mot · GN02Fö22 · 1999-12-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö22av , ()med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaretSäkerhets- och försvarspolitik i ÖstersjöområdetFörändringar i närtidMed kommunismens sammanbrott och därmed möjlighet att nedmonterajärnridån förändrades säkerhetspolitiken på ett dramatiskt sätt i . Gränsen mellan och gick öster omGotland. från slut till "murens" fall ibörjan av kännetecknades umgänget mellan öst och väst avfientlighet och misstro.Talet om fred som drevs av vänstergrupper i bl.a. fick innebördförst när kommunismen/socialismen visat sig omöjligt som samhällssystem.Efter detta samhällssystems sammanbrott blev det möjligt för våragrannländer , och att återvinna sin förlorade själv-ständighet. spelade 1991 till 1994 en betydande roll då det gälldebortdragande av de ryska stridskrafterna från länderna i Baltikum.Det är nu möjligt att fritt resa till våra nära grannländer på andra sidanÖstersjön för handels- och kulturutbyte. Detta är ett naturligt sätt mellangrannländer för ökad samhörighet och ökat välstånd för medborgarna.Detta är ett förhållande som vi måste slå vakt om, och vi måste till varjepris förhindra en återgång till det som var . Det gäller därför attutveckla en säkerhetsordning, inte minst i , som förhindraratt detta naturliga samarbete mellan människor över nationsgränser för-hindras eller begränsas.Framtida risker och hotDet omedelbara militära hotet i har de senaste årenminskat. Reducering har skett av militära stridskrafter av alla kategorier.Därtill syns det som om den dominerande stormakten i området,, har haft betydande svårigheter med sin krigsmakt. Dettatydliggjordes av misslyckandet i , där denryska krigsmakten uppträdde mycket oprofessionellt. Ledning avförbanden och kvalitén på insatta förband var helt enkelt undermåliga.Några år senare ser bilden annorlunda ut. Den ryska krigsmakten uppträderbetydligt mer disciplinerat och effektivt. Ledningen av förbanden verkargenomföras mer beslutsamt och professionellt. Förbanden verkar uppträdamer målmedvetet och genomför operationen på ett brutalt sätt med storskadegörelse och lidande för befolkningen.Därtill ska läggas att försvarsminister aviserat en ökningav det ryska försvarsanslaget på samt att genom attbryta om nedrustning i har visat att landet är berett attignorera ingångna internationella avtal som sätter gränser för militärkapacitet.Försvarets uppgifterEn säkerhetsordning måste utgå från en tillräckligt bra styrkeposition, därförsvaret spelar en avgörande roll i samverkan med andra samhälls-funktioner. För att tillgodose detta krävs långsiktighet och förutseende.Det är inte möjligt att återta tillräcklig försvarsförmåga om detinte finns grundläggande förutsättningar härför. Det innebär att försvaretsgrundorganisation måste ha en sammansättning som medger bredutbildning av olika förbandstyper och vapensystem.Vid en ogynnsam säkerhetspolitisk utveckling i är detviktigt att det tidigt finns möjlighet att stabilisera situationen och utifrånentillräckligt stark position kunna agera för att säkra fortsatt fred i området.Sedan har vi utbildat och utrustat för attkunna mobilisera och utveckla hela folkets värnkraft mot enangripare som skulle komma över landgräns i norr eller över havet motövriga delar av landet. Efter , ochSovjetunionens fall har en avgörande förändring inträtt. Den tidigarehotbilden med risk för en massiv invasion av finns inte längre.Försvarsberedningen slog fast detta års försvarsbeslut och harunderstrukit förhållandet i sin rapport . Försvarsmakten skalldärför omstruktureras och ominriktas.Detta måste dock ske övertänkt och med hänsyn till en långsiktigsäkerhetspolitik. Regeringens och förslag i proposition1999/2000:30 kännetecknas av en planlös avveckling av stora delar avSveriges försvar. Propositionen saknar konstruktivt nytänkande ochsamordning av försvarets utformning och uppgifter varför propositionenmåste avslås.Försvaret på GotlandFörsvarspropositionen innebär utomordentligt omfattande förändringarför försvaret på , både avseende grundorganisationens omfattningoch den krigs- eller insatsorganisation som skall finnas för att möta dehot som anses