mot · GN02Ub810 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub810av , ()Lärare1 InledningAtt vara lärare är en av samhällets viktigaste uppgifter. Kunniga,engagerade och skickliga lärare är nyckeln till en skola i världsklass.Lärare som förmår inspirera barnen och väcka deras nyfikenhet påkunskap kan lyfta alla barn till oanade höjder. Bra lärare garanterar ocksåkvalitet och utveckling i skolan.Förväntningarna och kraven på lärarna ökar i takt med att utbildnings-frågorna blir allt viktigare. Lärarna arbetar inte bara med att läggakunskapsgrunden för barn utan de kan också skapa positiva attityder tillfortsatt lärande livet ut.Reformer av skolans organisation med en ändrad syn på arbetsformer ochundervisningsmetoder har påverkat lärarrollen. Lärarrollen vidgas frånkunskapsförmedlare till att också vara inspiratör, handledare och arbetsledareför elevernas eget lärande.De stora samhällsförändringarna som sker påverkar också läraryrket. Meden ökad globalisering och ny informationsteknik vidgas yrkesrollen och blirmer komplex. Men också nya samhälls- och livsförhållanden, som förändrarbarns och ungdomars attityder, påverkar lärarnas yrkesroll. Det mångkultu-rella samhället ger också tydliga avtryck på skolan.I en undersökning som gjort visar man att nästan vartredje yngre lärare och var sjunde blivande lärare är osäkra på om de kommeratt arbeta som lärare . av lärarna anser med bestämdhetatt läraryrket inte är ett attraktivt framtidsyrke.Det finns mycket att göra för att uppvärdera läraryrket och stärka lärarnasprofessionella roll i skolan. Vi kan inte bara förlita oss på vilja ochengagemang för att kompensera bristerna i dagens skola. Vi måste ocksåförnya lärarutbildningen, höja lönerna (lönerna tillhör fortfarande de lägsta iEuropa), inrätta karriärmöjligheter, se till att det finns rimliga möjlighetertillfortbildning och även se till att lärarnas inflytande ökar till exempel genomatt de tillsammans med skolstyrelserna får bestämma över hur resurserfördelas och hur arbetstiden skall utnyttjas.2 FörskollärareCenterpartiets uppfattning är att kvalitet i förskolearbetet är ett resultat aven pedagogisk kompetent och kvalitetsmedveten personal. Självfallet haralla personalkategorier en viktig uppgift i förskolan och det ska finnas ettflertal olika personalgrupper representerade i verksamheten och iarbetslaget. Vi anser att förskolan, om man menar allvar med attförtydliga det pedagogiska arbetet, också måste ha pedagogisk personal.Det bör därför finnas krav på att det i förskoleverksamheten finnsförskollärare, något som också bör återspeglas i läroplanen, medsärskilda riktlinjer för förskollärare. Detta bör ges regeringen till känna.Vi vill också uppmärksamma att det är viktigt att förskollärare fårmöjlighet att vidareutbilda sig till speciallärare. Lärare i fåroftamöjligheten att vidareutbilda sig på arbetsgivarnas bekostnad, däremotbrukar inte förskollärare erbjudas den möjligheten.3 Lärarnas professionella roll stärksNär skolan kommunaliserades 1989 så innebar det en decentralisering, endecentralisering som inte nådde ända fram. anser att det ärviktigt att decentralisera alltfler beslut ut till skolan ända in iklassrummen till elever och lärare.En ny skollag måste förtydliga ett större ansvar för den enskilde läraren.Att öka inflytandet för lärarna där lärarna får bestämma över hur resursernafördelas och hur arbetstiden utnyttjas kan vara ett sätt att göra läraryrket merattraktivt. Om vi ska uppvärdera läraryrket måste det också synas ilönekuvertet. Det bör finnas möjligheter för lärare att genom utbildning ochpraktik få diplomering för specialisttjänster i olika ämnen. Genom denutveckling som sker mot lärarlag underlättas också en ökad specialiseringhos de enskilda lärarna.Den tydligare ansvarsfördelningen i skolan som föreslårinnebär att lärarna får ett större ansvar för hur målen uppnås. Det bör klartuttryckas att beslut som omfattar lärarnas professionella roll, som den