mot · GN02Sk823 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk823av , ()TullpolitikenAllmänt om TullverketSedan 1997 har antagit ett antal mål för sin verksamhet somvisar på en ökad vilja till förändring av tidigare regler och som pekar moten större förståelse för näringslivets krav på färre och enklare regler. verksamhetsidé anges att man ständigt ska förbättratullrutinerna för att nå största möjliga samhällsnytta och stärka svenskkonkurrenskraft. vill i det nationella och internationellasamarbetet vara känt för sitt nytänkande, förenklingsarbete ocharbetsmetodutveckling. anser detta vara en bra målsättning.Tullverkets nya organisation innebär att har förändrats till attvara en enda myndighet med sex regionala operativa enheter under ettcentralt huvudkontor. nya organisation delar in verksamheten itvå huvudsakliga delar, eller processer som det numera heter, nämligengränsskydd och effektiv handel. Den nya organisationen har sannolikt bättrechans att möta kravet om nationell likabehandling.Tullregelverket inom EU påstås av flera sakkunniga vara att betrakta somett ramregelverk som skapats ur ett förhandlingsresultat där hänsyn tagits tillmedlemsländernas tulltraditioner. Mot denna bakgrund kan man förstå varförrepresentanter för GD XXI ofta understryker möjligheterna till och utrymmetför tolkningar inom ramen för tullkodex och tillämpningskodex och manmenar att dessa inte ska tolkas alltför bokstavligt och begränsande så attutrymmet för förenklingar inom regelverkets yttre ramar omöjliggörs. Dettakan vara bakgrunden till att en del anser att vissa av de begränsningar ochkrav som finns i svensk tulltillämpning inte alltid har ettdirekt stöd i EU:s tullregelverk.Många begränsningar tycks tyvärr ha uppstått när tolkat ochomformat dessa till nationella tullregler. Där det finns ett tolkningsutrymmeär det viktigt att målsättningar om bland annat förenkladtillämpning får genomslag.Tullagsutredningen kom genom ett begränsat direktiv endast att omfatta dedelar av tullagstiftningen som är hänförliga till Finansdepartementetsansvarsområde. Centrala delar av tullregelverket berördes inte. Det gällerbland annat tullprocedurer med ekonomisk verkan, till exempel aktivförädling, passiv förädling och tullager. När det gäller de delar somutredningen de facto behandlade är förslagen avseende förändring avdröjsmålsavgift till dröjsmålsränta, förslaget till periodisk deklaration ochsynpunkterna på tullförrättningsavgifter i huvudsak positiva. (Vidare ärutredningens synpunkter på tulltillägg av stort intresse även om denna frågasenare skall behandlas i en särskild utredning som omfattar helaskattetilläggsinstitutet. )All tullverksamhet kan upplevs mer eller mindre som ett hinder iföretagens verksamhet. Det kommer att krävas en viss administration oavsetthur långt man än lyckas förenkla rutinerna. Men då den största delen avkostnaden för denna tullverksamhet får bäras av företagen genom dekostnader de har för att klara sitt förtullningsarbete är det viktigt attregelverkutformas och kontroller utförs på ett sådant sätt att företagens godsflödenpåveras minimalt.GränsskyddEtt effektivt gränsskydd kan grovt uttryckt sägas innehålla två huvud-områden - dels en allmän preventiv del som omfattar bekämpning avekonomisk brottslighet, smuggling och annan samhällsfarlig införsel,dels en kontroll avseende iakttagandet av införselregler ochinförselrestriktioner så att inte konkurrenssituationen i landet snedvrids.Ett effektivt gränsskydd är nödvändigt. vill dock understrykaatt det är av yttersta vikt att de kontroller som har att göragenomförs på ett sådant sätt att den legitima trafiken störs så lite sommöjligt. Detta kan till exempel ske genom att kontroller främst görs isamband med att gods lastas eller lossas eller på platser i transportkedjan därgodset ändå skall omlastas.Ett viktigt inslag i ett fungerande gränsskydd är en väl utformad och rättanvänd riskanalys och ett preventivt upplysningsarbete. måste isina system kunna identifiera de varor, sändningar och aktörer där enkontroll är motiverad och övriga flöden måste lämnas ostörda. Vidare måsteman upplysa företag om de riskmoment som kan förekomma itransportsystemen. Det är naturligtvis också helt avgörande att Tullverketsegen personal tror på och litar till effektiviteten i egna system och metoder.I finns ett tjugotal internationella flygplatser med s.k. ICAP-standard. Dessa utgör ofta det enda tullfiltret mot länder som ligger utanförEU. Det är i huvudsak , och som har en fastbemanning för gränskontroll. För övriga flygplatser med internationell trafikavgör de regionala tullmyndigheterna hur resurserna skall fördelas förservice och kontroll.Med många internationella flygplatser följer också ett ansvar för att detfinns resurser för en någorlunda rimlig tullbemanning. Det handlar inte baraom kontroll och prevention för att bekämpa smuggling och annanbrottslighet