kronisk sjukdom, med smärta i muskler ochmuskelfästen. Vanliga symptom är dessutom onormal trötthet, kraftlöshet,sömnstörningar, stelhet och svullnad samt minnes- och koncentrations-störningar. Depressiva symptom kan förekomma som en följd av smärtornaoch den förändrade livssituationen.De som drabbas av fibromyalgi, har oftast tidigare levt ett synnerligenaktivt liv och gjort sig kända för att vara plikttrogna och ambitiösa.Sjukdomen tvingar dem till ett lugnare tempo på alla områden - på jobbet, ihemarbetet, inom föreningslivet etc. Det är en omställning som är svår,särskilt om de möts av oförståelse och ifrågasättanden från personer somsaknar kunskaper om fibromyalgi.Eftersom det inte är klarlagt vad som orsakar sjukdomen behövsintensifierad forskning för att kunna förebygga och få fram botemedel. I bara möjligheter att i någon mån lindra besvären. Behandlingarna äremellertid ofta på försöksnivå och leder ej sällan till att tillståndetförvärras.Dessutom behövs ökad utbildning av läkare och annan sjukvårdspersonalför att bereda ett bättre omhändertagande av de drabbade. Även för-säkringskassans handläggare måste få bättre kunskaper om fibromyalgi föratt förstå de sjukas situation och därmed ge dem ett bra bemötande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökad forskning om fibromyalgi samtbättre utbildning av dem som skall vårda och på annat sätt bistå dedrabbade.Stockholm den 22 september 1999Maud ()()
mot · GN02Ub406 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub406av , ()Forskning om alternativ medicinAlternativmedicinska behandlingsmetoder används i dagbåde inom och vid sidan av den etablerade hälso- ochsjukvården. Till metoderna hör bl.a. akupunktur, homeopatioch örtmediciner/naturmedel. Alternativa terapiformeranvänds framför allt av människor med kroniska ellerallvarliga sjukdomar, men det är bruket av alternativa formerför förebyggande hälsovård som förefaller öka mest.Sjukvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri)har i Spri rapport 485 konstaterat att forskningen omalternativ medicin är begränsad trots attalternativkommittén påtalatbehovet. Det saknas således till stor del forskning rörandealternativa terapiformers terapeutiska effektivitet ochsäkerhet respektive risker. Det saknas också forskning ompatienters val, upplevelser och erfarenhet av alternativbehandling samt om en eventuell samhällsekonomisk nyttaav alternativ medicin. Detta har lett till krav från ett flertaleuropeiska, amerikanska och internationella utredningar ombehovet av forskning och former för spridning av kunskapoch information om alternativmedicinskabehandlingsmetoder.Jag anser därför att satsningar bör göras på forskning inklusivetvärvetenskaplig sådan rörande en rad olika aspekter av alternativ medicinbåde som samhälleligt och terapeutiskt fenomen. Vidare behövs utvecklingav lämplig metodik för att studera alternativa terapiformer. Det behövsstudier över alternativ behandling av sjukdomar och hälsoproblem som maninte kommit till rätta med med konventionella medel och metoder. Eftersomintresset bland forskare att ta sig an dessa problem varit svagt föreslår jaginrättandet av forskningscentra för alternativ medicin knutna till etableradeforskarmiljöer. Dessa centra skulle också kunna vara kunskapscentra förinsamling, bearbetning och spridning av kunskap om alternativ medicin.Slutligen behövs naturligtvis finansiella resurser för detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av forskning om alternativmedicinskametoder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av forsknings- och kunskapscentrumför alternativ medicin.Stockholm den 20 september 1999Barbro ()
mot · GN02Ub407 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub407av , ()Reproduktionsepidemiologisk forskningReproduktionsepidemiologisk forskning har varitvärldsledande när det gäller forskning kring orsaker bakomfosterskador. Mycket av forskningen har skett med hjälp avde hälsoregister vi har i , främst missbild-ningsregistret.Det inrättades 1965 och är ett av världensbäst fungerande register inom området. Ansvaret för registret låg fram tilldecember 1998 på professor , embryologiska institutionen iLund. Därefter är det docent , avdelningen för klinisk genetik,, , som övertagit ansvaret.Registret har utvecklats och kompletterats med ytterligare data.Numera skall t.ex. samtliga missbildningar på som aborteras efterprenatal diagnostik rapporteras på ett särskilt formulär.Forskning med hjälp av registret har besvarat en rad olika