egnaundervisningen och fortbildningen, ska fattas av läraren, lärarlaget ochskolledaren. Lärare ska också ha möjlighet att påverka skolans utveckling istort. Som exempel kan nämnas att totalkostnaden för en grundskoleklass ärca 1,4 miljoner . I en normal klass finns det ca 30 elever. Dendel som läraren i slutändan får disponera för sin klass är ca perelev. Detta visar på de små medel en lärare har för att till exempel möjliggöraspeciella insatser och flexibelt lärande. I vår utbildningsmotion tar vi uppfrågan och yrkar på att regeringen bör skapa en samlad bild av hur resursernaanvänds inom skolan.3.1 LärarcertifikatEtt lärarcertifikat bör införas. Detta bör bygga på kollegialt uppsattaregler och införas i samverkan med lärarnas egna organisationer.Införandet av ett lärarcertifikat innebär naturligtvis ett tryck påkommunerna att anställa certifierade lärare. Frågan om det behövsytterligare någon formell reglering bör övervägas ytterligare. Detta börges regeringen till känna.3.2 Läraren som kuratorVi vet att barns och ungdomars livsförhållanden påverkar lärarnasyrkesroll. En stor del av lärarnas undervisningstid går åt till atthantera en komplex social situation i och utanför klassrummet.Läraryrket handlar inte bara om arbetet som pedagog, utan också om atthantera olika sociala relationer, att "ta hand om" elever som inte mår braav en eller annan orsak, samt konflikthantering.Det kan inte bara vara lärarnas ansvar att lösa alla problem i skolan.Samhället måste också ta sitt ansvar och ställa upp. Det är viktigt att detfinnsbåde kuratorer och skolpsykologer i skolan, dels för att de har enspecialkunskap att hjälpa elever, dels för att hela ansvaret inte behöverläggas på lärarna.3.3 KarriärvägarI dag lämnar många duktiga lärare skolan när de vill utveckla sig självaoch göra annat än att undervisa. Om det livslånga lärandet ska innefattaäven lärarna måste det också finnas karriärvägar att gå inom skolan. Enlärare ska inte behöva söka sig bort från skolan bara för att läraren villvidareutbilda eller vidareutveckla sig.Att till exempel möjliggöra lärartjänstgöring på halvtid kombinerat medforskning på halvtid är ett sätt att vidareutvecklas. Att inrätta lektorat somkarriärbefattning är ett annat sätt. Men det måste finnas ytterligarekärriärbefattningar som höjer läraryrkets status och som gör att man söker sigtill läraryrket och sedan utvecklas inom yrket.I vår skolmotion föreslår vi att avsätts för stöd tillforskning kring läs- och skrivsvårigheter. Satsningen ska också användas föratt möjliggöra för lärare aktiva i skolan att ta tjänstledigt på hel- ellerdeltidför att ägna sig åt forskningsarbete.För att främja vidareutbildning och specialisering i lärarkåren menarCenterpartiet att specialisttjänster ska inrättas i skolan - man bör öppna förlärare med erfarenhet och vidareutbildning. Specialisttjänsterna ska inrättasför att utveckla det pedagogiska arbetet eller för att ge annan undervisning.Detta bör ges regeringen till känna.3.4 Disciplinära åtgärderLäraryrket har förändrats mot mer av mentorskap ochmindre av läroverkstradition. Det förändrar inte det faktum att också måste ordning och reda råda i ett klassrum för att ge eleverna en sågod miljö som möjligt för deras studier. Läraren måste ha såvälauktoriteten som befogenheterna för att kunna skapa en bra arbetsmiljö.Möjligheten att skärpa lärarnas möjligheter att använda olika disciplinäraåtgärder bör därför övervägas. Det viktigaste instrumentet ska varasamtal med föräldrar och elever, men det bör kompletteras medytterligare möjligheter. Samtal med föräldrar kan följas av samtal medstudierektor och rektor, formell kommunikation med föräldrarna, enskildundervisning, kortare avstängning, omplacering och - ytterst -avstängning, som bör beslutas av skolnämnden. Detta bör ges regeringentill känna.3.5 Bristen på lärare med utländsk bakgrundBehovet av fler lärare med invandrarbakgrund är stort. finnsdet få personer med utländsk bakgrund som arbetar som lärare i skolan.