utan det handlar även om rimlig service. Det finns mångaresande som gärna vill möta personal vid tullen på flygplatsen för att klareratillåtna vapen, djur eller någon specifik vara. Det spelar mindre roll om tullenhar tillgång till moderna och ändamålsenliga arbetsmetoder i arbetet om detinte finns tillräckligt med personal på plats att genomföra kontroller när såbehövs.När det gäller bekämpning av smuggling och ekonomisk brottslighet isamband med utrikesleveranser vill vi peka på de möjligheter som kanrymmas inom "Buisiness Anti-Smuggling Coalition" (BASC). Inom ramenför denna verksamhet kan näringslivet samarbeta med tullmyndigheter ochgenom olika grader av delegerat kontrollarbete själva övervaka och säkra singodshantering och sina godsflöden för att lättare upptäcka och kunna anmälaförekommande misstankar.För att öka möjligheterna till en effektiv gränskontroll anvisar Folkpartiet50 miljoner extra för . Detta är inte minst nödvändigt om detskall vara möjligt att ytterligare intensifiera kampen mot narkotikan.Effektiv handelDen andra av två huvudprocesser har en rubricering som urnäringslivets synvinkel dock är något tveksam för en fiskal ochkontrollerande verksamhet. Fick näringslivet själva bestämma skulletullens roll inom detta område förmodligen helt elimineras. Detta ärsjälvklart inte möjligt.Det gäller att nå en rimlig balans, ett partnerskap, mellan näringslivet ochtullen.Ett påtagligt resultat av arbetet inom effektiv handel är projektmed en servicetrappa. Alla förslag om förenklingar välkomnas och principenatt "kvalitet skall löna sig" är riktig. En ökad kvalitet i företagens uppgifterskall kunna premieras med ökade möjligheter till förenklingar. Vidare är vipositivt inställda till de grundläggande idéerna bakom servicetrappan och tillatt förhållningssättet "utifrån och in" ska prägla utformningen av en sådantrappa. Vi vill också understryka att servicetrappan måste utformas så att denblir öppen för alla företag oavsett storlek. Med alla företag avser vi såvälexportörer och importörer som ombud för dessa.Vid utformningen av en servicetrappa är det viktigt att den endast omfattarsådana procedurer som direkt kan påverkas av ett ökat kvalitetsarbete iföretagen. Befintliga procedurer och tillämpningar eller sådana som redanmöjliggörs och regleras av tullkodex med dess tillämpningsföreskrifter böralltså inte omfattas av trappan. Som ett exempel på en sådan möjlighet sominte direkt påverkas av företagens kvalitetsarbete kan nämnas periodiskadeklarationer, vilka endast påverkar när och hur en uppgift lämnas till tullenmen inte riktigheten i densamma.Servicetrappan bör främst kunna erbjuda lättnader i kontroller, ökadfrekvens av automatklarering och tillämpning av lättnader och förenklingarsom inte regleras i tullkodex. Beträffande vilka rutiner som kan komma ifråga bör trappan vara flexibel eftersom företagens behov dels är mycketvarierande, dels kan förändras över tiden. Målet med trappan måste vara attföretag med god kvalitet i sitt tullarbete skall kunna sköta stora delar av sintulladministration genom olika former av delegerat myndighetsutövande.Sevicetrappan kan dock aldrig innebära att vissa företag, stora eller små, kanvara helt fria från kontroller. I en globaliserad värld är inte alltid somföretagen själva kontrollerar sina transportflöden. Därmed ökar också riskenför oönskade "bipackningar".Det måste undersökas om möjligheten att slippa debitering av förrättnings-avgifter, erhålla fri uppdatering av tulltaxan TARIC och andra regelverk kanvara kostnadsfritt och generellt vara tillgängligt för alla företag oavsettservicetrappan.TulltilläggenFolkpartiet är kritiska till nuvarande tulltillägg. Det finns därför behov aven översyn av nuvarande tillämpning av sanktionentulltillägg. Vi förstår att företag kan uppfatta att systemet med tulltillägginte alltid korresponderar mot de mål som satts upp och denframtidssatsning man påbörjat inom tullen. Tyvärr försenas nu dennaangelägna fråga då den i stället kommer att bli föremål för behandling ien annan särskild utredning avseende skattetilläggsinstitutet.Tulltilläggen kan för det enskilda företaget uppfattas som onödigt stränga,slumpmässiga och summariska. Tillämpningen uppmuntrar inte alltid ettförtroendefullt samarbete mellan och näringslivet när det gäller attförbättra tulldeklarationerna och därmed riktigheten i debiteringar ochhandelsstatistik. Den kampanj som nu driver, inte minst inomprocessen effektiv handel, för att informera företagen om tullregler ochtullförhållanden riskeras att kraftigt motverkas om företagen samtidigtkänner sig jagade på ett onödigt och orimligt sätt samt riskerar efter-debiteringar för ibland bagatellartade fel.Tulltilläggen utgör ett skäl för att företag skall iaktta noggrannhet ochomsorg för att deklarationerna skall bli riktiga. Men att ta ut tillägg om 20procent på undandragen avgift - utan