föreligga. Propositionen har inte beaktat de särskildaförutsättningar som föreligger för - en ö mitt i Östersjön.Gotland har alltid haft en allsidigt sammansatt krigsorganisation därmaterielen är förrådsställd på och endast personal, i huvudsakutbildad på , har behövts tillföras från fastlandet i ett hotat läge.Propositionen förändrar detta på ett dramatiskt sätt.Propositionen innehåller nu inte något resonemang om särskildaläge och därmed den betydelse som tidigare tillmättes Försvarsmaktensnärvaro på . Denna ändrade inriktning görs utan att det redovisasnågon annan bedömning av det säkerhetspolitiska läget i förhållande tilltidigare bedömningar.I försvarsbeslutet poängterades särskilt att en allsidig militär närvarovar angelägen och att "även sådana åtgärder som skulle kunna uppfattas somatt försvarets verksamhet på tillmättes minskad betydelse måsteuppmärksammas". avvisade därför förslaget att lägga ner såvälLv 2 som KA 3.Riksdagen måste även i detta långtgående försvarsbeslut ta fortsatt hänsyntill de särskilda förhållanden som råder på från en säkerhetspolitiskverklighet.Försvarsberedningen skrev i sin rapport : "I grundberedskapskall finnas förmåga att möta mycket begränsade luftlandsättningar samtförmåga att övervaka territoriet och avvisa kränkningar mot detta." Vidareslås fast att resurserna skall lokaliseras så att förmåga finns att bl a skyddaGotland.Begränsade luftlandsättningar är enligt beredningen ett sådant hot som viskall ha omedelbar förmåga att möta och därmed ha beredskap för. Frånfastlandshorisonten ter sig ett fientligt angrepp som enbart omfattar Gotlandsom en begränsad luftlandsättning. På är det egalt om ett angreppsom riktas mot enbart syftar till att ta ön eller om det är ett led i eninvasion av fastlandet. Det får samma konsekvenser. För delhandlar det om att ha ett sådant försvar på ön att det utgör en tröskel för enangripare. Det skall helt enkelt inte vara möjligt att med begränsade resurserkunna ta ön. Slutsatsen är att kraven på den gotländska försvarsberedskapenrimligen är densamma oavsett angreppets överordnade syfte.I försvarspropositionen föreslås nu att alla förband på inklusiveGotlandsbrigaden läggs ned. Endast blir kvar som en avSveriges sex utbildningsplattformar som skall utbilda brigadledning ochmekaniserade bataljoner. Dessa förband skall ingå i den riksbrigad som avsesutbildas i landet och som har gett upphov till fyrabrigader i rikets samlade insatsorganisation. Brigaderna skall, om behovetuppstår, kunna sättas in var som helst i landet. Det låter sig möjligen göras påfastlandet. Det torde däremot vara utomordentligt svårt att i ett skärpt lägeföra hela pansarförband med artilleri och luftvärn till . Det har aldrigansetts möjligt tidigare och våra resurser att genomföra en sådan operationtorde inte öka.I stort sett hela den krigsorganisation som funnits på förGotlands försvar försvinner trots det, enligt försvarsberedningen, kvarståendehotet.Utbildningsorganisation på GotlandI propositionen avsnitt 4.4.2 Styrande faktorer kan man läsa: "Försvars-maktens grundorganisation skall omstruktureras för att bättre ta tillvaraFörsvarsmaktens möjligheter till och behov av samordnad verksamhetför effektivare och mer rationell utbildning och övning av förband.Omstruktureringen skall leda till bättre möjligheter till samträning,förbättrad systemkunskap, tillväxtförmåga och flexibilitet. "Kvar av den samlade och i hög grad samordnade militära organisationenpå avsedd för försvar blir endast en militärdistriktsstab,avsevärt mindre än dagens MKG-stab, och , medutbildning av mekaniserade enheter. Därmed försvinner möjligheterna tillsamträning mellan de mekaniserade bataljoner som skall utbildas på Gotlandoch luftvärns- och artilleriförband. För att kunna genomföra strid mot, ävenmindre, luftlandsättningar är dessa komponenter helt nödvändiga.Luftvärnet skall skydda flygbasen och minska möjligheterna för enmotståndare att landsätta förband och utnyttja flygplatsen.Den punktmålsbekämpande tunga elden från artilleri är avgörande för demekaniserade förbanden att slå en motståndare som inte fått fäste på marken.Den indirekta tunga elden från artilleri är avgörande för de mekaniseradeförbanden