Ändå finns det personer som skulle fylla en betydelsefull roll i skolangenom sin dubbla kulturella kompetens. Som exempel kan nämnas att deti dag ges undervisning i modersmål på minst 72 språk i skolan.3.6 Bristen på manliga lärareEleverna i skolan och förskolan behöver både manliga och kvinnligaförebilder. Både i förskolans och skolans läroplaner har skolan tilluppgift att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. kan vikonstatera att en allt större andel av de tjänstgörande lärarna igrundskolan är kvinnor. I är det kvinnor (1997). Igymnasieskolan är det av de tjänstgörande som är kvinnor.Om man ska öka andelen manliga lärare i skolan och då speciellt igrundskolan så är det en rad åtgärder som behöver göras. Som vi tidigarepåpekat så handlar det om att höja statusen på läraryrket och höja lönen, mendet handlar också om att påverka attityder. De män som väljer att utbilda sigtill förskollärare eller lärare för yngre barn bryter konventioner och gängsekönsrollsmönster. Det krävs att de är starka personer eftersom de blir enminoritet i sin arbetsgrupp. har dessutom debatten om sexuelltutnyttjande av barn säkert bidragit till att män inte sökt sig till dessa yrken.4 Lärarutbildning4.1 Öka rekryteringenCenterpartiet anser att det är en viktigt uppgift att öka intresset förläraryrket och lärarutbildningen inte minst med tanke på den stora bristpå lärare som råder runt om i vårt land. Det saknas ca 21 000 läraresamtidigt som var tredje plats på står tom.Kommunerna har stor frihet att inom skollagens ram bestämma vilkenkompetens nyanställda lärare ska ha, vilket kan leda till stora kvalitets-skillnader i undervisningen över landet.Centerpartiet anser att personer som har de rätta ämneskunskaperna börkunna komplettera med en pedagogisk del för att sedan kunna arbeta somlärare.Vi anser inte att problemet med lärarbristen löses genom att snabbutbildaolika yrkesgrupper för att få in fler lärare i våra skolor. Det är inte en vägattgå om vi vill höja läraryrkets status. Om vi verkligen menar att vi vill lyftalärarna så handlar det om en rad grundläggande saker som vi också beskriveri denna motion.4.2 Lärare om lärarutbildningenI en enkätundersökning som har gjort, bland unga lärareangående lärarutbildningen, visade det sig att bara var tredje ung läraretyckte att deras utbildning gav den kunskap och kompetens de behöver iarbetet.Det man saknade i utbildningen var:- mer praktik,- verklighetsförankring,- konflikthantering,- hur man hjälper elever med problem/särskilda behov,- föräldrakontakter.På frågan om de skulle rekommendera sitt yrkesval till andra svarade såstor del som nej. De vanligaste motiveringarna var:- för låg lön,- för stor arbetsbörda,- stressigt,- lång utbildning med stora studieskulder.På frågan om vilka förändringar de skulle vilja genomföra svarade de:- högre lön,- mindre klasser/grupper,- höja läraryrkets status.4.3 Förnyad lärarutbildningEn förnyad lärarutbildning med en förstärkning av den vetenskapligagrunden för lärarutbildningen måste till. Grunden bör vara att lärare skaha goda ämneskunskaper, med en sammanhållande kompetens ipedagogik, didaktik och metodik. Detta bör ges regeringen till känna.Lärarutbildningen ska vara en utbildning som alla vet är krävande ochdärigenom bidrar till att läraryrket värderas högt. Professionen måste ha enfast förankring i en kvalificerad utbildning. I samband med detta bör denvetenskapliga förankringen förbättras och garantera att forskningsresultatfrån pedagogisk, didaktisk och metodologisk forskning förmedlas.Lärarutbildningskommittén understryker också att en nationell forsknings-strategi för lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet krävs för attstärka den vetenskapliga basen för lärarutbildning och pedagogiskverksamhet. Enklare och smidigare tillträdesmöjligheter till forskarutbildningför lärarutbildade föreslås. Ett nytt vetenskapsområde (utbildningsvetenskap)kopplat till nya ekonomiska