nämnvärda möjligheter till nedsättningeller befrielse på grund av ursäktlighet - innebär en sanktion som är onödigtsträngt utformad. Den drabbar inte sällan företag som gjort allt vad detförmår för att felaktigheter skall undvikas. Det är mänskligt att fela både förföretagen och Tullverket.Det är värt att peka på att medverkan i EU skapat nya förut-sättningar för att tolka till exempel tullvärderegler och varuklassificeringar.Den mer eller mindre automatiska kopplingen av tulltilläggen till skatte-tilläggen bör därför ifrågasättas. Det finns en rad väsentliga skillnader dememellan som talar för att tulltilläggen frikopplas från systemet medskattetillägg. Ett sådant är att tulldeklarationer avges vid ett mycket stortantal tillfällen för enskilda företag, medan skattedeklarationer anges vid etthandfull tillfällen . Risken att det uppkommer oavsiktliga fel blirgivetvis större ju fler deklarationer som avges och när dessa skall lämnasunder stor tidspress.Av grundläggande betydelse är också att tullreglerna inte utgör ett naturligtinslag i företagens bokförings- och redovisningssystem på samma sätt somunderlaget för annan beskattning. Tullreglerna utgör ett tillkommandemoment i företagens kunnande. De är dessutom utformade på ett sådant sättatt de blir ytterligt svårtolkade, vilket såväl tullmyndighetersom enskilda företag kan bekräfta. Det är här inte enbart fråga om resurserför merarbete utan också svårigheter att förstå innebörden av ,även om dessa översatts till svenska.Det grundläggande elementet när det gäller att få fram riktiga tull-deklarationer är en intensifierad information till näringslivet. Tulltilläggenbör vara ett komplement i sammanhanget. Om man enbart ser ett motsats-förhållande mellan staten och näringslivet förtar det möjligheterna till ettgottsamarbetsklimat. måste det understrykas att tulltilläggen har enviss förenklande effekt jämfört med en åklagardriven process enligt varu-smugglingslagen.Periodiska deklarationerGenom att periodiska deklarationer lämnas i efterhand sänks kostnadernaför såväl myndighet och företag utan att uppbörd och kontroll försämras.Många företag har avancerade datasystem som också kan användasför behandling och sammanräkning av tulluppgifter. Det ger ocksåTullverket mycket goda möjligheter för en effektiv revisionsbaseradefterhandskontroll.Om dessutom alla avgifter i samband med förtullning redovisas ochbetalas via företagens skattekonto förenklas administrationen ytterligare förföretag och myndigheter. Inte minst elimineras på detta sätt problem medkort tid för administration och betalning av tullräkningar. Det bör beaktas atteftersom i princip alla företag tillåts att själva sköta annan företags-,mervärdes- och lönebeskattning till långt större belopp torde de också varaväl kvalificerade att själva administrera sina tullavgifter.Med hjälp av de möjligheter som skapar med begreppet"lokalt klareringsförfarande", till exempel i tillämpningskodex art 263, bören betydande delegering av arbetet med tullklarering vara möjlig. Genom atttolka begreppet "uppvisats för tullen enligt art 40 i tullkodex" på så sätt attföretag genom t.ex. en bokföring i ett internt godsmottagningssystem kannotera ankommande gods och vidare genom att tolka begreppet "annattransiteringsförfarande" som t ex en transport under en fraktsedel ellerlikvärdig handling, erhålls en situation där långtgående förenklingarmöjliggörs. Detta är den formella möjligheten för den självförtullning somborde vara möjlig oavsett om det handlar om omsättning för fri rörlighet,olika typer av tullager eller tullprocedurer med ekonomisk verkan.Genom en kombination av ovan beskrivna tolkning och den möjlighet tillperiodisk deklarationsprocedur som finns i kan enföretagsintern lösning för tullklarering skapas. Detaljerna för ett sådantsystem är naturligtvis något som får studeras senare, men det primära måletär att ändra tullregelverket så att alla hinder för en sådan utvecklingundanröjs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att till (utgiftsområde 3) anvisa utöver vad regeringenföreslår,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör ges i uppdrag att genomföra enfullständig genomgång av så att alla möjligheter tillförenklingar tas till vara,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör ges i uppdrag att göra enfullständig genomgång av tullordningen så att svensk tulltillämpningutformas på ett företagstillvänt sätt,4. att hos regeringen begär förslag om periodiskdeklaration,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör ges i uppdrag att se över sintillämpning av tillägg så att man tillvaratar möjligheterna tillnedsättning och eftergift,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om "långtgående självförtullning" och möjlighetenatt i samarbete med näringslivets organisationer ta fram förslag till ensystembeskrivning.Stockholm den 5 oktober 1999Johan ()()