mot · GN02Ub418 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub418av , ()Studentsituationen i Stockholmsregionen1 en region i stark tillväxtStockholmsregionen med sina 1,8 miljoner invånare utgör ettnaturligt centrum i och för företagande, kultur,forskning och utveckling. Här finns en blandning av storstadens puls,frihet i val av livsstil, närhet till natur, vatten och en god miljö. Mångauppskattar det kan erbjuda. Regionen växer med 20000 och 25 000 invånare . Tillväxttakten i ärhög och regionen står för av landets tillväxt.Detta kräver också tillväxt på kunskap och kompetens.Det är positivt att vår region växer och utvecklas. Med kunskap ochmiljötänkande försöker staden kombinera växandet med att värna om naturoch kulturvärden. Till flyttar människor från hela . Störstär dock inflyttningen från länen närmast . har fått eninternationell prägel och har blivit intressant för investerare och andra somsöker utveckla sitt företag. Här finns hög kompetens på arbetskraften.2 Ökade satsningar på utbildning nödvändigt iregionenMånga får arbete i , även om arbetslösheten är högför vissa grupper, däribland många med invandrarbakgrund. Detta böråtgärdas med att underlätta situationen för företagare att nyanställa. Denhögre utbildningen missgynnas i regionen. pulserarav liv och möjligheter. Många av de unga stockholmarna och kanskesärskilt stockholmsstudenterna har en idé om vart de vill komma iframtiden. De behöver uppmuntras i sina strävanden. Det är därför avstörsta vikt att kontinuerligt kan stå för en utbildningspolitikför förkovran och tillväxt i regionen. Den tilltagandeinternationaliseringen, tillsammans med informationsteknologinsgenombrott, kommer att få djupgående konsekvenser. Själva kunskapenoch kompetensen blir en allt viktigare produktionsfaktor ochmedborgarna kommer att röra sig allt lättare mellan olika länder.Länder med kompetent och välutbildad arbetskraft har större möjligheteratt utveckla sitt eget kunnande och egna innovationer, men också att ta tillsig teknologi som utvecklats i andra länder. Investeringar i fysiskt kapital fårde önskade effekterna först om investeringarna i kompetensutveckling, dvsfrämst utbildning och forskning, är tillräckliga.3 behöver fler universitets-och högskoleplatserSverige har halkat efter i internationella jämförelser när det gällerandelen av varje ungdomsgrupp som genomgår högre utbildningar. ISverige påbörjar enbart av varje ungdomsgeneration någonform av eftergymnasial utbildning.I har flera av landets storföretag stora forsknings- ochutvecklingsenheter. Sammantaget har näringsliv ett utom-ordentligt stort behov av kunskap och kontinuerlig kompetensutveckling.Trots detta har regionen en mycket låg andel högskoleplatser i förhållandetill folkmängden.4 Ojämn fördelning över landetUtökningen av antalet högskoleplatser har koncentrerats tillde mindre och medelstora högskolorna utanför Stockholmsregionen.Detta sker trots att det finns tydliga tecken på ett mycket stort behov avfler högskoleplatser i . Länet har landets näst störstalokala rekrytering till högre utbildning och dessutom flest sökande perplats i landet. Vid förra årets höstintagning till högre utbildningkonkurrerade 50 000 sökande om 15 000 platser. Bristen på platser driverupp antagningskraven i . Studenterna vill studera i Stockholmmen tvingas till andra orter till följd av brist på platser och högaantagningskrav. Vi ser hur rena bristsituationer i sökandet efterkvalificerad arbetskraft börjat synas trots den generellt högaarbetslösheten. Att då föra en politik som driver lässugna ungdomar ut urStockholmsregionen är olyckligt. har landets lägstaandel högskoleplatser ställt i förhållande till antal unga. Andelenhögskoleutbildade kommer att gå ner då de relativthögutbildade "fyrtiotalisterna" lämnar arbetsmarknaden. Bristsituationenkommer alltså att förvärras.Tillkomsten av har skapat en bättre regional balans iutbudet av högre utbildning. Det har också visat sig att tillkomsten lett till att fler ungdomar i söderförort har sökt sigvidare till högre utbildning. Detta är en positiv utveckling som bör främjas.Vi ser med tillfredsställelse på regeringens satsning på nya högskole-platser. För del innebär det ca 6 800 nya högskoleplat-ser fram . Trots detta minskar andelen högskoleplatser i från att vara en femtedel till en sjättedel av landets totalautbud. kan därför inte utnyttja sin tillväxtpotential fulltut vilket skadar hela landets näringspolitik.5 Med fler högskoleplatser behövs flerstudentbostäderTrots att vi ser positivt på det ökade antalet högskoleplatser ser vi ocksåproblem med regeringens snabba utbyggnad av högskolor ochuniversitet. Det största problemet gäller studentbostadssituationen. Föratt kunna tacka ja till en utbildningsplats måste studenten ha någonstansatt bo. Detta är lättare sagt än gjort i . TillStockholms över 70 000 studenter finns endast 6 000 studentbostäder.Diskrepansen mellan antalet studenter och antalet studentbostäder ärdärmed den största i hela landet. Kötiden för att få en bostad är denlängsta i landet nämligen 12 månader. Ca 14 000 står i kö. Detta ärnaturligtvis en oacceptabel situation som regeringen måste ta ansvar för.Detta medför att alternativet som