mot · GN02MJ605 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ605av , ()Skånska livsmedel1 InledningDen svenska livsmedelssektorns framtid är en viktig fråga för helanationen. Livsmedelsfrågorna är centrala i samhället. Sektorn harsammantaget stor ekonomisk betydelse och svarar för en stor del avarbetstillfällena i landet. Möjligheten att livsmedelssektorn - jordbruketoch livsmedelsindustrin - skall kunna bli en framtidsnäring är goda.Detta förutsätter dock att såväl råvaruproduktionen i jordbruket somvidareförädlingen i livsmedelsindustrin får verka under rättvisaförutsättningar jämfört med övriga EU-länder. Så är det inte i dag.Efter EU-inträdet arbetar det svenska jordbruket och livsmedelsindustrinpå en öppen och konkurrensutsatt marknad, med möjligheter att exporterasvensk mat och svenska specialiteter. Även på hemmaplan möter mankonkurrensen med produkter från exempelvis och Finland.Ett mycket allvarligt problem är de särskilda skatter och avgifter påproduktionsmedel som fortfarande drabbar svenska producenter ensidigt ochhårt, då de inte har någon motsvarighet i övriga EU-länder. Merkostnadernauppgår till ca jämfört med det danska jordbruket ochmed 1,5 miljarder jämfört med det finska. Det går inte längre att på enkonkurrensutsatt marknad kompensera kostnadssnedvridningen genom högrepriser. Ingen är beredd betala mer för maten för att produktionen belastatsmed högre energiskatter, gödselskatter osv.2 Konkurrens på lika villkorEtt konkurrenskraftigt jordbruk är en grundförutsättning för att helalivsmedelssektorn skall kunna utvecklas. Livsmedelssektorn, exklusiveefterföljande handel, sysselsätter direkt och indirekt ca 270.000 personer,vilket motsvarar av den totala sysselsättningen i landet.Sektorn ger sammanlagt fler arbeten än bil-, elektronik- ochläkemedelsindustrin.De särskilda skatterna och avgifterna är en tung "ryggsäck" som desvenska producenterna inte kan bära. "Ryggsäcken" måste bort. Då kanlivsmedelssektorn utvecklas och ge nya arbetstillfällen och exportinkomster.Hur har skatterna på energi och handelsgödsel slagit mot en vanliglantbrukare?Vi väljer som exempel ett typiskt familjejordbruk, där en person arbetarheltid. Jordbruket har 40 suggor och uppfödning av 700 slaktsvin per år.Huvuddelen av fodret till grisarna odlas på gårdens åker. Gårdenhar egen spannmålstork och foderberedningsanläggning.Tabell 1: (Skatt kronor )Sammanlagt betalar lantbrukaren i vårt exempel iskatt på el, eldningsolja, dieselbränsle och handelsgödsel (kväve). Det ären mycket kännbar pålaga för ett familjejordbruk med pressad ekonomi.Nettoinkomsten, d.v.s. överskott till eget arbete och kapital, för ettmotsvarande familjejordbruk uppgick i genomsnitt till ca 100.000 kronoråren 1995-1997. En sänkning av skatterna skulle ge lantbrukarenmöjligheter att konkurrera på lika villkor med sina kolleger i andraländer.Regeringen har i regeringsförklaringen än en gångframhållit lantbruket som en framtidsnäring och att man syftar till ettkonkurrenskraftigt jordbruk. Man talar om att jordbruket skall ges villkorsom är likvärdiga andra näringars. Däremot glömmer man bort attlikvärdigheten också måste gälla i förhållande till motsvarande konkurrenteri övriga EU-länder. Detta är av avgörande betydelse såväl för jordbruketsråvaruproduktion som för livsmedelsindustrins möjligheter till utvecklingoch expansion.Dagens situation inom livsmedelsbranschen är alarmerande dålönsamheten sjunker kraftigt. I vissa fall som exempelvis inom slaktsvin-produktionen är den obefintlig.Påfrestningarna är mycket stora, inte minst för dem som nyinvesterat ochsatsat på framtiden.Jordbruket och livsmedelsindustrin lever och verkar numera inom enöppen marknad och därmed i en tuffare konkurrens . Detta är ensjälvklarhet som också accepteras inom branschen.Lika självklart borde det däremot rimligen vara att branschen får chansenatt konkurrera på likartade villkor. Så är det dock inte . De skatter ochavgifter som belastar den svenska råvaruproduktionen har oftast inte sinmotsvarighet i konkurrentländerna, varför konkurrensen snedvrids tillsvenska producenters nackdel. Detta leder ofrånkomligen till ökadolönsamhet och risk för ökad arbetslöshet.Vi vill här