satsningar bör inrättas och likaså ett särskiltforskningsråd inom det föreslagna vetenskapsområdet.Olika slags problembaserad inlärning och entreprenörskap, i en vidarebemärkelse än företagande, bör vara en naturlig del av lärarutbildningen.Detta innebär också att samarbete över ämnesgränserna bör underlättas ochprioriteras. I synnerhet gäller det samarbete mellan teoretiska och praktiskaämnen. Lärares vilja och förmåga att samarbeta är avgörande för att kunnaintegrera undervisningen i olika ämnen.För att hitta personer som passar som lärare kan ett sätta vara att iantagningen till lärarutbildning göra intervjuer med de sökande. På vissahögskolor har man redan prövat detta med goda resultat.Det är önskvärt att blivande lärare får möjlighet att pröva lärarrollen redantidigt under utbildningen. Lärarhögskolor bör uppmuntras att pröva olikaslags förnyelse av lärarutbildningen, inklusive en utbildning med stora inslagav praktik integrerat i utbildningen. Detta bör ges regeringen till känna.Läraryrket handlar inte bara om arbetet som pedagog, utan också om atthantera en komplex social situation i och utanför klassrummet. Månganyexaminerade lärare har också vittnat om att kunskap om detta vorevärdefullt. Det är därför av stor vikt att lärare under utbildningen också fårkunskaper om sociala relationer och konflikthantering.Då många lärare kommer att möta elever med många olika bakgrunder ocherfarenheter i skolan är det också värdefullt att lärare genom sin utbildning ärförberedda för detta och att den mångkulturella skolans möjligheterdärigenom tas till vara.Det viktigaste kvalitetsarbetet är det arbete som sker i varje klassrum och irelationen mellan lärare och elever. Det är enormt viktigt att lärare har envana att reflektera över sin egen undervisning. Till stor del sker detta arbeteidag vid varje skola. Det kan dock stödjas genom att i lärarutbildningenförmedla kunskaper om självutvärdering och metoder för kvalitetssäkring.Det didaktiska inslaget i olika ämnen bör förstärkas. finns endast enordinarie professur i didaktik jämte några biträdande eller tillförordnadeprofessorer. konstaterade i anslutning till den utvärdering avgrundskollärarutbildningen som gjordes 1995 att den vetenskapliga basenliksom den didaktiska ansatsen behövde förstärkas. Ett viktigt steg för attstärka didaktikämnet borde vara att ordinarie professurer i didaktik inrättasvid landets lärarhögskolor genom tillskott av specialdestinerade resurser.Genom att inrätta professurer med olika inriktning bör också en heltäckandeämnesdidaktisk kompetens kunna byggas upp. Detta bör ges regeringen tillkänna.4.4 Läs- och skrivutvecklingLäs- och skrivutveckling kan inte avgränsas endast till svenskämnet iskolan. I all verksamhet ingår språkliga delar och eleverna kommer, närde lämnat skolan, förväntas kunna använda språket i all verksamhet.Givetvis måste inte alla lärare ha detaljerade kunskaper om läs- ochskrivutveckling, men alla bör ha åtminstone sådana kunskaper att de kanfölja elevernas utveckling och observera om något är fel. I all lärarutbildningbör därför obligatoriskt ingå kunskaper om barns läs- och skrivutveckling,dyslexi samt dyskalkyli. Alla lärare bör också ges möjlighet att ta del avsådan fortbildning. Detta bör ges regeringen till känna.5 Svenska språketCenterpartiet anser inte att man ska sänka kraven på lärares förmåga atthantera det svenska språket. Det är oerhört viktigt att få in fler personer ilärarkåren med invandrarbakgrund men att ändra formuleringen"behärska svenska språket" till att endast kunna "tillräckligt bra svenska"är inte en lösning på problemet och inte heller acceptabelt. Detta bör gesregeringen till känna. En uppvärdering av läraryrket kan handla om attinrätta karriärvägar, att skapa utrymme för högre löner, att ge tid ochresurser för vidareutbildning, att öka lärarnas inflytande på hela skolan,och mycket annat. Men det kan aldrig, någonsin, förenas med att sänkakraven på de blivande lärarna.Det