mot · GN02T717 · 1999-10-05 00:00:00 — Härhar utvecklingen av säkerhets- och verifieringssystem, som digitalasignaturer och krypteringsmjukvara samt ett gemensamt certifikat för s.k.smart cards, en nyckelroll.Säkerheten i smart cards-baserade system måste förbättras, eftersomanvändningen av dessa kort nu ökar snabbt i samhället. Ett stort antal smartcards-baserade system har redan knäckts av hackers/crackers och pirater,häribland betal-TV-system, bank- och . måste kunna lite på att denna nya teknik är säker, eftersom Sverigesframtid inom den elektroniska handeln på Internet i stor utsträckningkommer att vara baserad på smarta kort. Smarta kort kan också användas tillatt signera elektroniska dokument, exempelvis skattedeklarationer,beställningar och kontrakt. Dessa digitala signaturer måste vara så välsäkrade att de håller för en djupare juridisk granskning.5.2 AvtalsslutUtvecklingen av de elektroniska affärerna har föga överraskande medförtatt elektroniska avtalsslut blir allt vanligare och att användandet avdigitala signaturer har vunnit utbredd tillämpning, framför alltinom så kallade slutna system. Emellertid har man förlitat sig påatt rättsordningen erkänner digitala signaturer inom ramen fördomstolarnas fria bevisprövning.Arbetet med framtagande av EG-direktiven rörande rättsverkan av digitalasignaturer och elektronisk handel börjar nu närma sig ett slutligt antagandeav direktiven. Moderata samlingspartiet konstaterar att den svenskaavtalslagen har visat sig stå sig väl i den tekniska utvecklingen. Det ärangeläget att regeringen arbetar för att de principer som varit vägledande förden svenska lagstiftningen också får genomslag i direktiven.När direktiven skall implementeras i svensk rätt är det viktigt att detta intesker på ett sådant sätt att den infrastruktur för elektroniska avtalsslut somredan börjat byggas upp av privata intressen raseras. Det är viktigt attSverige redan nu påbörjar arbetet med att förbättra möjligheterna föranvändning av digitala signaturer, inte minst genom att erkänna digitalasignaturers rättsverkan t.ex. vid deklaration. Moderata samlingspartiet menaratt det exempelvis inte bör ställas något krav på att certifieringsorgan fördigitala signaturer skall vara myndigheter. Det är en fördel om certifieringeni stället kan skötas av oberoende organ med förtroende på marknaden. Dettabör ges regeringen till känna.5.3 Allas rätt till säker kommunikationSäker elektronisk handel och kommunikation kräver krypteringsprogram,som garanterar att innehållet inte kan läsas eller ändras av utomståendeunder överföringen, och som gör att man säkert kan identifiera avsändareoch mottagare. Elektronisk handel, telemedicin ochföretagskommunikation över öppna nät är bara några exempel på viktigaprocesser som kräver tillgång till starka för att kunnavidareutvecklas.Krypteringsteknik är också en förutsättning för användningen av e-pengar,d.v.s. digitala betalningsmedel enbart avsedda för elektroniska betalningar.Den svenska exportkontrollen när det gäller mjukvara som innehåller kryptohindrar utvecklingen av elektronisk handel och missgynnar svenska export-företag.I internationella förhandlingar har regeringen verkat för en restriktiv synpå export av sådana program och även förespråkat s.k. nyckeldeponering,som i praktiken utgör ett hinder för laglydiga företag att exportera. Datorermed program som kan hantera e-pengar innehåller krypteringsteknik ochomfattas av svenska exportrestriktioner. För att en dator med sådanaprogram, eller programmen i sig, skall få exporteras krävs i dagexporttillstånd, även vid handel inom EU. offentliggjordes att USAinom kort kommer att avskaffa tillståndsplikten för stora delar avkryptoexporten. Detta kommer ytterligare att försämra konkurrens-möjligheterna för svenska företag.Riksdagen bör slå fast att det inte finns några skäl för att begränsaanvändningen av kryptoteknik i . Varje sådan begränsning bidrar tillatt minska möjligheter att bli ett framgångsrikt IT-land. I stället börregeringen driva en politik och lägga fast regler som uppmuntrarprivatpersoner, stora och små företag, myndigheter och organisationer