frågeställningarunder årens lopp. Som exempel kan nämnas att man kunde avfärdamisstanken att en tvål som användes i sjukvården kunde medföra risk förfosterskador. Däremot kunde man visa att tobaksbruk under graviditet kanskada fostret. Misstankar om att olika läkemedel skulle kunna öka risken förmissbildningar har med hjälp av registret kunnat undanröjas. Vidare har mankunnat visa att Tjernobylkatastrofen inte påverkat förekomsten avmissbildningar i . Däremot orsakade oron för missbildningar till följdav strålningen ett antal avbrytanden av graviditeter där det sedan inte fannsnågra tecken på att fostret tagit skada.För att besvara en del frågor om olika ämnens eventuella fosterskadandeeffekter behövs en möjlighet till djurförsök och epidemiologiska studier.Sådan forskning har utförts vid embryologiska institutionen iLund. Det är viktigt att utöver den epidemiologiska forskning sombedrivs vid missbildningsregistret också har en reproduktionsepidemiologiskenhet där djurförsök kan utföras. Jag anser att regeringen i den kommandeforskningspolitiska propositionen bör komma med ett förslag om hurforskningen kring fosterskador, deras orsaker och möjligheter att förebyggadesamma kan fortleva i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reproduktionsepidemiologisk forskning.Stockholm den 20 september 1999Barbro ()
mot · GN02Ub408 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub408av , ()Högskoleutbildningen i är på väg att förverkligas ochbrons öppnande kommer att dramatiskt förbättrasamverkansmöjligheterna för de 14 ingående universitetenoch högskolorna med deras 130 000 studenter.Denna nya samverkan skulle naturligtvis underlättas radikalt om den röra ihuvudmannaskapen för de skånska utbildningarna som plågar så svårt,kunde redas upp. Huvudregeln bör naturligtvis vara: var sak på sin plats.Utbildningarna i bör höra till Malmöhögskolan, utbildningarna iLund till Lundauniversitetet. Konstigare bör det inte vara. Det är i -inte i - som alla kulturinstitutionerna finns - därför bör de konstnärligautbildningarna (musik, teater, konst) höra till . Och läkarutbildningeni bör naturligtvis på samma sätt som Hälsa och samhälle tillhöraMalmöhögskolan med dess speciella profil.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om var sak på sin plats i högskolevärlden i Skåne.Stockholm den 23 september 1999Bertil ()
mot · GN02Ub409 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub409av , ()och Malmös högskolors omvandling till universitetSödertörns och Malmös högskolor är två likartade projektsom skapat moderna högskolor/universitet med ett nyttspännande innehåll - vidgad rekrytering, problembaseradinlärning, nya ämneskombinationer, IT hellre än böcker,livslång kompetensutveckling, tutorsystem etc.Båda högskolorna har fler studenter än de tre nya universiteten.Tumregeln i våra konkurrentländer är två universitet per miljon invånare.Det är därför nu hög tid att vidga och Malmös vetenskaps-områden och fullt ut utveckla dem till de två nya moderna universitet somlandet så väl behöver. En tidplan för detta bör framläggas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att omvandla och högskolortill universitet.Stockholm den 23 september 1999Bertil ()
mot · GN02Ub410 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub410av , ()Ledarförsörjning inom idrottenDet ideella ledarskapet är det viktigaste grundfundamentet för densvenska modellen av folkrörelseidrott. Svensk idrott bärs upp av ca 3miljoner ideellt arbetande ledare med olika funktioner inom den svenskaidrottsrörelsen. Den svenske idrottsledaren lägger i snitt ner sex timmarper vecka och har en "livstid" enligt tidigare gjordaundersökningar. Dessa fantastiska insatser möjliggör för svensk idrott attta hand om en stor andel av våra barn och ungdomar. hardet visat sig bli allt svårare att skaffa och behålla de ideellt arbetandeledarna inom svensk idrott. Detta är en mycket allvarlig trend som kan fåstora konsekvenser för vår största folkrörelse samt för våra barns ochungdomars fostran.Dessvärre har det visat sig att ett allt hårdare arbetsklimat och en hårdarepress på arbetsmarknaden gör att många väljer bort sina ideella uppdrag. Påsikt kan detta även få negativa konsekvenser på demokratifostran av svenskungdom då idrottsrörelsen och dess föreningsliv har en betydande roll idetta arbete.För att vända denna trend samt att synliggöra ledarnas värde för samhälls-utvecklingen bör man utreda möjligheten till någon form av meritvärderingav det ideella ledarskapet. Den ideellt arbetande idrottsledaren måste pånågot sätt få känna att samhället värderar hans eller hennes insatser.Meritvärdering för studier och på annat sätt visa betydelsen av ledaruppdragskulle kunna stärka det ideella engagemanget inom svensk idrottsrörelse.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en utredning bör tillsättas för att finnalämpliga former för meritvärdering av det ideella ledarskapet inomsvensk idrott.Stockholm den 27 september 1999Roy ()
mot · GN02Ub411 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub411av , ()Överklaganderätt av tentamensresultatI finns ingen generell rätt för studenter att överklaga ten-tamensresultat vid och högskolor.Om det uppstår en tvist mellan en student och en lärare angående enexamination är det läraren som ensam avgör tvisten.I har studenter möjlighet att få sin sak prövad ien "överklagningsnämnd". Även och har motsvarandebestämmelser.Det är angeläget att det vid universitet och högskolor också i in-förs en rättsäkerhetsprincip, så att studenter kan överklaga brister ochfelaktigheter som uppkommit vid en examination.Den danska modellen kungörs i "bekendtgorel-se nr. 201 af 21.augusti 1995 & 5 Klager over eksamen m.v". Det som prövasär examinationsunderlaget, om frågeställningar och uppgifter är relevanta iförhållande till den aktuella kursen, examinationsförloppet och lärarensbedömning. Först ges läraren möjlighet att ta ställning till studentens över-klagan och eventuellt rätta sig själv. Är studenten inte nöjd kan denneöverklaga till en oberoende instans, . Denna nämndkan besluta om betygshöjning, omexamination med nya examinatorer ellerhelt avvisa klagan.Under 1997 prövades sammanlagt 641 klagomål i varav 205 påKöpenhamns universiet. Som jämförelse kan sägas att i prövadesunder samma tidpunkt ett tiotal fall. Dock bör påpekas att det finska systemetinte är helt i överensstämmande med det danska systemet.I råder förbud mot överklagande vilket är olyckligt. När våranordiska grannländer har system för överklagande av tentamensresultatborde samma förutsättningar finnas för våra svenska studenter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa en generell överklagandemöjlighetockså för svenska studenter vid universitet och högskolor.Stockholm den 28 september 1999Sylvia ()()()
mot · GN02Ub412 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub412av , ()Etiska värderingar i läkarutbildningenSjukdomar känner ingen skillnad mellan fattig och rik, invandrare ochsvensk man eller kvinna. Sjukdomar är verkligen en sant fördomsfriföreteelse. Det är nödvändigt att sjuka, oavsett social bakgrund, kön ochetnisk bakgrund, känner en trygghet när de lägger sitt liv i handen på enfrämling med läkarlegitimation. Trots detta ges i dagens läkarutbildningmycket lite utrymme åt studenterna att utveckla sin egen människo- ochsamhällssyn. På detta område lärs inget kritiskt förhållningssätt ut.Läkarutbildningen har en stark avgränsad naturvetenskaplig inrikt-ning, som exkluderar samhälleliga perspektiv. Därmed blir insikten omsamhällets grundläggande värderingar en process som bygger på studenter-nas engagemang i aktuella frågor. Värdeetik och värdeteori är områden somutan förbehåll negligeras i undervisningen.En sådan brist i undervisningen har man försökt förebygga genom s.k.studier inom tillämpad medicin bl.a. i . Under detta moment finns ettbegränsat antal sammankomster och grupparbeten där föreläsare är ickeläkare som accepterat ansvar för att etiska och moraliska diskussioner förs ini läkarutbildning. Det förtjänar emellertid att påpekas att dessa föreläsaresaknar formell kompetens inom värdeetik och värdeteori.Värdeetik och värdeteori undervisas i humanistiska och samhällsveten-skapliga ämnen. Det är väsentligt att humanistiska och samhällsveten-skapliga ämnesinslag ges utrymme i läkarutbildningen för att möjliggöra förden läkarstuderande att se sin patient som en människa i ett socialtsammanhang. Dessa ämnesinslag ska handhas av kompetenta föreläsare.Undervisningen i dessa ämnen borde därför ledas av sådana som ägerkompetens att kritiskt granska dessa olika förhållningssätt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kunskaper i humaniora ochsamhällsvetenskap tillförs läkarutbildningen.Stockholm den 23 september 1999Rinaldo ()()
mot · GN02Ub413 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub413av , ()Mikroelektroniskt centrum vid tekniska högskolaRegeringen uppdrog 1989 åt att ta fram ett byggnads-program för ett nytt mikroelektroniskt centrum vid tekniskahögskola.Från och med budgetpropositionen 1991/92 har Mikroelektroniskt centrumomnämnts i varje års budget. Från och med budgeten 1995/96 ingår lokal-kostnader om i regeringens beräkningar. I budgetproposi-tionen 1997/98 skriver regeringen: "som planeringsförutsättningar för 1999bör gälla att erhåller ersättning med 37miljoner kronor för ökade lokalkostnader för mikroelektroniskt centrum". Avokänd anledning frånträder regeringen i årets budget sina tidigare löften tillChalmers. Enligt vår mening skall ingångna avtal hållas, detta gäller särskiltdå avtalet mellan staten och anger att högskolan skall ha likagynsamma förutsättningar som de statliga universiteten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tekniska högskola.Stockholm den 29 september 1999Göran ()()
mot · GN02Ub415 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub415av , ()Fördelning av platser i högre utbildningFör närvarande finns av alla utbildningsplatser i högreutbildning i Stockholm-Uppsala-området. När det gäller de meraavancerade platserna - i forskarutbildningen - finns iStockholm-Uppsala.Så kan det inte få fortsätta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelningen av platser i den högre utbildningen.Stockholm den 29 september 1999Bertil ()
mot · GN02Ub416 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub416av Husmark , ()Genusperspektiv i läkar- och sjuksköterskeutbildningenModeratkvinnorna har i en rapport studeratgenusperspektiv i vården och konstaterar att det föreligger en bristandekunskap om kvinnors hälsosituation. Kvinnors hälsoproblem uppfattassom diffusa och svårtolkade.I olika forsknings- och folkhälsorapporter anges också resultat av gjordaundersökningar utan att särskilja män och kvinnor. Detta har i sin tur medförtatt påtagliga könsskillnader suddats ut och att kvinnor behandlas eftermanliga mallar i stället för faktiska förhållanden.Hälso- och sjukvårdens förmåga att anpassa bemötande och behandlingefter mäns och kvinnors specifika behov och förutsättningar har brister imånga avseenden.Det finns därför anledning att närmare analysera hur mötet mellan patientoch vårdgivare påverkar vårdens innehåll. Den kommunikativa strategin ärcentral, eftersom den bl.a. bestämmer patientens utrymme för medverkan ochhur patientens problem skall förstås.Avsaknaden av könsspecifik kunskap om bemötande och behandling på-verkar därmed sjukvårdens möjlighet att prestera goda resultat. Det är intetillfredsställande att kvinnor behandlas efter manliga normer. Kunskapernainom sjukvården vad gäller kvinnors symtom och sjukdomsbild måste öka.Genusperspektivet måste tydligare än framgå i utbildning till läkare ochsjuksköterskor.Kvinnovåldskommissionen föreslog i sitt slutbetänkande Kvinnofrid 1995att examensordningen för bl.a. läkar- och sjuksköterskeutbildningen skullekompletteras så att det klart framgår att våld mot kvinnor och andra köns-aspekter skall belysas i dessa utbildningar. Någon konkret målformuleringfanns inte i betänkandet och förslaget har inte fått några effekter på denexamensordning som finns i dag.I betänkandet föreslogs också en komplettering av Högskolelagen 1 kap.5 § så att det klargörs att jämställdhet och könsaspekter skall belysas i allhögskoleutbildning. Man menar att så också gjordes genom att lägga tillordet "främja" i målbeskrivningen.Men i den utvärdering som gjorde av sjuksköterske-utbildningen framgick att könsperspektivet så gott som totalt saknades ikursplanen. Tyvärr finns ingen uppföljning som belyser eventuella effekterpå just detta område till följd av denna utvärdering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av ett tydligare genusperspektiv iexamensordningen vid utbildningen till läkare och sjuksköterskor.Stockholm den 28 september 1999Cristina Husmark ()()
mot · GN02Ub419 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub419av Skårvik, ()Stiftelsers administrativa avgifter för forskningMycket av den forskning som bedrivs vid våra universitet och högskolorfinansieras av externa medel från olika forskningsstiftelser. (fördelar t ex 1999 cirka 17 miljoner för forskningsändamål. )En stor del av dessa anslag går till löner för forskare och deras assistenterav olika slag. Innan anslaget tas i bruk drar man dock först av diverseavgifter som skall täcka olika administrativa ändamål. Dessa avgifter kanvariera mellan utbildningsinstitutioner, vilka själva bestämmer nivån pådessa.Avgifterna har på sina håll blivit väldigt höga, bl.a. beroende på beräk-ningstekniken. Nedanstående exempel är hämtat