studieort ratas p.g.a. svårig-heten att få bostad. behöver sina studenter, därför ärdetta olyckligt. De studenter som växer upp i har visserligen ettföräldrahem men önskar ofta eget boende, vilket omöjliggörs med dagensbostadssituation. Att inte ha en bostad som student är en omöjlig situationeftersom bostaden är arbetsplatsen till stora delar. God studiemiljö är svår attuppnå när studenterna ständigt tvingas flytta runt på andrahands- ochtredjehandskontrakt eller ta in på vandrarhem. Dessutom får många betaladyra hyror, vilket studenterna inte har råd med. Det är därför viktigt att fåfram billiga studentbostäder.6 Campusmodellen bör utvecklasI de flesta anglosaxiska länder bygger man oftast campus, där skola ochbostad är integrerade. Detta vore en önskvärd utveckling även i Sverige.Detta innebär att den som söker en högskoleplats vet att om han/hon blirantagen är bostadsfrågan löst. Denna trygghet ger ett positivtstudieklimat för de studerande. Kanske kan företag var med och sponsradenna utveckling på olika sätt. Regeringen bör aktivt undersöka dennamöjlighet.7 Internationellt utbyte hämmas med regionensbostadsbristStockholms universitet och högskolor riskerar att tvingas tacka nej tilldeltagande i internationella utbytesprogram därför att de utländskastudenterna inte kan erbjudas bostad i på forskningssidan förorsakar bostadsbristen problem genom att fåkan erbjudas bostad, vilket innebär att dessa personer ej kan komma hit. Deninternationella utvecklingen och utbytet blir därför hämmat på ett sätt sominte är önskvärt för samhället.8 Orsakerna till bostadsbristen måste åtgärdasAnledningen till att det finns så få studentbostäder i många. Den främsta anledningen är de höga produktionskostnadernaför bostäder. Inga särskilda bidrag har utgått tillstudentbostadsbyggnationen . Först har ett stimulansbidrag om per nybyggdstudentbostad utgått - lika över hela landet. Detta måste förStockholmsregionens del betecknas som ett slag i luften. Minst dubbeltså mycket vore ett minimum om det skall få någon effekt förstudentbostadsbyggande i . Situationen i Stockholmsregionenär på många sätt unik. Mark- och fastighetspriser skiljer sig markant frånandra regioner i landet. Dessutom är det inte lätt att hitta ledig mark attbygga på. Ytterligare hinder uppstår då kommunerna inomStorstockholm hänvisar ansvaret för studentboendet till sinagrannkommuner. En lätt absurd situation uppstår i regionen omkommuner väljer att agera endast om de har universitet placerade inomsina kommungränser. Det är viktigt att ta vara på alla de möjligheter somfinns att få fram studentbostäder. Där ingår att i exempelvisStockholmsregionen använda de sjukhus och sjukhem som står tomma.Vidare finner vi att byggnormen inte är anpassad för att på ett ekonomisktsätt producera små, billiga studentlägenheter. sänkte ränte-bidraget för nyproduktion av smålägenheter, alltså en åtgärd med direkthämmande effekt på studentbostadsbyggande!9 Våra grannländer föregångareFör att få perspektiv på förutsättningarna för att skapa studentbostäderjämför vi förhållandena med våra grannländer och . Idessa länder har politikerna insett vikten av att studenterna harnågonstans att bo och genomför därför effektiva stimulansåtgärder.I utgick som sagt ett investeringsbidrag med pernyutbyggd studentbostad. Detta motsvarar av nybygg-nadskostnaden. De aktuella räntebidragen efter den beslutadesänkningen innebär att räntekostnaden blir av normal ränta.I står staten för av total produktionskostnad inklusiveinventarier, resterande finansiering upptas som vanligt bostadslån.I erhålls inteckningslån på av investeringen där räntansubventioneras av staten och av kommunen med 20 procent.Amorteringen erläggs till av staten. De resterande 7 procentenfinansieras genom ett kommunalt grundkapital som är ränte- och amorte-ringsfritt. Inteckningslånet räknas upp med index som är kopplat tillinflationen. Uppräkningen skall erläggas av de boende varje år.10 Räkneexempel på byggkostnaderOm en studentbostad kostar att bygga,inflationen är , normalräntan för bostadslån är ochlånet skall amorteras , erhålls följande jämförelse mellan de treländerna:Tabell 1: (Land Räntekostnad kr/år Amortering )Exemplet visar att räntekostnaden och amorteringen för studentbostäder iSverige är ungefär dubbelt så stora som i och i Danmark.11 Översyn krävs av regler kring bostadsbyggandetDetta innebär sammanfattningsvis att det är viktigt att se överbyggnormer för ekonomiskt hållbar produktion av små och billigastudentbostäder. Investerings- och räntebidragsreglerna bör ses över föratt påverka kostnadssituationen.12 Hemställan12 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilldelningen av högskoleplatser till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsningar på billiga studentbostäder,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att se över möjligheterna att bygga campus förhögskolestudenter i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att se över byggnormerna för studentbostäder,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att se över investerings- och räntebidragen.16.Stockholm den 3 oktober 1999Desirée ()()()()()()()()()()1 Yrkandena 2, 4 och 5 hänvisade till BoU.