mot · GN02Sk704 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk704av , ()Skattepolitik och EUSverige är både i praktiken och i teorin en del av en alltmerinternationaliserad värld. Tydligast syns det kanske i den ekonomiskasfären. Det som händer i påverkar oss alla påmorgonen. Den ekonomiska utvecklingen handlar inte längre enbart,eller kanske ens huvudsakligen, om hur utvecklingen är i ett land.Utvecklingen syns på i princip alla områden. Det handlar ominvesteringar, kapitalflöden och handel.I huvudsak är denna utveckling positiv. Ett närmare samarbete och ökadhandel leder till växande ekonomier.Men med detta följer också ett allt större beroende av varandra.Ett beroende som på vissa områden begränsar politiska och demokratiskaambitioner.De som besitter kontrollen över kapitalet får lättare att ställa olika länderoch olika villkor mot varandra. Om inte kapitalets villkor uppfylls hotar mande demokratiskt valda regeringarna med att flytta kapital och närings-verksamhet till länder med "bättre" förutsättningar för näringsverksamheten.Detta riskerar att sätta klara begränsningar på såväl välfärdspolitiska sommiljöpolitiska ambitioner. Framför allt handlar det om en skattekonkurrenssom successivt tvingar länderna att sänka skattetrycket. Detta innebär på siktett hot mot möjligheterna att såväl finansiera välfärdsstaten som styra bortfrån miljöförstörande utsläpp genom ekonomiska styrmedel.Denna skattekonkurrens märks tydligt i så gott som allanäringsgrenar. Med en sådan utveckling riskerar vi att efter hand få skattainte efter vad som är bäst från fördelnings- eller miljösynpunkt utan eftervilken skattebas som är minst rörlig. Fastigheter och arbetskraft med lågutbildning och därmed låg rörlighet riskerar att drabbas av hårdareskattetryck medan kapital och föroreningar kan erhålla lägre skatter på grundav rörligheten.Det finns därför all anledning att söka samarbete för att motverkaskattekonkurrens inom de internationella organ där kan verka.Speciellt viktigt torde det vara för de länder, likt , som tror på engenerell välfärdspolitik. En sådan samverkan bör grunda sig på ett arbete föratt uppnå miniminivåer.De överenskommelser som skett inom EU när det gäller skattefrågor hartill stor del haft karaktären av miniminivåer just för att undvika skatte-konkurrens nedåt men bereda nationalstaterna nationell handlings-frihet.Arbetet mot skattekonkurrens bör främst handla om de områden därskattebaserna är som mest rörliga. Några uppenbara fall är kapital-beskattning, miljöbeskattning och företagsbeskattning.En sådan samverkan bör naturligtvis ske inom organ som har inflytandenog att genomdriva politiken, inte bara till ord utan också i praktisk handling.Sverige bör därför verka mot skattekonkurrens framför allt inom ramen förEU-samarbetet.Om detta inte blir verklighet riskerar besluten att i praktiken fattas av demed lägst välfärdspolitiska ambitioner. Den lägsta gemensamma nämnarenblir i så fall rådande och bestämmer skatte- och välfärdsnivån.Kommer det då inom EU att finnas stöd för en skattepolitik i enlighet medden som den svenska folkmajoriteten vill se? Svaret är långt ifrån givet.Sverige har i jämförelse med andra länder haft en hög skattenivå eftersomSverige har en hög ambitionsnivå när det gäller välfärden. Mycket talar dockför att skillnaden kommer att bli mindre framöver. Flertalet europeiskaländer ser framför sig en ökande andel äldre i befolkningen. Med det följerökande krav på sjukvård, äldreomsorg och pensioner och därmed iförlängningen ökande krav på skatteuttag.Samtidigt har flertalet europeiska länder genom allmänna val de senasteåren valt regeringar som har de högre ambitionerna när det gäller utbildningoch välfärd. Det finns all anledning att tro att skillnaden kommer att minskaframöver.Minskad skattekonkurrens skulle också öka den politiska handlings-friheten. Flertalet regeringar vill naturligtvis återvinna en del av den maktsom man förlorat. Att på uppdrag av folket kunna bestämma skatte- ochvälfärdsnivåer och inte vara utlämnad till valutaspekulanter och kapitalägareär att återvinna demokratiskt inflytande. Att finna politiskt stöd inom EU fören sådan politik borde vara långt ifrån omöjligt.Riksdagen bör därför av regeringen begära en plan för hur skattepolitikensuccessivt ska kunna utvecklas inom ramen för EU-samarbetet medinriktning på att bevara skatter på en sådan nivå att höga välfärdsåtagandenoch tydliga miljömål garanteras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökade insatser mot skattekonkurrensinom ramen för EU-samarbetet.Stockholm den 4 oktober 1999Martin ()