att slå en motståndare som fått fäste på marken.De utomordentligt fina möjligheterna till denna samträning som finnspå och Wisborgsslätt försvinner. Investeringar som tidigare gjortsför att samordna garnisonen avvecklas.Volymen värnpliktiga som avses utbildas på nedgår till ca 700.Detta är enbart cirka hälften av den möjliga volymen på Wisborgsslätt.Propositionens förslag innebär därmed varken samordning eller effektivverksamhet.Därtill torde det krävas nyinvesteringar för att uppnå rationalitet på de nyaorterna dit specialtruppslagen flyttas och det kommer att skapas nya solitärerrunt om i landet i stället för "samordnad verksamhet".Koncentreringen av specialtruppslagen, t.ex. luftvärn och artilleri, tillendast en plats i landet, förutom viss volym för vinterförmåga i ochÖstersund, kommer att medföra att rekryteringen till specialtruppslagenkommer att bli mycket begränsad då upptagningsområdena för förbanden avkostnadsskäl kommer att vara nära utbildningsplatserna.Detta system kommer inte att gynna "en förbättrad systemkunskap", utan istället skapa stora luckor i systemförståelse för hur strid med brigader ochhögre förband skall genomföras. Brigaden är en komplex organisation medmånga komponenter, bl.a. mekaniserade bataljoner, luftvärn och artilleri, dären framgångsrik insats är direkt beroende av chefernas förmåga att förstå hurde olika förbanden används tillsammans. Brigadcheferna kommer sannoliktatt vara sådana som är uppväxta på "brigadplattformarna" med enbartutbildning av de mekaniserade delarna av brigaden. Övriga delar av brigadenkommer de att se endast under korta övningsperioder i slutfasen avutbildningen.StridsvagnsutbildningMan kan på sidan 75 i propositionen läsa: "Av främst kostnads- ochunderhållsskäl bör det dock inte genomföras någon stridsvagnsutbildningpå . "Det finns inga beräkningar som ligger till grund för detta ställnings-tagande. skjutfält är sannolikt det bästa skjutfältet för stridsvagnar ilandet. Det är det enda fältet där man kan öva anfall med en hel bataljon,med ingående skarpskjutning, möjligen skjutfält i norra . Det är klart för miljöprövning (handlingarna ligger hoslänsstyrelsen), ligger nära Wisborgsslätt med en egen militär väg somförbinder det med övnings- och kasernområdet på Wisborgsslätt.Kostnaderna för till- och fråntransport till skjutfältet är minimala, jämförtmed vilket förband som helst. Samträningsmöjligheterna för olikakomponenter som stridsvagns-, övriga stridsfordons-, luftvärns- och artilleri-förband under skarpskjutning är unika på Gotland.Miloverkstaden är den enda i landet som från början är projekterad ochbyggd för att klara Leopardstridsvagnen. Personellt och tekniskt klarar manredan nu utbildning på Leopard. Stridsvagnsutbildning har dessutomgenomförts framgångsrikt på Gotland.SammanfattningI propositionen på sidan 55 står det: "Flexibelt sammansattastridsgrupper bör kunna skapas av bataljonsförbanden." Enligt minuppfattning innebär detta en hög grad av samträning av olika funktioner,såsom stridsvagns-, artilleri-, luftvärns-, spanings- ochunderhållsförband. Detta säkerställs inte genom utbildning på solitärerrunt landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1999/2000:30,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att luftvärnsutbildning och artilleriutbildningintegreras i en försvarsmaktsgemensam utbildning på ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheterna att möta intrång på vårt territoriumom försvarsmaktsgemensamma stridsgrupper på säkerställs,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de unika samtränings- och samövningsmöj-ligheterna på utnyttjas,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den rationella garnisonen på Wisborgsslättutnyttjas optimalt,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att systemförståelsen för brigadsystemet ut-vecklas genom integrerad utbildning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det säkerställs möjlighet till rekrytering avofficerare till specialtruppslagen över landet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det sker en granskning av kostnads-beräkningarna för stridsvagnsutbildningen på Gotland.Stockholm den 9 december 1999Roy ()