nämna ett enda exempel på orimligheter. Den danska bondenbetalar i skatt per m³ dieselolja. Motsvarande skatt iSverige uppgår till per m³.Mot bakgrund av dagens pressade ekonomiska situation inom branschen ärdet synnerligen angeläget att den konkurrenssnedvridning som klart påtalatsäven i den så kallade Björkska utredningen livsmedelsstrategi för SverigeSOU 1997:167 elimineras.Regeringen kommer dock nu äntligen - av brutna löften - i åretsbudget med förslag om sänkning av energi- och eldningsoljeskatten ned tillsamma nivå som övrigt svenskt näringsliv. Sänkningen föreslås gälla från 1juli 2000. Vi anser att sänkningen bör gälla från . Dess-värre föreslår regeringen höjd dieselskatt med per liter. Höjningenmotsvarar en årlig kostnadsökning, på gården i vårt exempel, på uppåt 2 000kronor, just vad gäller dieselskatten.Alternativet till förslag om sänkt diesel- och elskatt liksom en sänkning avmineralgödselskatten m.m. är en hotande ökning av arbetslösheten inomlivsmedelsbranschen och det i en nära framtid.Detta har inte råd med!Målsättningen att hela skall leva hotar att bli enbart ett önske-tänkande.3 LivsmedelsindustrinLivsmedelsindustrin är en mycket betydelsefull del av svensk industri.En omsättning på gör denna industrigren till landetsnäst största av tillverkningsindustrins delbranscher. Produktionenmotsvarar av tillverkningsindustrins totalaproduktionsvärde.Mätt i antal sysselsatta är livsmedelsbranschen vår tredje största närings-gren, då var tionde som arbetar i tillverkningsindustrin är anställd i ettföretag som tillverkar livsmedel.Svenska livsmedel håller hög kvalitet. Goda och rationella produktions-förutsättningar i ett gynnsamt klimat och med höga miljömässiga och djur-etiska krav för en produktion med mycket hög konkurrenskraft i ettinternationellt perspektiv.Sveriges EU-inträde har inneburit ökade möjligheter för livsmedels-branschen. Öppnade gränser som ger tillgång till en helt annan marknad harmedfört en positiv framtidstro, men för att bli stark och attraktiv krävsintressanta och kvalificerade produkter. Exportvärdet uppgick till goda . Men konkur-rensen är hård och vi får inte bortse från det faktum att alla länder i Europaärstora livsmedelsproducenter. Enbart till EU-länderna ökade exporten något årmed . har ökningen stoppat upp. Konkurrens-snedvridningen har sitt pris.En väl fungerande råvaruproduktion och livsmedelsindustri som gesmöjligheter att utvecklas på rätt sätt har dock mycket stor betydelse för såvälkonsumenter, råvaruproducenter som för vår export.4 Jordbruket i Skåne4.1 komparativa fördelarLivsmedelsproduktionens tyngdpunkt ligger i Skåne.I finns landets bästa naturliga förutsättningar för lantbruketsprimärproduktion. Inom jordbruk och trädgård uppskattas ca 10 000 personervara hel- eller deltidssysselsatta. Värdemässigt ligger avlandets primärproduktion i . Livsmedelsproduktionen är också denstörsta enskilda näringssektorn i , där av arbetskraften kanhänföras till denna näring. Åkerarealen i landskapet på nära 500 000 hektarmotsvarar visserligen inte av landets hela åkerareal, menär bland den bästa i . Klimatet är gynnsamt och avstånden korta.Styrkan inom vissa produktområden, såsom trädgårdsprodukter och svin,blir än mer uttalad om man räknar in även och . Somexempel kan nämnas av landets fruktodling, avköksväxter på friland och av svinproduktion.4.2 Konkurrenshinder jämfört med DanmarkSkånskt jordbruk ser av naturliga skäl det danska jordbruket som en starkkonkurrent som leverantör till livsmedelsindustrin. De naturliga förut-sättningarna är jämförbara, men det svenska jordbruket har länge haftflera konkurrensnackdelar som en följd av politiska beslut, vilket tidigareframhållits i motionen.De svenska energiskatterna som riktas till jordbruket är betydligt högre äni och ger en ökad kostnadsbelastning, bl.a. i köttproduktionen. Denkan beräknas till per kilo griskött. Därav utgörs 35-60 öreper kilo av ökade kostnader för foderproduktionen. Energiskatter finns ocksåi , men är avdragsgilla i momsberäkningen och utgör därför ingenbelastning (SOU1997:25).För att ge svenskt jordbruk konkurrensneutralitet gentemot danskt ochövrigt europeiskt jordbruk måste dessa fördyrande