attanvända stark och säker kryptering. Den svenska staten skall vara en godkund och tidig användare när det gäller starka krypton.Riksdagen bör dessutom slå fast att alla planer på obligatoriska system fördeponering av dekrypteringsnycklar bör skrinläggas och att Sverigemotsätter sig andra länders krav på sådan deponering. Kostnaderna ochriskerna med nyckeldeponering är mycket stora och skadliga. Det är därtillytterst naivt att tro att den som planerar att använda kryptering för brottsligverksamhet i förväg skulle lämna in sin dekrypteringsnyckel enbart därför atthan är skyldig till detta enligt lag. All nyckeldeponering bör därför ske påfrivillig basis och skötas av icke-statliga organ. En sådan ordning behöverinte nödvändigtvis innebära att möjligheten att i efterhand utkrävadekrypteringsnycklar vid misstanke om brott försvinner. När det gäller statenoch de statliga myndigheterna som användare är det naturligtvis ändåtänkbart med en ordning där ett statligt organ hanterar nyckeldeponeringenoch också ålägger myndigheterna att deponera nycklar.Sverige bör sträva efter frihandel även för kryptobaserade produkter. Dennuvarande exportkontrollen bör därför till större delen avskaffas. Endaundantagen från frihandelslinjen bör gälla militära höggradiga sominte är publika, d.v.s. programvara som "berör nationell säkerhet".Sverige bör dessutom i EU, WTO, och i Wassenaar-arrangemanget aktivt arbeta för en liberal exportpolicy och en ökad frihandelmed kryptobaserade produkter. Ett sätt att åstadkomma detta är att aktivtarbeta för att starka civila krypteringsprodukter stryks från den varulista förden exportkontroll som Wassenaar-arrangemanget fastställer. Fram till dessatt ändringar av arrangemanget vunnit gehör bör tillämpa gällandebestämmelser så liberalt som möjligt.5.4 Driv på det internationella samarbetetInternet är globalt. Det är en förutsättning för tillväxt inom området attregelverket skall fungera även vid gränsöverskridande verksamhet. Detfinns således all anledning för att vara pådrivande inom alltinternationellt lagstiftningssamarbete. Mot denna bakgrund vill vi särskiltnotera några lagstiftningsprocesser som just nu pågår inom EU, utöver deredan nämnda.Rom- och Brysselkonventionerna, som reglerar vilket lands lag ochdomstol som skall väljas vid internationella affärer, skall nu implementeras igemenskapsrätten. De förslag som har presenterats av äremellertid oroväckande dåligt anpassade till den nya ekonomiska tillvarosom följer av globaliseringen. Vi konstaterar bekymrat att förslagen fårallvarliga konsekvenser för den elektroniska handeln om de blir verklighet,eftersom de ger konsumenten en ovillkorlig rätt att alltid få eventuella tvisterreglerade enligt det egna landets lag så snart hemsidan finns tillgänglig frånkonsumentens land - vilket den ju alltid är. Detta är en orimlig konsekvensför en liten näringsidkare, som ofta har sämre möjligheter att avgöra i vilketland konsumenten befinner sig, än det omvända. Detta inte minst motbakgrund av att näringsidkaren enligt det gällande förslaget till e-handelsdirektiv kommer att åläggas att informera om var han befinner sig.Risken är att förslaget, om det genomförs, kommer att lägga en hämsko påden europeiska e-handelsutvecklingen.Moderata samlingspartiet menar att i det fortsatta arbetet medförslagen bör verka för att lagvalsfrågan skall vara dispositiv. Ett företagskall genom information på sin hemsida kunna upplysa konsumenten om attdet egna landets konsumentlagstiftning gäller vid affären. Om intenäringsidkaren använder sig av denna möjlighet, skall konsumenten kunnaåberopa det egna landets lag. Detta bör ges regeringen till känna.Det bör vidare övervägas om inte en gemensam konsument-skyddslagstiftning inom EU skulle öka tryggheten och förutsebarheten förkonsumenten. På så sätt kunde konsumenten alltid med säkerhet veta attsamma regler gäller oavsett var inom EU han eller näringsidkaren befinnersig.I sammanhanget bör också nämnas det EG-direktiv om harmonisering avvissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informations-samhället som är under utarbetande. Moderata samlingspartiet