ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02K264 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K264av , ()Förändring av kungliga hov- och slottsstatenEnligt regeringsformen är konungen rikets statschef. Somchef för staten har han av hävd tilldelats en ställning som,även för anhängare av den otidsenliga, feodala kvarlevanmonarki, borde kunna ses som alltför exklusiv. Konungenhar ett apanage i stället för chefslön och får utan inblandningoch revision använda detta efter eget skön för att fritt anställahovpersonalen.I väntan på övergång till republik är det enligt vår mening rimligt attapanagesystemet ses över. och hans familj ? bör givetvis ha enarvodesdel, som statschefen och hans familj kan använda för sina privatautgifter. Detta arvode skall stå i rimlig proportion till arbetsuppgifter ochansvar. Men i övrigt bör anslagen för representation och för det antaltjänstemän som skall ingå i statschefen kansli och till familjens personligaservice diskuteras, budgeteras, redovisas och revideras på sätt som gäller förden övriga statsförvaltningen.När tidigare behandlat denna sak har det hävdats att statschefenär statschef dygnet runt. Motsvarande kan sägas om många befattningar isamhället. Med det argumentet borde såväl landshövdingar somgeneraldirektörer, riksdagsledamöter m.fl. få apanageliknande ersättningar.Principen med apanage stammar från då monarkin hade en politisktstyrande roll ? från tiden före demokratins genombrott.Vi menar att tiden - milt sagt - är mogen för att komma bort från dettasystem. Statschefen med familj bör arvoderas för sin tjänst. I övrigt börhovhållningen bli en öppet redovisad och reviderad verksamhet, som är falletmed resten av den offentliga sektorn. Hovets personal skall alltså vara avstaten på sedvanligt sätt anställd personal.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring av ersätt-ningsprinciperna för statschefen och hans kansli i enlighet med vad imotionen anförts.Stockholm den 2 oktober 1999Kenneth ()(v)()()()()()
mot · GN02K266 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K266av , ()Offentliganställdas yttrandefrihetAv och till möts vi av rapporter om att offentliganställda intevågar säga sin mening om förhållanden på sina arbetsplatser. senastpresenterade en studie som återigen bekräftar detta.Studien visar att trots att offentliganställda i lag har rätt att öppetkritiserasin arbetsplats, är rädslan och tystnaden större än bland deprivatanställda.Man slås av tanken att offentliga arbetsgivares "utmålning" som ettföredöme vad gäller anställdas yttrandefrihet har reducerats läpparnas bekännelse.Av tidigare erfarenheter vet vi att speciellt skyddsombud har, eller har haft,det besvärligt på många offentliga arbetsplatser. Dessa skyddsombud harändå en starkare ställning. