mot · GN02So226 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So226av , ()FolkhälsaÅtgärder för en bättrefolkhälsaFolkhälsan har stadigt förbättrats om manmäter den i ökning av medellivslängd. För 100 år sedankunde en nyfödd flicka räkna med en medellivslängd på 63år, för pojkar var siffran . är motsvarande siffror82 år för flickor och för pojkar. Utgår man t.ex. frånåterstående livslängd har den ökat likamycket som mellan 1750 och 1950.Det finns också andra informationskällor om hälsotillståndeti befolkningen som statistik över sjuklighet, sjukskrivningoch läkemedelsanvändning. Av dem kan man utläsa attkvinnor generellt sett har fler ohälsoproblem och köper utmer läkemedel.Genom intervjuundersökningar har man försökt uppskatta förekomsten avupplevd ohälsa. Den slutsats man kan dra med hjälp av alla dessainformationskällor är att hälsan för flertalet svenskar förbättrats fram tillbörjan av . Förbättringarna beror dels på det förebyggande arbetesom utvecklats, dels på bättre möjligheter att behandla olika hälsoproblem.Tillgång till bättre bostäder, rent vatten och fullgod kost har varit avgörandeför utvecklingen. Men mycket återstår att göra såväl inom hälso- ochsjukvården som inom andra sektorer i samhället.Bakom den förändrade medellivslängden ligger en förändring av ohälso-panoramat. Polion är utrotad i . Tillgång på antibiotika , insulin ochmånga andra läkemedel har drastiskt förändrat prognosen för mångasjukdomar. ökar andra hälsoproblem. Som exempel kan nämnasallergier och rörelseorganens sjukdomar liksom olika typer av senil demens.Även om antalet nya fall av hiv är litet i utgör infektionen ändå ettallvarligt hot liksom tuberkulosens återkomst. Bullerskador är en realitet,tobaksrelaterade sjukdomar ett stort problem etc., etc.En framgångsrik folkhälsopolitik måste grunda sig på goda kunskaper omden pågående samhällsutvecklingen, om ohälsans orsaker och om vilkametoder som är framgångsrika. Den måste bygga på kunskap om olikabefolkningsgruppers värderingar och kultur. Den måste också grunda sig påen insikt om att människor ser olika på nytta och risk med olikahandlingsalternativ. Livet är ju mycket mer än att minska hälsorisker. Vid valav strategier i folkhälsoarbetet behövs också en sammanfattande etiskbedömning. Är det t.ex. acceptabelt att tvinga på människor information omhälsorisker. Hur skall man ställa sig till propaganda. Får man klandramänniskor för att de inte ändrar livsstil. Får man t.ex. neka dem vård.Frågorna är många.I denna motion tar vi dels upp allmänna synpunkter på folkhälsoarbetet,dels vissa hälsoproblem som beroende och missbruk samt infektions-sjukdomar.Hälso- och sjukvårdens ansvarHälso- och sjukvården har ett givet ansvar förfolkhälsoarbetet. Det är i hälso- och sjukvården man möterpatienter med olika hälsoproblem och har möjlighet attidentifiera och därmed förebygga de bakomliggandeorsakerna. Inom sjukvården har det legat närmast till attarbeta på individnivå men sjukvården måste också känna ettsamhällsansvar - att bidra till förmedlingen av kunskaper omhälsorisker till andra sektorer i samhället som också de kanspela en betydelsefull roll i folkhälsoarbetet. Genom denhårda arbetsbelastning som råder inom hälso- ochsjukvården är risken överhängande att folkhälsoarbetet intefår de resurser som krävs för effektiva insatser för attförebygga ohälsa. Detta leder i sin tur till att hälsoproblemsom skulle kunnat undvikas kommer att drabba enskildamänniskor till men för deras livskvalitet men också till menför samhällsekonomin.Vi anser att folkhälsoarbetet skall ha en tydlig plats i hälso- och sjukvårdenoch att adekvata resurser avdelas för dess utförande. Läkare och sköterskorskall ha tid att vara rådgivande i de enskilda fallen. De har också ett ansvaratt förmedla vidare till ansvariga för det övergripande folkhälsoarbetet ilandstinget om de ser att nya hälsoproblem dyker upp eller blir vanligare.Ett särskilt problem som uppmärksammats av helt nyligenär det stora antalet tekniska missöden och skador i vården inklusiveläkemedelsbiverkningar som förorsakat sjukhusvård. Totalt har antaletutskrivna personer som vårdats med huvuddiagnos skada eller förgiftningunder ökat från 114 000 till 133 000 . Bland yttreorsaker som i olika utsträckning ökat i omfattning inom den slutna vårdenfinns bland annat fallolyckor, missöden och komplikationer vid medicinskåtgärd, överansträngning och påfrestande rörelser samt ogynnsam effekt avläkemedel i terapeutiskt bruk. Varför dessa missöden inträffat ger statistikeningen förklaring på. Vi anser det därför angeläget att initieraren undersökning av vilka de bakomliggande orsakerna är och vilka patientersom är mest i riskzonen. Förtroendet för sjukvården står och faller medkvaliteten på dess arbete och möjligheterna att förutse och undvika risker ivården.Kommunerna och de ideellaorganisationernaHälso- och sjukvården och landstingen har en viktig roll ifolkhälsoarbetet som resurs och samarbetspartner. Naturligasådana är kommunerna eftersom de har ett stort ansvargenom sitt breda åtagande för skolan, äldreomsorgen,etc. Andra viktiga samarbetspartner är deideella organisationerna. Inte minst finns många mindreorganisationer som lever under en mycket knappekonomi men som betyder mycket i folkhälsoarbetet. Det ärviktigt att såväl staten som kommuner och landsting tar varapå dessa organisationers engagemang och bidrar till attmöjliggöra deras arbete.Olika samhällssektorers ansvar- ArbetslivetInom de flesta samhällssektorer tas beslut som påverkarmänniskors möjligheter att undvika hälsorisker och att väljahälsobefrämjande levnadsvanor. I har vi kommitlångt när det gäller att minska riskerna för fysiska risker iarbetsmiljön. Ändå kan man konstatera att de orsakar ca 200000 sjukfrånvarotillfällen och 110 000 olycksfall.Belastningsskadorna i rörelseorganen utgör avde inrapporterade fallen. Psykosociala problem är ett annatområde som kommit i förgrunden.Den tidigare statsbidragsgivningen till företagshälsovården upphörde medutgången av . avlämnade företagshälso-vårdsutredning ett betänkande (SOU:103) där man konstaterade att man trotslagstiftning och andra åtgärder inte nått ett tillfredsställande resultat närdetgäller minskningar i fråga om arbetsskador, yrkessjukdomar ocharbetsrelaterad frånvaro. Utredningen lämnade en rad förslag på hurföretagshälsovården skulle kunna utvecklas för att kunna tackla de olikaproblemen. Det finns nu anledning att följa upp vad som hänt sedan dennautredning lämnade sina förslag. Företagshälsovården finns nämligen intemed bland de viktiga aktörer den nationella folkhälsokommitté somregeringen tillsatte 1995 med uppgift att utarbeta nationella mål förhälsoutvecklingen räknar upp i sitt delbetänkande (SOU 1998:43) "Hurskall må bättre?" Vi anser att den i sitt slutbetänkande börbelysa företagshälsovårdens roll i folkhälsoarbetet.Arbetslivsinstitutet och är viktiga aktörer närdet gäller att ta fram och sprida kunskap om hur arbetsplatser kan utformasför att främja hälsa och förebygga ohälsa. Här finns några områden där vi harkunskapsbrister och där forskning bör stimuleras. Hur kan t. ex. arbetetspositiva effekter för hälsa och välbefinnande förstärkas? Hur kan manminska stress och enformighet i arbetet? Hur kan man få ansvar och maktöver den egna arbetssituationen? Vilken är helhetsbilden av den totalaarbetsbelastningen, dvs. summan av yrkesarbete och hemarbete? Hur ser denut i olika faser av livet för män och kvinnor? Det här är viktiga frågor somregeringen bör aktualisera i den kommande forskningspolitiska proposi-tionen.- En bra bostadEn bra bostad är en viktig del av folkhälsopolitiken. Förrutgjorde kyla och fukt samt trångboddhet hälsoproblem. Idaghandlar det i stället om hälsovådliga byggmaterial somframkallar t. ex. cancer (radon) och allergier. Olämpligboendemiljö ligger också bakom en rad olycksfall i hemmet.Dålig ljudisolering med bullerproblem som följd. Denaviserade förändringen av byggforskningen kan vara ettallvarligt hot mot den nödvändiga forskning som måstebedrivas med syfte att åstadkomma en bättre boendemiljö.Denna forskning får således inte eftersättas och bör ocksålyftas fram i den kommande forskningspolitiskapropositionen.- TrafikenTrafiksäkerhetsarbetet är något av en förebild när det gälleratt tydliggöra de hälsomässiga vinsterna av olika beslut. Mendet är tydligt att arbetet måste drivas kraftfullt ochfortlöpande. Det senaste årets ökning av dödsfallen i trafikenvisar detta. Det är därför viktigt att man fortsätter arbetet ochsatsar på ungdomar i , dvs. En generell skärpning med krav påhelnykterhet i trafiken skulle sannolikt ha betydandeinverkan på dessa ungdomsolyckor.Det är också angeläget att förbättra de oskyddade trafikanternas säkerhet.Användningen av cykelhjälmar måste stimuleras liksom skydd när man åkerrullskridskor och bräda. Medan vi har bra statistik över bilolyckorna så ärstatistiken över cykelolyckor och andra trafikolyckor ofullständig. Omsjukvården systematiskt registrerade och rapporterade alla de trafikolycksfallde behandlar skulle många dödsfall och skador kunna förebyggas.I det här sammanhanget bör också olycksfall vid åkning på skateboard ochinlines uppmärksammas. inträffade olycksfall i samband medinlinesåkning vilka krävde läkarvård. var siffran uppe i 5 000.Antalet skadade är antagligen många fler eftersom statistiken är beräknad påuppgifter från sex sjukhus, varav inget av dem ligger i storstad. Hälften avolycksfallen inträffar i trafikmiljö, resten i bostadsområden, i skolan och påidrottsplatser. beror på att åkaren faller, kanske efter att hasnubblat på grus och småsten. Här är det viktigt med information omeffektiva skydd och uppmärksamhet på vägbanans beskaffenhet för attminska antalet olyckor.Det finns en ökad insikt om bilavgasernas långsiktiga negativa inverkanpå folkhälsan. En fortsatt utveckling av bilarnas avgasrening och övergångtill renare drivmedel är därför av betydelse för den framtida hälsout-vecklingen.- UtbildningenArbetsmiljön i skolan har ägnats alltför litenuppmärksamhet. Det gäller både den fysiska miljön meddålig ventilation och olämpliga byggnadsmaterial och denpsykosociala miljön där mobbning och våld utgöroacceptabla problem. har ocksåuppmärksammats att elever använder ett grovt ochkränkande språk.Arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen har initierat ett arbete för enbättre skolmiljö. Det arbetet måste fortsätta och konkretiseras. Varjekommun och varje skola bör ha ett eget program för hur arbetsmiljön iskolan skall kunna förbättras. Den bör inbegripa en löpande rapportering omarbetsskador och sjukdom förorsakad av arbetsmiljön.Skolan har unika möjligheter att öka elevernas kunskap och påverka derasattityder till livsstilsfrågor. Det kan gälla inställningen till olika riskbete-enden som bruk av alkohol och tobak. Omfattningen och innehållet i ANT-och sex- och samlevnadsundervisningen varierar dock starkt över landet. Detfinns en klassisk obalans mellan skolans kunskapsmål och attitydpåverkanderoll. Här handlar det mycket om lärarnas inställning.Därför är det viktigt att lärarutbildningen innehåller avsnitt om folkhälso-frågor och skolans möjligheter att till eleverna förmedla kunskaper omhälsans och ohälsans bestämningsfaktorer. Med en sådan utbildning ökarsannolikt motivationen för skolan att prioritera folkhälsofrågorna iutbildningen.Skollunchen är viktig både från näringssynpunkt och ur pedagogisksynvinkel. Teoretisk undervisning om sunda matvanor och värdet av fysiskträning är visserligen bra men det är genom praktiken - skollunchen - ochdeltagande i gymnastik/idrott som man kan nå konkreta resultat. Skol-måltiden måste därför utnyttjas som det pedagogiska instrument det är.Timmarna för gymnastik/idrott borde utökas. De kan lägga grunden förmotionsvanor som kan bibehållas och vidareutvecklas också sedan manlämnat skolan.Skolhälsovårdens betydelse för en god arbetsmiljö i skolan och förförebyggande av olika ohälsoproblem kan inte nog understrykas. Den ned-rustning som skolhälsovården fått vidlåtas kan inteaccepteras.- Fritid och kulturEn positiv fritid utgör ofta en av de viktigaste friskfaktorernaför alla åldersgrupper. Tyvärr når inte det utbud som finnsalla samhällsgrupper t.ex. funktionshindrade, vissainvandrargrupper och ensamföräldrar. Biblioteken, teatrar,ideella föreningar m.fl. bör därför stimuleras att satsa brettockså på dessa målgrupper.