menar att detär angeläget att direktivet utformas så att Internetoperatörer inte skall hållasansvariga för tillfälliga piratkopior, så kallade "cache-exemplar". Vidare bördet slås fast att så kallad "reverse ", vilket innebär att manundersöker hur en produkt är konstruerad för att kunna skapa kompletterandeprodukter, exempelvis programvara som kompletterar en konkurrentsprogramvara, skall vara möjlig för skäl som definieras som legitima. Det ärockså angeläget att verka för någon typ av licenser för bibliotek och liknandeinstitutioner, så att dessa garanteras möjlighet att tillhandahålla Internettillallmänheten.Även reglerna för momsuttag vid elektronisk handel skapar onödigbyråkrati och minskad förutsebarhet för konsumenten. Inte minst är det svårtför näringsidkaren att upplysa om det verkliga priset för en vara, då dettaändras beroende på den momssats som gäller i konsumentens land.Problemet med momsuttag och momsredovisning kan förväntas ökaytterligare , och frågan måste därför ses över. bör verkaför att reglerna för momsuttag vid internationell handel ses över inom EUoch i allt internationellt samarbete.Vi vill att IT-frågor aktivt skall drivas på alla nivåer, vilket i allra högstagrad inkluderar även den europeiska nivån. Om ett placeras i skulle detta naturligtvis öka såväl den svenskakunskapen som auktoriteten på området. Vi välkomnar därför regeringensinitiativ att anmäla sitt intresse för detta till . Moderatasamlingspartiet menar att ansträngningarna för att ett sådant institut placerasi bör intensifieras. Detta bör ges regeringen till känna.6 HemställanMed anledning av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens roll att tillhandahålla bredbandstjänstertill samtliga svenska grund- och gymnasieskolor, 52. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det digitala markbundna TV-nätet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konkurrens på telemarknaden,4. att hos regeringen begär en utredning med uppdrag attta fram en ny konvergerad lagstiftning på tele- och medieområdetenligt vad som anförts i motionen, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om initiativ inom EU i fråga om personuppgifts-direktivet, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om IT-satsning i skolan, 57. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om examination av fler civilingenjörer med in-riktning mot IT,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om digital distansutbildning av högsta inter-nationella klass,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en möjlighet för Kungliga Tekniska högskolanatt omvandlas till stiftelse,510. att hos regeringen begär förslag om nya regler förbeskattning av optioner enligt vad som anförts i motionen,211. att beslutar avskaffa skatten på aktieutdelningarfr.o.m. enligt vad som anförts i motionen, 212. att hos regeringen begär förslag om införande avriskkapitalavdrag enligt vad som anförts i motionen, 213. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om digitala signaturer,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett gemensamt certifikat för s.k. smart cards,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om användning och export av kryptobaseradeprodukter, 416. att hos regeringen begär förslag om avskaffande avrestriktioner när det gäller export av kryptobaserade produkter enligtvad som anförts i motionen, 417. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det fortsatta arbetet med implementeringen avRom- och Brysselkonventionerna i EG-rätten, 318. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det fortsatta arbetet med EG-direktivet omharmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närståenderättigheter i informationssamhället, 319. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reglerna för momsuttag vid elektronisk handel.2Stockholm den 5 oktober 1999Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()1 Yrkandena 2, 4 och 5 hänvisade till KU.2 Yrkandena 10-12 och 19 hänvisade till SkU.3 Yrkandena 17 och 18 hänvisade till LU.4 Yrkandena 15 och 16 hänvisade till UU.5 Yrkandena 1 och 6-9 hänvisade till UbU.