mot · GN02Kr314 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr314av Kollmats, ()KulturpolitikLiberal kulturpolitikInledningI denna motion vill vi beskriva ett förhållningssätt till konsten ochkulturen utifrån en liberal grundsyn. Vi föreslår några grundläggandekursomläggningar inom kulturpolitiken. För att kulturpolitiken ska bli ettkraftfullt verktyg måste målen för verksamheten förändras. Vi föreslår eninriktning mot arbeten i stället för arbetsmarknadspolitiska åtgärder förkostnärer.Kultur kan inte ses isolerad utan vi sätter kulturen i centrum. Liksomjämställdhet inte får vara en garnering utan måste genomsyra hela samhälletmåste kulturengagemanget få genomslag inom alla politikområden. Detta ären viktig uppgift för oss som liberaler.Vi är oroade över att det är så tyst i den kulturpolitiska debatten och villvara med och stimulera en debatt med delvis nya infallsvinklar. Vårt mål ärett fritt och öppet samhälle i ständig utveckling. För att detta ska uppnåsbehövs ett levande kulturliv och en radikal liberal kulturpolitik.Liberal kulturpolitik ? frihet, mångfald, kvalitetDen enskilda människan är utgångspunkten för liberal tanke och politik.Individens frihet, ständigt nya livschanser och ökad livskvalitet är målet.Kulturen erbjuder individen möjlighet till bildning och personligutveckling. Den ger också människor ett verktyg att förstå, ifrågasätta,påverka och se på samhället ur nya perspektiv. När människor utövar eller tardel av kultur föds inspiration, kreativitet och nya idéer. Kultur har därför encentral plats i liberala värderingar.Kultur är kommunikation mellan människor och utgör basen för detkreativa tänkandet. Kultur skapar nya språk och uttrycksformer och främjaren ökad integration. När människor av olika etniskt ursprung möts skapasnya mönster som blandas, förändras och framkallar reaktioner.Kulturpolitikens främsta uppgift är att stärka humanismens ochdemokratins ideal. Dessa måste ständigt hävdas i en öppen kamp ommänniskornas övertygelser. Ett fritt och rikt kulturliv är en förutsättning förett öppet samhälle. Våra moraliska val kan aldrig göras i ett tomrum. Deförutsätter en bakgrund av erfarenheter, traditioner och värderingar somkulturen gör levande. Utan ett aktivt kulturliv som ifrågasätter och driversamhällsdebatten framåt, som det bevarar och påminner om vårtarv och vår historia, förlorar vi kunskap, eftertanke och helhetssyn.Frihet, mångfald och kvalitet är grundläggande begrepp i den liberalakulturpolitiken. En framåtsyftande kulturpolitik, som skapar godaförutsättningar för ett fritt, utmanande och ständigt förnyande kulturlivtillgängligt för alla, är nödvändig för ett gott samhälle.Kulturpolitiken får aldrig reduceras till ett verktyg att lösa andra problem isamhället: arbetslöshet, regional obalans, bristande jämställdhet ellerliknande. Kulturens värde kan och får inte endast mätas i konkreta mål somarbetstillfällen. Kulturen ska erbjuda människan visioner, reflektion,fördjupning och glädje.Kulturpolitiken är viktig som ett komplement för att garantera mångfaldenvid sidan om det kulturliv som finns utanför den offentligt understöddasfären. Därför måste kulturpolitiken styras av konkreta och mätbara mål -det måste kunna gå att avgöra om kulturpolitiken uppnått sitt syfte eller inte.Idag finns det stora brister inom detta område. Det bevisas om inte annat avfrånvaron av långsiktiga förslag och analyser med anledning i som helt saknas i regeringensbudgetproposition och i den dagliga kulturpolitiken från regeringen. I helaSverige genomfördes det största kulturella internationellaevenemanget . Och regeringen verkar ha glömt det helt mindre änett år efteråt. Det är en alarmerande brist på långsiktighet och målbrister, omman inte ens kan våga sig på att vårda det bestående i en så omfattandekultursatsning, utan hänvisar till en utvärdering som kommer så sent att allamöjligheter att knyta an till verksamheten för länge sedan harpasserat. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till riksdagenmed förslag till hur framgångarna under skavårdas.De kulturpolitiska målen erbjuder alltså liten vägledning. Vi föreslåratt de nuvarande målen förändras för att uppnå större klarhet om vad som ärkvalitets-, effekts- och kvantitetsmål.Nya mål för kulturpolitikenAtt stärka humanismens och demokratins ideal i samhället ärövergripande mål för kulturpolitiken. Den ska erbjuda alla människormöjlighet till kunskaps- och idébildning. Ur kulturen ska den enskildakunna hämta styrka genom kunskap, inspiration och stimulans. Ettsamhälle med ett rikt och skiftande kulturliv leder till fria och medvetnamedborgare och får därigenom ett inneboende motgift mot totalitarismoch okritiskt tänkande.De nationella målen bör utgå från de tre fundamentala principerna i liberalkulturpolitik: frihet, mångfald och kvalitet. Genom att renodla dessa som måltäcks många av dagens mål och verktyg att nå dem också in.FrihetFör att uppnå målet frihet bör humanismens, toleransens och demokratinsideal stärkas. Yttrandefriheten och allas möjligheter att nyttja den värnas.Det finns förutsättningar för ett dynamiskt, utmanande och fritt kulturliv.Människor erbjuds möjlighet till kunskaps- och idébildning.MångfaldFör att uppnå målet mångfald måste kulturlivet vara i ständig förändringsamt präglas av många olika åsikter, uttryckssätt och aktörer. Kulturarvetbevaras och brukas. Kulturlivet är då tillgängligt för alla, oavsett ålder,utbildning, ekonomi, bostadsort, funktionshinder eller dylikt. För attmålet ska vara uppfyllt krävs att internationellt kulturutbyte främjas ochatt olika kulturyttringar finns tillgängliga i hela landet.KvalitetMålet innebär att kulturell kvalitet och professionalism blir vägledandeför kulturpolitiken utan hänsyn till vad som är kommersiellt gångbart.Förnyelse inom kulturlivet bör stödjas. Det innebär vidare att denkonstnärlig kvaliteten blir avgörande utan att arbetsmarknadsmässiga,regionalpolitiska eller andra syften överordnas kvalitetsaspekterna.FrihetFrihetstanken är djupt förankrad i den liberala själen: friheten att uttryckasig, friheten att utvecklas, friheten att slippa instängdhet ochbegränsningar. Den liberala samhällssynen tror på en samlevnad mellanmänniskor som är i ständig utveckling. Demokratin anger ramarna fördenna utveckling. För att fortsätta forma demokratin krävs ett offentligtsamtal. Kulturen i form av exempelvis konst, litteratur och teater är oftadet som ger stoff, kunskap och inspiration till detta samtal.Frihet innebär att varje människa ska ha rätt att själv välja den form avkulturupplevelser eller kulturskapande hon vill ta del av och ägna sig åt. Avfrihet följer mångfald.En liberal kulturpolitik måste ständigt försvara den skapande människan.Det är individerna själva, deras skapande, deras upplevelser som bestämmerkulturens former, innehåll och giltighet. Den vuxna medborgaren bör utancensur själv få bilda sig en uppfattning om god och dålig konst. Kulturinnebär andlig odling och förutsätter kunskap, arbete, träning och mödaoavsett vilket område man ger sig in på. Konsten fångar och engagerarmänniskor att gå utanför sig själva. Konsten kan ge människan upplevelsenav att glänta på dörren till det ofattbara.Kulturen som kraft uppstår då den tänjer gränser. Det är då läsaren fårinsyn i sådant hon inte visste som insikten kan fördjupas. Det är då åskådarenhör sådant som inte sagts som kunskapen kan öka. Det är då nyafrågor ställs som nya svar kan ta form. För utveckling krävs utmanare ochmänniskor som tänker fritt. Dessa är ofta konstnärer - kreativa, initiativrikaoch modiga individer - som genom sin förmåga att synliggöra nya tankaroch idéer får historiens strömmar att vända.Att kulturlivet är fritt från ingripanden och begränsningar är därför enförutsättning för att uppnå det livaktiga offentliga samtalet. Få områdenlämpar sig så illa för lagstiftning och anvisningar som kulturen. Alla försökatt med lagar snäva in kulturen, vars inneboende kraft finns just i att varafri,dynamisk och ifrågasättande, måste