från därReumatikerfonden betalar lönen för en forskarassistent.För varje som betalas i lön till forskarassistenten, får fondenockså betala i sociala avgifter och i administrativa av-gifter (inklusive högskolemoms).Det beror på att först läggs den sociala avgiften på lönen. Sedan beräknasden administrativa avgiften () på lön+sociala avgifter och sedanberäknas högskolemomsen (8,) på summan av lön, sociala avgifter ochadministrativa avgifter. Procent på procent på procent. blir så-ledes i kostnad.En enhetlig avgift beräknad direkt på kostnaderna för material och lön(exklusive sociala kostnader och andra lönebikostnader) vore rimligare.Med nuvarande system betalar alltså ideella anslagsgivare lika mycket iadministrativa kostnader som läkemedelsindustrin, när de "beställer" forsk-ning på universiteten. En högsta avgift på en klart lägre nivå för ideellaanslagsgivare borde prövas.De höga nivåerna på avgifterna kan skada allmänhetens intresse av attbidra till forskningen. Det leder också till att man prövar vägar för att undgådessa avgifter, t ex genom att betala anslag direkt till olika forskare ellerbetala olika typer av fakturor direkt. Dylik utveckling leder till sämreöverblick över resurserna och öppnar för oegentligheter, som i sin tur kanäventyra förtroendet hos externa bidragsgivare till vetenskaplig forskning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av gällande regler i syfteatt tydliggöra och minska de ideella stiftelsernas administrativaavgifter.Stockholm den 1 oktober 1999Kenth Skårvik (fp)
mot · GN02Ub420 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub420av , ()Dramapedagoger"Barn har 100 språk men berövas 99"Alla människor, inte minst barn och ungdomar, har olika sätt att uttryckasig. Om man kan uttrycka sig på många sätt växer man och utvecklas till enmångsidig människa.En metod för lärande är t.ex. drama. Dramapedagogiken skapar starkinlevelse och förståelse. Drama kommer från det grekiska ordet "dram" sombetyder handla. När man i handling föreställer något, så innebär det att helajaget medverkar. De som arbetar med drama får då insikt om sig själva, menkan också lära sig att förstå hur andra har det. Dramaövningar stärkersjälvförtroendet och tränar det egna ställningstagandet och kritiskt tänkande.Ett mål med dramaövningar kan t.ex. vara att hjälpa en grupp som harproblem med mobbning. Det är viktigt att inte bara tala om känslor utan ävenarbeta med känslor. Om förmågan till empati kan tränas så är drama en brametod.I SOU 1999:63 Det nya läraruppdraget finns kapitlet "Att arbeta medolika uttrycksformer".Bl.a. följande står att läsa där:När samhället omdanas förändras också betydelsen av kultur, konst ochestetik för barn och ungdomar. är intresset för estetisk verksamhetbland ungdomar större än någonsin.Fantasi och skapande utgör här själva grunden för varje kreativ aktivitet.Skall barns och ungdomars kreativa förmåga tillvaratas förutsätts attfantasi och skapande utgör centrala inslag i skolans arbete. Skapandeverksamhet innebär att vi drivs framåt av våra egna frågor och våra egnamål, vilket förstås kan vara att sätta sig in i andras frågor, strävanden ochsvar. I skapande verksamhet är svaren inte givna.För att kunna förverkliga ovan beskrivna verksamhet så behövs detdramapedagoger i skolorna.Idag utbildas det väldigt få dramapedagoger eftersom det finns utbildning iendast två folkhögskolor (och Västerberg). Antalet sökande tillutbildningsplatserna är mycket stort.Universitetens 20-poängskurser i dramatik har minskat,och till de kursersom finns i landet står hundratals sökande i kö. Behoven är enorma ochefterfrågan på utbildade dramapedagoger överstiger tillgången.Lärarutbildningskommittén anser att olika kunskapsformer kompletterarvarandra. Det hör ihop med läroprocessen att leka eller att lära sig skapandeprocesser.Kommittén anser också att barn och ungdomar i ökad utsträckning måstefå möjlighet att reflektera, analysera, redovisa och gestalta sitt vetande påskilda sätt genom olika "språkformer". Det är därför av största vikt att detutbildas fler dramapedagoger än det görs för att kunna tillgodose dessakrav.För att säkra utbildningen för dramapedagoger är det av stor vikt att enutredning görs, som tittar på efterfrågan av yrkeskompetensen i samhället,för att senare ev. ålägga högskolor/universitet att utbilda flerdramapedagoger.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning som ser över behovet samt antaletutbildningsplatser för dramapedagoger.Stockholm den 30 september 1999Birgitta ()