energiskatter lyftas avjordbruket. Det handlar om dieselskatten för traktorer och jordbruksredskapsamt att jordbruket får samma lättnader i elenergibeskattningen som övrigsvensk industri åtnjuter. Spannmål som torkas och mals till djurfoder i ettjordbruksföretag belastas med elskatt, medan samma foder befrias frånelskatt om det mals i ett foderindustriföretag. Det kan inte vara rimligt attsärskilja och skattebelasta en enda produktionsgren i svenskt näringsliv pådet sätt som görs.4.3 Handelsgödsel - mineralgödselHandelsgödselskatten på /kg kväve motsvarar en kostnad på cirka390 miljoner kr/år. För en spannmålsgård på 100 ha betyder det drygt15 /år. För en mjölkgård med 30 kor betyder det /år.Danmark, liksom i stort sett alla andra EU-länder, har inte någonmotsvarande skatt. I finns en straffavgift vid överskridande avmaximalt tillåtna kvävegivor men ett sådant system har en helt annanfunktion.I dag beskattas ingående kväve i jordbruket. Flera utredningar harkonstaterat att sambandet mellan handelsgödselskatten och kväveläckaget ärmycket svagt. skriver bland annat i sin rapport frånland till hav att handelsgödselskatten endast har en indirekt koppling tillkväveläckaget och att den verkliga miljöeffekten är svår att uppskatta.Moderata samlingspartiet har länge krävt en utvärdering av miljömotivetför mineralgödselskatterna. Vi har inte fått stöd i vår ambition att sökasanning och fakta i dessa frågor. Därför har också debatten på detta områdepräglats av påståenden och stor okunskap. Det har varit onyanseradesynpunkter, ofta präglade av total brist på realistiskt tänkande. Under senaretid har dock märkts ett antal mera sakliga och nyanserade synpunkter, vilketklart belyser behovet av ökad forskning, information och kunskap. Vi tror attdetta är ett bättre sätt att kunna komma till rätta med jordbrukets miljö-problem. Regeringen borde för länge sedan ha lagt förslag om borttagande avdessa skatter. Så skedde i såväl som vid EU-inträdet.Varför inte i ? Moderata samlingspartiet anser nu att kostnads-snedvridningen är så dramatisk att gödselskatten nu bör sänkas med 300miljoner kronor. Det är också angeläget att resterande skatteintäkter påhandelsgödsel anslås till forskning, information och rådgivning på området.Regeringen bör återkomma till med förslag i den riktningen.4.4 Skånsk livsmedelsindustriI finns 350 av landets 800 företag inom livsmedelsbranschen.Tillsammans utgör denna näringsgren med olika leverantörer av insats-varor, förpackningar, transporter m.m. en stor och tung del av det skånskanäringslivet. Namn som (Findus), (),(tidigare Sockerbolaget) och de producentkooperativaföretagen är tillsammans med ,Hilleshög, Tetra samt och välkända begrepp när detgäller livsmedelsanknutna företag. Det är inte av en slump som de har vuxitfram i denna del av landet, utan de har tillkommit på grund av ett behov avatt kunna vidareförädla, marknadsföra och distribuera de högkvalitativaråvaror som här framställs.Detta visar och dominans inom landets jord-bruksråvaru- och livsmedelsindustrier, såväl som sektorns stora betydelse fördenna del av landet.5 Forskning och utveckling nödvändigKonsumtionsmönster ändras allt snabbare. Krav på livsmedel med nyaegenskaper ökar och därmed behov av allt större resurser för forskningoch utveckling.Ett ökat intresse för svenska livsmedel inom EU-området kan ge möjlig-heter till fler arbetstillfällen inom hela livsmedelsbranschen.Livsmedelsforskningen har haft låg prioritet i ochbranschen har av olika skäl satsat relativt lite på forskning och utveckling,FoU.Livsmedelsforskning är av avgörande betydelse för att stärka den svenskalivsmedelsindustrins konkurrenskraft i den förändrade marknadssituationsom EU-medlemskapet inneburit. En stark livsmedelsforskning är ocksånödvändig från samhällets/konsumentens synvinkel. (SOU1997:25, Svensk mat på EU-fat. )5.1 Den svenska livsmedelsforskningenÄven på andra håll i landet bedrivs forskning på lantbruks- ochlivsmedelsområdet, huvudsakligen vid SLU i och iGöteborg.Det statliga stödet till livsmedelsforskningen i kommer blandannat från forskningsråd. Skogs- och jordbrukets forskningsråd () harfått det övergripande ansvaret för livsmedelsforskningen. Volymen är