är endast fördomsfullt att hävda att man måste sänka kraven, inte baraför nya svenskar, utan också för andra och tredje generationens invandrare.För det handlar inte om dialekter eller mindre brytningar. Att behärskasvenska handlar om ordförråd, grammatik och förmåga att uttrycka sig. Ochatt inte andra eller tredje generationens invandrare skulle kunna detta, det ären åsikt som vi aldrig kommer att acceptera.6 Fortbildning/KompetensutvecklingDet livslånga lärandet måste naturligtvis även omfatta lärarna. Lärarnamåste, precis som andra arbetsgrupper, utveckla sin kompetens. Det harvisat sig i en studie om kompetensutveckling, som Lärarnas Riksförbundgjort, att färre än var femte lärare har en individuellkompetensutvecklingsplan och mindre än hälften av lärarna fåravtalsenlig kompetensutveckling. Detta trots att avtal 2000 stipulerar attlärarna i genomsnitt ska få kompetensutveckling under ettläsår. Fyra av tio anser att tiden man får för kompetensutveckling ärotillräcklig och knappt hälften av lärarna ger underbetyg åt kvaliteten iden kompetensutveckling man fått.Kompetensutveckling av lärarna är på många sätt avgörande för vår skola,inte minst med tanke på alla förändringar som ständigt sker i skolan. Omlärarna ska få en rimlig chans att genomföra förändringar och vidareutvecklasig själva för att ge eleverna bästa möjliga undervisning så måste det finnaschans till en rimlig kompetensutveckling. Detta bör ges regeringen till känna.Idag är det kommunerna, enligt skollagen, som ansvarar för fortbildning avsin personal. Hur stora resurser som avsätts för lärares kompetensutvecklingblir en fråga om politiska prioriteringar, den kommunala ekonomin,resursfördelningen till skolan samt kollektiva och individuella kompetens-utvecklingsbehov.Centerpartiet har avsatt utöver regeringensbudgetförslag till en extra satsning på skolutveckling. Satsningen omfattarbland annat:- kompetensutveckling av skolledare och kommunpolitiker för att stärkakunskapen om målstyrning och kvalitetssäkring,- stöd för forskning kring läs- och skrivsvårigheter, även så att lärare kanta tjänstledigt på hel- eller deltid för att forska,- program för läs- och skrivutveckling samt räkning,- resurser för att stärka didaktisk forskning.7 Lärare i högskolanCenterpartiet har aktivt drivit på utbyggnaden av utbildningsplatserna tillden högre utbildningen. Det viktigaste just nu är att matcha denutbyggnaden som sker med resurser för att stärka kvaliteten.Nyrekryteringen av lärare har inte ökat i samma takt som utbyggnaden avantalet studieplatser. Högskolorna behöver därför ett andrum för attbesätta lärartjänster och höja forskningsandelen.Behovet av kompetenta högskolelärare är på sina håll mycket stort,särskilt vid de mindre och medelstora högskolorna, och kommer också attöka kraftigt . av lärarna vid mindre ochmedelstora högskolor är forskarutbildade. Även vid universiteten ochfackhögskolorna råder en brist, forskarutbildade lärare.Andelen lärare med forskarutbildning har dock ökat snabbt vid de mindreoch medelstora högskolorna.Den högre utbildningen ska vila på en vetenskaplig eller konstnärlig grund.Det är därför av stor vikt att lärarna också har anknytning till forsknings-världen. Alla lärare i den högre utbildningen bör själva ha en forskar-utbildning som bas för sin undervisning.Centerpartiet har uppmärksammat behovet av kompetenta högskolelärarede och pekat på behovet av en samlad strategi för att få flerlärare. Vi efterlyser alltjämt ett strategiförslag kring hur rekryteringen avhögskolelärare kan ökas. Regeringen bör återkomma med ett strategiförslagkring detta. Vi återkommer till detta i vår motion om högre utbildning.Det är en angelägen kvalitetssatsning att stödja utvecklingen mot en störreandel forskarutbildade lärare. Detta gäller kanske i synnerhet lärar- ochvårdutbildningar, som båda har en låg andel lärare med forskarutbildning . Högskolorna bör stimuleras att genomföra doktorsprogram för sina ickedisputerade