avvärjas. Därför kan det vara specielltviktigt att det som inte får allmänt gillande uttrycks. Så slipar vi våraargument eller finner att de inte bär. Frihet är en nödvändighet för ett levandekulturliv. Frihet innebär i grunden en respekt för den konstnärligakompetensen. Kulturskapandet får aldrig styras. Konstnärerna måste fåarbeta under stor frihet. Konsten har sin styrka i att vara en motvikt tillmakthavarna och det etablerade samhället.Alla människor har rätt till kunskap och information. Bildning har undersenare år nedvärderats. Detta vill vi ändra på. Respekten för kunskap måstefå en renässans. En reformation av skolan är en hörnsten i detta arbete, enaktiv kulturpolitik är en annan. Kunskap är frihet - såväl för den enskilde,som slipper lita på auktoriteter, som för samhället i stort som kan ta uppkampen mot populism och auktoritära läror.Skolan är en av samhällets viktigaste kulturinstitutioner, som ska förmedlakunskap och bildning. En kreativ miljö där eleverna får skapa själva är enviktig förutsättning för lärande. Genom skolan kan också alla barn ochungdomar nås av professionella kulturutövare och därigenom få se och hörat ex teater, film och musik av hög kvalitet. Alla barn och ungdomar börockså under sin skoltid få några skönlitterära böcker som kan följa demgenom livet och ta del av musikupplevelser i form av t ex konserteroch teaterföreställningar.Det fria ordet är navet i en liberal kulturpolitik. Litteraturen är en unikkälla till kunskap, förståelse och fördjupning. I av blixtsnabbaförändringar erbjuder boken en för eftertanke och stillhet. Bibliotek ären kulturinstitution och kunskapsbank som har fortlevt . Ikommuner och kommundelar fungerar de som lokala kulturcentra och har ennyckelfunktion när det gäller att motverka segregation och kunskapsklyftor.Vi slår vakt om alla människors möjlighet till kostnadsfria boklån ur ett riktbestånd. Därför är vi motståndare till bibliotekslagen. Risken med den lagenär att den istället för att lägga ett golv för kommunernas biblioteks-verksamhet anger själva nivån för denna. Detta är en alldeles för lågambitionsnivå. Rätt nivå bör överlåtas till politiker och invånare i berördaorter att bestämma. Detta bör ges regeringen till känna.Böcker måste också finnas i hemmen. Vi vet att flitigt läsande påverkar osspositivt, vare sig vi är unga eller gamla. Därför är det oroande att böckerblivit en lyxvara, förutom den lilla del av utbudet som ges ut i massupplaga.Det måste ske en satsning på litteratur och läsande. En möjlig väg är attsänka bokmomsen, som de selektiva stöden till litteratur bibehålles.Härigenom borde en sänkning av bokpriserna kunna ske. Det skulle ocksåinnebära att universitets- och högskolestuderandes höga facklitteraturkost-nader sänks. Enligt vår mening bör en parlamentarisk kommitté tillsättas omhur en sänkning av bokmomsen skulle kunna genomföras för att leda tillönskade effekter på bokpriserna, dvs en reell sänkning av bokpriserna. Dettabör som sin mening ge regeringen tillkänna.Dagstidningar är en omistlig del i en fungerande demokrati. Men pressenär också en marknad. Denna bör fungera utan statliga bidrag. De särskildaskäl som fanns då presstödet infördes är inte längre aktuella. Människor påen ort kan välja bland ett rikt utbud av tidningar allteftersom människorsintressesfärer blir större, liksom de möjligheter till inhämtande av olikanyheter som sker genom Internet. förslår därför minskade anslagtill presstöd, vilket redovisas i vår finanspolitiska motion.Barn och ungdomar ska ha god tillgång till ett rikt kulturutbud och varaprioriterade i kulturpolitiken. Genom barnen kan vi lägga grunden förframtidens nya kulturmönster. Bland dem som är unga finns denkulturellt medvetna publiken och här finns framtidenskulturskapare. För många ungdomar är kultur intimt förknippad med enlivsstil. Kultur blir därför en del av identiteten. Att vara kulturintresseradkandärför ha många betydelser för dagens unga - från ett traditionellt kultur-beteende till "ett sätt att