- Jordbruk-livsmedelVåra matvanor har förändrats i positiv riktning . äter vi betydligt mer grönsaker och fisk ochmindre smör och socker . Jordbruks- ochlivsmedelspolitiken bör stödja en sådan utveckling. Detta blirsärskilt tydligt i arbetet inom EU. Subvention avtobaksodling är något som med kraft måste fortsättaatt motarbeta.Tyvärr förekommer missledande marknadsföring av olika folkhälso-argument. En konsument kan lockas i onödan till att av hälsoskäl köpa dyrarevaror än nödvändigt. Insatserna mot missledande marknadsföring av olikafolkhälsoargument bör därför öka.- SocialtjänstenSocialtjänsten kan bryta den onda cirkel som så ofta går frånsociala problem till ohälsa. Kunskapen att fånga upp, förståoch se tidiga varningssignaler behöver emellertid utvecklasinom . Det är ett viktigt område att ta upp bådei grundutbildningen och vidareutbildningen avsocialtjänstens personal. Eftersom det här är ett område därsocialtjänsten och hälso- och sjukvården kan komma attsamarbeta bör samundervisning av yrkesgrupperna prövas.- ApotekenApotekens kundkrets är mycket vid. Genom apoteken kanman nå grupper som inte behöver söka hälso- och sjukvårdenmed information om hur man kan förebygga och självhantera hälsoproblem. Oavsett vilken ställning apotekenkommer att få är det viktigt att de också ifortsättningen får spela en aktiv roll i folkhälsoarbetet. Detsamarbete man haft med rörande t.ex.allergier har visat sig vara av mycket stort värde.- ForskningI underlaget till utredningen som presenterades 1984slog man fast vikten av förebyggande arbete. Att förebyggaohälsa måste vara mer humant och billigare än att reparera iefterhand. har kritik riktats mot preventivainsatser därför att många av dem står på dålig vetenskapliggrund eller har bristande kostnadseffektivitet. Etiken i attnärma sig friska människor med riskfaktorresonemang harockså aktualiserats. De argumenten har lett till att mångagoda förslag gått om intet, inte minst i ett allt kärvareekonomiskt läge.Kunskap behövs således för ett målinriktat och effektivt folkhälsoarbete.Det finns områden där forskningen visat att förebyggande arbete lönar sig.Det gäller t.ex. skadeprevention, åtgärder mot tobaksbruk, suicidprofylax,screening mot cancer i livmoderhalsen och mammografi. För andra områdensom primärprevention av hjärt-kärlsjukdom och cancer behövs mer forskningför att utröna vilka metoder som är de mest kostnadseffektiva. Vi ser detdärför som viktigt att forskningen över vilka förebyggande insatser som ärmest effektiva utifrån en mänsklig och hälsoekonomisk utgångspunktstimuleras och prioriteras.Ett annat forskningsfält som måste stimuleras är forskning kring hurkunskap om livsstilars betydelse för folkhälsan bäst kan förmedlas så attkunskapen blir tillvaratagen på det individuella planet. Praktiskt taget allamänniskor i vet t.ex. att tobaksbruk är farligt för hälsan, ändå väljerså många som av de vuxna kvinnorna och av männenatt använda tobak.I regeringens proposition 1998/99:134 Vissa alkoholfrågor, m.m. föreslåsatt skall ombildas till en stabsmyndighet med tydligareuppgifter av stabsmyndighetskaraktär på folkhälsoområdet. I motion1999/2000:So11 yrkar vi avslag på detta förslag. anser attFolkhälsoinstitutets roll är att till stöd för folkhälsoarbetet görasystematiskakunskapsöversikter på basen av den vetenskapliga forskningen.Folkhälsoinstitutet bör också initiera och stödja forskning av strategiskbetydelse för det hälsofrämjande och förebyggande arbetet. systematiskt utvärdera olika arbetssätt för att förebygga olikahälsoproblem.Beroende och missbrukBeroende och missbruk av alkohol, narkotika och andradroger, läkemedel och spel är stora och allvarligahälsoproblem. I motion 1999/2000:So11 utvecklar vi vår synpå alkoholpolitiken. Därför anger vi bara i korthet vårprincipiella hållning och upprepar inte motionens yrkandenhär. Den ideologiska grunden för restriktivaalkoholpolitik utgår från insikten om att friheten ärbegränsad och att människors sociala ansvar för sig självaoch sina medmänniskor är ett förhållande som inskränker enannars ohämmad personlig frihet.När det gäller narkotikamissbruk ser vi allvarligt på utvecklingen. Deliberaliseringstendenser som ses ute i är djupt oroande liksom derapporter som kommer om ökad acceptans av haschbruk bland ungdomar.Likaså är det allvarligt att nyrekryteringen till mera regelbundet narkotika-missbruk bland socialt marginaliserade ungdomar tycks öka.I har de politiska partierna varit överens om narkotikapolitikenoch har gemensamt