lärare. Avsikten är att man skall kunna förena sin undervisningmed egen forskarutbildning. bör ges i uppdrag att utreda hurdetta kan ske. Vi återkommer till detta i vår motion om högre utbildning.7.1 Pedagogisk utbildningDen centrala resurs som vetenskapligt och pedagogiskt skickliga lärareutgör inom den högre utbildningen bör tas till vara bättre än i dag.Fortfarande lägger många institutioner betydligt större vikt vid denvetenskapliga än den pedagogiska skickligheten vid anställningar ochbefordringar. Denna attityd tar självfallet tid att förändra, menhögskolepolitiken måste lägga stor vikt vid att inskärpa att pedagogisktarbete ska värderas och uppskattas på samma sätt som vetenskapligt.När alltfler studenter med olika bakgrund söker sig till högskolan ökarockså kraven på högskolan att anpassa undervisningen så att alla studenterkan tillgodogöra sig den. Högskolan är den enda institution iutbildningssystemet där lärarna inte omfattas av formella krav påpedagogisk, metodisk eller didaktisk kompetens. Följden är att alltför mycketav högskoleutbildningen fortfarande bedrivs på samma sätt som för trettio årsedan. Många högskolor erbjuder sina lärare en pedagogisk utbildning.Det finns dock skäl att överväga att göra pedagogisk utbildning obligatoriskför fast anställning som lärare inom den högre utbildningen. En pedagogiskutbildning för högskolelärare bör ges andra former än den vanligalärarutbildningen, till exempel som deltidskurser under något/. Denbör också ha en inriktning mot praktisk undervisning och undervisnings-metodik. Regeringen bör återkomma med förslag till sådan ändring avhögskolelagen att pedagogisk utbildning för lärare i högskolan blirobligatorisk. Vi återkommer till detta i vår motion om högre utbildning.Frågan om högskoledidaktisk forskning har nära samband med pedagogiskutbildning för högskolans lärare. Högskoleutbildningar skiljer sig på ettmarkant sätt från undervisning på andra nivåer och ställer därför med allsannolikhet andra krav på valet av metodik och stoff. Den högskole-didaktiska forskningen har länge varit eftersatt och bör framgent stödjas. Viåterkommer till detta i vår motion om högre utbildning.8 som presenterade sitt förslag tillförnyad lärarutbildning föreslår att den nya lärarutbildningen ska byggasupp av tre väl integrerade utbildningsområden.1. Allmänt utbildningsområde 60 poäng som är obligatoriskt för allalärarstuderande. Avsikten är att ge en grund för samarbete med lärare iandra skolformer. Kursen handlar om lärande, socialisation, värdegrund,yrkets samhällsuppdrag och innehåller även centrala tvärvetenskapligaämnesstudier. 10 poäng är verksamhetsförlagd.2. Inriktning svara mot de ämnen eller ämnesområden den blivandeläraren vill arbeta med. Det behöver inte bara vara traditionellaskolämnen utan kan även vara sådana universitetsämnen som intefinns i lärarutbildningen. En inriktning ska omfatta minst 40 poäng varav10 poäng är förlagd i verksamheten.3. Specialisering, fördjupning av tidigare studier. Det kan också vara enbreddning av studierna eller ett komplement, alternativt ett nyttperspektiv på inhämtade kunskaper. Specialisering ska vara minst 20poäng.Kommittén föreslår också att utbildningen till förskollärare och fritids-pedagog som är på 120 poäng skall höjas till 140 poäng - sammasom för 1-7-lärare. anser att det är ett bra förslag att ökautbildningens längd för förskollärare och fritidspedagoger.9 Hemställan9 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det bör finnas förskollärare i förskolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införandet av ett lärarcertifikat,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inrätta specialisttjänster,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skärpning av lärarnas möjligheter att användadisciplinära åtgärder,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förnyad lärarutbildning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av praktik i lärarutbildningen,7.