dockförhållandevis för liten för att medge tvärvetenskapliga satsningar. Vidarefinns det gränsdragningsproblem gentemot Teknikvetenskapliga forsknings-rådet (TFR) när det gäller livsmedelsteknisk och () när det gäller näringsforskning med risk för att viktiga områden fallermellan stolarna.Den svenska offentliga livsmedelsforskningen har emellertid inte svaratupp mot branschens utveckling och stigande behov. Satsningarna har iprincip varit oförändrade under de senaste 15 20 åren. Trots branschensstora betydelse i olika avseenden har medelstilldelningen varit mycketblygsam. Omfattningen av svensk livsmedelsforskning ligger totalt på knappt480 , varav de offentliga medlen utgör . Industrin satsar fyra gånger så mycket på FoU.Det borde vara av vitalt intresse för såväl staten som för industrin att debefintliga resurserna vid universitet och högskolor och forskningsinstitutverkligen används optimalt. sker forskningen vid ett antal högskolorutan någon samordning och utan ett gemensamt mål.Sverige behöver få till stånd en offensiv livsmedelspolitisk strategi sombör innehålla ett samordnat och ökat nationellt program för forskning ochutveckling inom livsmedelsområdet, där universitet, högskolor, forsknings-institut och industrin aktivt samverkar i syfte att stärka livsmedelsindustrinskonkurrenskraft. (Förslag i SOU1997:25, Svensk mat på EU-fat. )Vi kan inte nog understryka vikten av detta, liksom ytterligare en slutsats iutredningen, nämligen:det nationella FoU-programmets samordning kan kräva att ett särskilt över-gripande organ inrättas, t.ex. en styrelse eller forskning och utveckling på livsmedelsområdetTvå universitet med omfattande verksamhet inom livsmedelsområdetfinns i regionen. SLU i och , har vid LTH() landets mest omfattande verksamhet inom detlivsmedelstekniska området. Här finns således de allra bästaförutsättningarna för nyskapande på livsmedelsområdet.Vid Lunds universitet/finns landets största enhetför forskning inom livsmedelsområdet med tonvikt på förädlingsledet.Forskningen omfattar livsmedelskemi, livsmedelsteknik, livsmedelstekno-logi, mikrobiologi och näringslära.Vid LTH finns tre grundutbildningar inom livsmedelsområdet samtforskarutbildning.Även Ekonomihögskolan och Medicinska fakulteten bedriver forskningmed bäring på livsmedelsområdet.Jordbrukets ekonomiska föreningsrörelse och hushållningssällskapen haren betydande FoU inom sektorer av primärproduktionen, både vad gällervegetabilie- och animalieproduktionen. Växtförädling av hög internationellklass bedrivs av i och (Hilleshög) i Lands-krona.Viktiga samarbetsorgan mellan universitet/högskola och näringsliv ärIDEON som har en speciell roll som katalysator för innovationerbaserade på forskningen vid LTH och SLU och Livsmedelsakademi.SIK har även etablerat en filial i livsmedelsforskningDansk livsmedelsindustri omsätter och äralltså större än den svenska. Nästan hälften går på export.Genom att satsa på ett stort forskningsprogram i offentlig regi, kallatFÖTEK, försöker vidareutveckla sin livsmedelsindustri. MedFÖTEK har man samordnat FoU-program för tre olika ministerier. för första etappen och näringslivetmed ungefär lika mycket. Åren 1995 97 bidrog staten med till samarbetsprojekt.Fyra departement medverkar i programmet och man har bildat ettgemensamt styrorgan där flera departement är representerade. Ansökan ställstill en särskild nämnd. De flesta projekten är finansierade med hälften avmedlen från företagen och hälften från samhället. Inom ramen för FÖTEKprövas och beviljas anslag till forskning inom hela livsmedelskedjan.5.4 Agro-industriellt kluster i SkåneFör att åstadkomma en stabil utveckling i lönsam industri är det viktigtatt genom konsekventa prioriteringar stärka den inneboende dynamiksom finns i regionala industrikluster. SLU/LU/LTH utgör tillsammansmed livsmedelsföretagen i det mest betydelsefulla agro-industriella centrumet i landet. Genom att ta till vara detta och ytterligarestärka det kan man få en positiv och självgenererande utveckling, somaldrig kan uppnås på något annat håll i landet, oavsett hur mycket medelman satsar.5.5 Nationellt livsmedelscentrumOm skall ha en chans att lyckas med sina spirande ambitioner attvidga