redovisat sin syn i riksdagsbetänkanden under senare årsriksmöten. Vi är överens om att målet är ett narkotikafritt samhälle och vi taravstånd från de liberaliseringsförsök som görs ute i . Det är en politikvi skall fortsätta att föra.Det är på tre fronter som kampen mot narkotikan behöver föras. För detförsta måste man med all kraft förebygga att människor börjar missbrukanarkotika. Då kan narkotikan inte ses isolerat från andra beroende-framkallande medel. Inkörsporten är ofta tobaks- och därefter alkoholbruk.Här krävs ett kontinuerligt aktivt opinions- och informationsarbete av en radgrupper i samhället, såväl frivilliga som professionella.För det andra måste vården och rehabiliteringen motsvara behoven och blieffektivare . Antalet narkotikamissbrukare bland hemlösa talar förbrister i utbudet av vård och behandling.För det tredje måste tillgången på narkotika hejdas. Här är detinternationella samarbetet viktigt och det måste utvecklas vidare. Ett närasamarbete mellan tull och polis nationellt och internationellt är en grund-förutsättning för att vi skall lyckas.Vi vet fortfarande inte hur vanligt det är att människor blir beroende avläkemedel som sömnmedel och lugnande medel. En studie har påbörjats avLäkemedelsepidemiologiska nätverket (NEPI) men har på grund av brist påmedel och på intresserade forskare inte kunnat slutföras. Det är angeläget attstudien kan genomföras. Först med data från en sådan studie kan vi bedömahur allvarligt problemet är och hur stort vårdbehov som finns.Spelberoende är ett hälsoproblem vars omfattning är större än vad mantidigare trott. Ca 150 000 svenskar bedöms ha problem med sitt spelande.För en tredjedel av dem är problemen så allvarliga att de kan klassas somsjukligt spelande. För dem som blivit spelberoende finns knappt någonhjälp att få i form av behandling och rehabilitering. bör få iuppdrag att undersöka hur vård-, behandlings- och rehabiliteringsbehovenkan tillgodoses.Nikotinberoende är också ett allvarligt hälsoproblem. Vi behandlar det i ensärskild motion om tobak.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkhälsoarbetets plats i hälso- och sjukvården,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om analys av orsakerna till de tekniska missöden ochskador som inträffat i vården inklusive de läkemedelsbiverkningarsom förorsakat sjukhusvård,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppdrag till den nationella folkhälsokommitténom företagshälsovårdens roll i folkhälsoarbetet,64. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunernas och frivilligorganisationernas rolli folkhälsoarbetet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning om hälsorisker relaterade till kombina-tionen yrkesarbete/hemarbete, 66. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om byggforskningen, 77. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om trafiksäkerhetsarbete, 48. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avgasrening, 59. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsmiljön i skolan, 310. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolhälsovården, 311. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolans undervisning i livsstilsfrågor, 312. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fritid och kultur, 213. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jordbruks- och livsmedelspolitik, 514. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om marknadsföring av folkhälsoargument, 115. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om roll i folkhälsoarbetet,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om apotekens roll i folkhälsoarbetet,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning om folkhälsa och hälsoupplysning,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om narkotika,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om läkemedelsberoende,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om spelberoende.Stockholm den 28 september 1999Kerstin ()()()()1 Yrkande 14 hänvisat till LU.2 Yrkande 12 hänvisat till KrU.3 Yrkandena 9-11 hänvisade till UbU.4 Yrkande 7 hänvisat till TU.5 Yrkandena 8 och 13 hänvisade till MJU.6 Yrkandena 3 och 5 hänvisade till AU.7 Yrkande 6 hänvisat till BoU.