leva". Behovet av upplevelser är en viktig del avungdomars vardag. Här kan den professionella konsten få stor betydelse ochbli ett komplement till det kommersiella utbudet.Ungdomar måste också ges utrymme att själva forma sitt kulturliv. Därförär det mycket bra att Cirkus Cirkör nu ges ett nationellt uppdrag inom dettaområde.Barns kulturintresse måste stimuleras. Genom skolan ska alla barn gestillgång till kulturupplevelser. Genom musik- och kulturskolorna får barn ochungdomar möjlighet till kulturutövande.MångfaldEn liberal kulturpolitik är en garant för kulturell mångfald och utvecklingi hela landet som kulturarvet hålls levande. Kulturens olikauttryckssätt speglar samhället i alla dess former och från ständigt nyautgångspunkter. Varje totalitär makt inser den stora kraft som kulturenbär och försöker därför kontrollera den. Detta gör mångfald inomkulturområdet oumbärlig.Kulturen kan skapa bryggor mellan människor. Ett kulturliv med mångfaldär också ett effektivt vapen mot intolerans och fördomar. Det kan ökaförståelsen och minska rädslan för människors olikheter. I ett rikt kulturlivges också många människor möjlighet att uttrycka sig. Allt detta är mycketviktigt i det mångkulturella land är . Inom kulturlivet måste detfinnas en stor medvetenhet om att även det icke-traditionellt svenska ska fåutrymme.Att skapa utrymme för kvalitetskultur i hela landet är en viktigkulturpolitisk uppgift. Det offentliga stödet till kulturen måste komma frånbåde stat, landsting och kommuner. Risken är annars ett alltför starktberoende av få finansiärer, vilket riskerar att leda till likformighet. Såvälstaten, landstingen som kommunerna har ansvar för att tillskapa godamöjligheter för ett rikt kulturliv med både bredd och djup. Kulturpolitikenbör i princip vara generell. Selektiva urvalsprinciper måste tillämpasrestriktivt. Det offentliga ekonomiska kulturstödet, såväl nationellt somlokalt, bör främst riktas mot det professionella kulturlivet. Detta kulturstödmåste också präglas av långsiktighet. En liberal uppgift i alla kommuner äratt ta ansvar för att medborgarna får en god tillgång till ett rikt kulturliv.Kulturlivet kan i viss utsträckning fungera på de villkor som marknadenskapar, men kultur utlämnad till marknadens krafter blir fattig. En liberalkulturpolitik strävar efter att så många människor som möjligt tar del avkulturverksamhet av skilda slag. En aktiv och kritisk publik är det viktigastestödet kulturen kan få.Kulturen ska vara tillgänglig för alla människor. Detta kräver en bredd ikulturutbudet som tillfredsställer människors olika behov. Kulturlokaler skavara tillgängliga för funktionshindrade. Uttrycksformer som människor medolika funktionshinder kan tillgodogöra sig ska stödjas. Informationsteknikenkan utnyttjas mer för att göra kulturutbudet tillgängligt för fler.Kultur kan läka och stärka. Äldre och funktionshindrade måste också harätt till kulturella upplevelser. T ex böcker och musik skänker aktivering ochlivskvalitet. Därför måste uppsökande verksamhet ha en stark ställning inomkulturpolitiken. Det kan ske både genom direkta insatser och genom att vård-och omsorgspersonal blir förmedlare.Tillgängligheten till kulturlivet gynnas av de nya medierna. Internet är enmycket viktig informationsväg för att få efterfrågan och utbud att mötas.Därför är det positivt att Kulturnät permanentas. Att dennaingångssida på nätet fyller en samhällsfunktion är oomtvistat. Detta är dockinget skäl till att det ovillkorligen måste finansieras av offentliga medel. Detvore önskvärt med en fortsatt samfinansiering, antingen med näringsliveteller andra, av detta projekt. Inom just IT-området finns en rik flora av egnaföretag, som kanske skulle vara intresserade. Innan Kulturnät Sverigefinansieras helt av offentliga medel, bör möjligheterna till utomståendefinansiering samt produktion undersökas.En ny företeelse på Internet är de periodiska tidskrifter av mycketskiftande kvalitet som börjar komma. Än så länge tycks de ges ut av idealitetoch med stor entusiasm. Något statsstöd är inte aktuellt, men regeringen börge i uppgift att följa utvecklingen och möjligen kommamed en plan hur utgivande kan stimuleras och kvaliteten höjas.Det är viktigt att får mera aktiva medborgare och företag vadgäller att långsiktigt stödja kulturlivet. Sponsorer och enskilda finansiärer äräven en viktig del av kulturens finansiering. är medier, organisationer,konstnärer och forskare ofta direkt beroende av bidrag från den offentligasektorn. För att minska beroendet av den offentliga makten bör kulturlivet istörre utsträckning stimuleras genom generella metoder som avdragsrätt förgåvor till kulturella ändamål och gynnsamma skattevillkor för kulturutövare.Företag som sponsrar kultur måste få göra avdrag på samma villkor som desom sponsrar sport och idrott. Sponsorer av kultur måste ledas av insiktenom vikten av långsiktighet i sina åtaganden.Stiftelsen skapades som ett självständigt organ för attuppmuntra förnyelse av kulturlivet. Stora delar av stiftelsens syfte har nuförfelats, då stiftelsens pengar blivit en integrerad del av den statligabidragsgivningen. Stiftelsen ursprungliga syfte ochsjälvständiga ställning måste återupprättas. Detta bör ges regeringen tillkänna.Studieförbunden utgör ett viktigt nav i kulturens infrastruktur. Genomstudieförbundens rikstäckande nätverk skapas diskussioner, debatter, före-läsningar, studiecirklar och utställningar över hela landet. Den lokalanärvaron gör studieförbunden unika i sina möjligheter att arrangerakulturaktiviteter även på mycket små orter. -där är en av grundorganisationerna - är t.ex. landets störstakulturarrangör med 40 000 arrangemang/år och 3 miljoner besökare.Vårt kulturarv är ett resultat av internationella och inhemska impulser,gamla traditioner och nya uttryckssätt, en önskan att bevara och sökandetefter det nya. Ur detta har det vi kallar svensk kultur vuxit fram. Genomerfarenheter, kunskaper, kontakter människor emellan och historiskahändelser förändras vår kultur över tiden.Att vårda kulturarvet innebär att bevara kunskap, idéer, föremål ochmiljöer som speglar äldre tiders livs- och samhällsformer. Kulturarvet gerperspektiv på vår samtid, nya idéer om hur vi kan forma vår framtid samtstyrka att kunna möta det nya och främmande. har länge brustit ivården av detta arv. Sådana försummelser är oåterkalleliga. Därför måste enförbättring ske. var ett steg på vägen för att inventera, vårdaoch göra samlingarna i bl.a. museer tillgängliga. Vi vill understryka viktenav den skrivelse som regeringen aviserar i ämnet. Denna skrivelse börinnehålla en plan för hur staten kan stödja att samlingarna kan vårdas iframtiden. Detta bör vara en del av kulturpolitiken, ej som en del inomarbetsmarknadspolitiken.Väsentliga delar av kulturarvet ska göras tillgängliga på elektroniskanätverk. läggs nya delar till vårt gemensamma kulturarv. Den alltsnabbare datoriseringen kan dock vara ett hot. Skriftlig informationförsvinner och hamnar i stället i datorer via e-post som sedan raderas. Etttomrum i kulturarvet uppstår. Ett handlingsprogram för att minimera riskernamåste tas fram. Detta bör ges regeringen till känna.Till vår glädje finner vi att de senaste årens folkpartiförslag om enförstärkning till de regionala arkiven nu också föreslås av regeringen, och viutgår nu från att denna förstärkning ökar både kvaliteten och tillgänglighetentill arkiven.Museerna är en del av vårt gemensamma minne. Museerna utvecklar ochförmedlar kunskap, bjuder upplevelser för alla sinnen och levandegörhistorien. De måste medverka i samhällsutvecklingen och debatten. Vidsidan av biblioteken är museerna den vanligaste kulturinstitutionen ikommunerna. Denna skatt måste bli mera synlig och utvecklings-möjligheterna förbättras.Riksdagen gav regeringen tillkänna att myndighetens ledningför () bör lokaliseras till Karlskrona.Detta föranledde regeringen att ge SSHM i uppdrag att analysera frågor somrörde lokaliseringen. I utskottets betänkande KrU 7 framhöll utskottet attförhållandevis hunnit gå sedan beslutade i ärendet ochunderströk vikten av att regeringen bereder ärendet skyndsamt.Regeringen har inkommit med förslaget att ställnings-tagande ska rivas upp. Remissinstanserna har delade uppfattningaroch remissinstansernas geografiska placering synes starkt ha påverkat derassvar.Riksdagen har tidigare poängterat vikten av att öka dengeografiska spridningen av museala ansvarsfunktioner. Sedan tagitsitt beslut, har också utsett ÖrlogsstadenKarlskrona till nionde världsarv. Stadens mycket välbevarademarina 1600- och 1700-talsmiljöer bidrog till det. Det förefaller därför änmer naturligt att beslut verkställs.Mot den bakgrunden anser att regeringen bör fullföljariksdagens beslut om omlokalisering av ledningen för museetoch att detta bör ges regeringen till känna. För ändamålet bör också avsättas1 mkr under några övergångsår.Riksdagen beslutade /97 att inrätta nationella uppdrag som ett led i attutnyttja den utvecklings- och förnyelsekompetens som finns i olika delar avlandet. Idéer och kunskaper som kan ge vitalitet åt kulturlivet i stort skulletas till vara. De hittillsvarande erfarenheterna tycks vara goda och detkommer av och till förslag till nya nationella uppdrag.I samband med införandet av uppdragen motionerade om att deborde vara femåriga i stället för treåriga, men riksdagsmajoriteten avslogförslaget. En kommande utvärdering bör givetvis bl.a. ta upp aspekten kringtiden för uppdraget. Man bör också överväga om antalet ska begränsas tillsex. anser att antalet redan nu kan utökas och föreslår därför enutökning av anslaget med 1 mkr.Borås med omnejd har varit och är ett stark textilt centrum i ochtextilmuseet där har samlingar och en dokumentationsverksamhet som ärunik. har samarbetet med Textilhögskolan i givit storamöjligheter till utveckling av både kunskaper om historien och framtids-möjligheter. Textilhögskolan har bl.a. kompetens inom området historiskatextilier (handvävnad) vid och reproduktioner av historiskatextilier.Mot denna bakgrund bör i få nationellt uppdrag attytterligare utveckla verksamheten i den riktning de redan har.Nordiska är en gemensam satsning av den ideellaorganisationen och Tjörns kommun. Projektet harrönt stort intresse i hela . Museet, som är det första i sitt slag iEuropa, har stor kulturpolitisk betydelse. Finansieringen är ännu inte heltklar och föreslår att tillförs NordiskaAkvarellmuseet.Riksutställningars uppdrag att producera utställningar bör kunna överföraspå de större kommunala och regionala museerna. Riksutställningar skaistället koncentrera sig på att bistå övriga delar av museiväsendet genom attaktivt medverka till att produktioner från andra museer når så långt ut ilandet som möjligt. En annan viktig uppgift är att hjälpa till medinternationella kontakter och att få verksamhet in i och ut ur landet. Uppdragoch resurser för produktion av utställningar överförs till kommunala ochregionala museer. bör ge regeringen i uppdrag att återkomma ifrågan.Internationella kontakter berikar och förnyar kulturen. Vi erbjuds ständigtnya uttryck, möjligheter till nytänkande och utveckling genom impulser frånandra länder och genom den etniska mångfald som finns i . Dettamåste vi ta tillvara genom ett aktivt internationellt samarbete.Sveriges filmliv kan få ny kraft genom det nya filmavtalet. Folkpartietssynpunkter har redovisats i en motion med anledning av just avlämnadproposition i ämnet. Vi vill därutöver anföra att förhandsgranskningen avvuxenfilmer ska avskaffas. Enda skälet till statlig granskning av film skallvara att sätta en åldersgräns för den granskade filmens publik. Det skulleinnebära att biofilm som inte har granskats ej heller får visas för barn ochungdom. Ytterligare en åldersgräns bör införas. Detta bör gesregeringen till känna.Det är viktigt att fortsätter att vara aktivt i arbetetmed skadliga vålds- och pornografiskildringar. Även andra insatser medsamma ändamål inom andra samhällssektorer, t ex i skolan och i ideellaorganisationer, ska stödjas.Sverige har en rikedom i teatern.