marknadsandelarna i ett internationellt perspektiv med nya hög-kvalitativa produkter måste forskningsresurserna samordnas i ettforskningscentrum för livsmedelsforskning.Det övergripande organ som såväl utredningen som vi menar krävs för attsamordna forskningsresurserna bör förläggas i anslutning till Lundsuniversitet och SLU Alnarp.Ett livsmedelscentrum är under uppbyggnad genom ettkonsortium som bildats mellan , SLU och under namnet Livsmedelscentrum (LCL).Vi anser att det behövs ett livsmedelstekniskt forsknings- och utvecklings-program för att stärka livsmedelssektorns konkurrenskraft. Den praktiskasamverkan bör ske inom ramen för Livsmedelscentrum . LCLsamarbetar aktivt med en lång rad organisationer med anknytning till densvenska livsmedelsnäringen. I nätverket ingår också svenska och danskauniversitet med utbildning och forskning inom livsmedelsområdet.Detta är ett stort steg framåt för svensk livsmedelsforskning, vilketförtjänar allt stöd och uppmuntran. Med detta som grund finns alla möjlig-heter att bygga upp ett nationellt livsmedelscentrum, dit lejonparten avresurserna för denna typ av FoU borde destineras.6 Livsmedel med särskilda egenskaperDet behövs fördjupad forskning kring hur ämnen i vår mat påverkarhälsan och den mänskliga kroppen. Kunskapen om foderstater i animalie-produktionen tycks ofta vara större än kunskapen om hur vår egen matpåverkar oss.Forskning och utveckling av livsmedel med särskilda näringsegenskaperförtjänar särskild uppmärksamhet. Oklarheter i gränsdragningen mellanlivsmedel och läkemedel när det gäller s.k. functional foods måste ut.Det är först då som FoU kring sådana kommer att kunna ta fart på allvar.Sverige ligger i frontlinjen på området och det är därför allvarligt om vitappar tempo.Det gäller för att i EU aktivera och intensifiera arbetet med att tafram gemensamma regler för livsmedel/PFP-produkter, s.k. functional foods.För att inte bromsa den fria handeln över gränserna är det viktigt att ländernainom EU ges lika förutsättningar för dessa produkter. Olika nationellainitiativ med hälsoargument i en rad europeiska länder hotar nu i stället attförsvåra handeln över gränserna.7 Modern förädlingsteknik får inte hindrasSamtidigt som det är nödvändigt med aktiva åtgärder pålivsmedelsteknikens område, är det viktigt att inte belägga FoU pålivsmedelsområdet med restriktioner som kan bromsa upp och hämma ensvensk utveckling. Sålunda är det nödvändigt för de svenskaförädlingsföretagen att få använda samma förädlingstekniker ochförädlingsmaterial som konkurrenterna utomlands. Annars hamnar desvenska företagen snart på efterkälken, vilket skulle innebära att svenskråvaruproduktion inte skulle få tillgång till nytt konkurrenskraftigtväxtsortmaterial. Detta skulle kunna bli helt förödande förlivsmedelsnäringen i landet.Ett hinder för att få utnyttja modern genteknik i växtförädlingen skulledessutom försvåra en utveckling mot mindre miljöbelastande odlingsmetoderi jordbruk och trädgårdsskötsel.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkning av de konkurrenssnedvridande el- ocheldningsoljeskatterna från ,12. att beslutar att sänka dieselskatten till per literför jordbruket, skogsmaskiner och arbetsredskap, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkningar av mineralgödselskatten, 24. att hos regeringen begär förslag till program förforskning och kunskapsuppbyggnad kring jordbrukets miljöfrågor ienlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag till ett nationelltprogram för forskning och utveckling på livsmedelsområdet i enlighetmed vad som anförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag till program rörandelivsmedelsforskningen i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av livsmedelsforskning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gränsdragningen mellan läkemedel ochlivsmedel,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gemensamma regler för functional food-produkter inom EU,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utnyttjande av modern genteknik.Stockholm den 3 oktober 1999Ingvar ()()()()()()()()()()()()1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till FiU.2 Yrkande 3 hänvisat till SkU.