mot · GN02Ub255 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub255av , ()Kristendomens ställning inom ämnet religionskunskapUnder arbete med den nya kursplanen i ämnetreligionskunskap för upplever många att kristendomensställning håller på att försvagas. I ett sekulariserat land påstås att ingenreligion längre är självklar. Det är viktigt att eleverna i skolan får insikt ioch kunskap om kristendomen, den religion som ligger bakom svensktradition. Kunskapen om våra historiska rötter, de som befästs i ämnensom historia och religionskunskap och ofta manifesteras i estetiskverksamhet, har stora och dokumenterade brister.Intresset för existentiella frågor är stort bland ungdomar . Inomspeciellt religionskunskapen är det naturligt att möta det intresset och geeleverna verktyg för att bearbeta sina tankar kring de stora livsfrågorna. Dereligionsmöten som vi har i vårt land talar också för behovet av djupare kun-skap och förståelse för de olika religionernas likheter och särdrag. Kristen-domen är en viktig drivkraft för vår kulturs formande. Alla behöver fåkunskap om vår religiösa tradition i form av litteratur, musik, konst ochteater för att förstå vårt kulturarv. Religionsämnet bidrar till att motverkafrämlingsfientlighet, rasism och segregation genom att det ger eleverna ensolid bas att stå på och ökar förståelsen för och kunskapen om egna ochandras kulturella rötter.LäroplansutvecklingReligionsämnet benämndes i tidigare läroplan kristendomskunskap.Ämnet visade respekt för samtliga religioner och pekade särskilt påförståelse och respekt för olika uppfattningar i livsåskådningsfrågor. Engedigen kursplan följde läroplanen. I Läroplan för 1980fanns ämnet under samhällsorienterande ämnen och benämndesreligionskunskap. Livsfrågor, tro och etik var ett samlande begrepp förkursutformningen på respektive stadier.Från nästa läroplan, Läroplan 1994 citeras: "Skolan har en viktig uppgiftnär det gäller att förmedla och hos eleverna förankra de värden som vårtsamhällsliv vilar på.Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, allamänniskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritetmed de svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och för-medla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av traditionoch västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rätts-känsla, generositet, tolerans och ansvarstagande.Undervisningen i skolan skall vara icke-konfessionell.Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart ochdärigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarigfrihet. "I nuvarande kursplan konstateras: "Kristendomen har haft och har storbetydelse för såväl enskilda människor som för det svenska samhället. Dessinflytande sträcker sig från kultur-, värde- och normsystem, lagstiftning ochrättssystem till samhällsmoral, sedvänjor och traditioner. Religionskunskaps-ämnet skall därför ge kunskaper om , kyrkoåret och den kristna tronsföreställningsvärld. Detta skall ge en grund för förståelse av hur svenskkultur och samhällsutveckling påverkats och påverkas av och kristentro".I betänkandena till de nya läroplanerna skrevs in: "Som särskilt viktigframstår skolans värdegrund, förankrad i etik och västerländskhumanism". Det måste förutsättas att den värdegrund som Lgr 94 fastslogfortfarande gäller. Etiken griper in i allt, i regler, i relationer, i ekonomi,ikunskapsutbud osv. Det handlar om ett ödmjukt sökande, i att hittasin egen identitet, se sina möjligheter och begränsningar. Det pedagogiskaklimatet i skolan är beroende av etiken. Kristendomen måste ges detutrymme som behövs för att ge eleverna redskap att jämföra med andrareligioner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kristendomens ställning i religionskunskaps-ämnet.Stockholm den 4 oktober 1999Ulla-Britt ()()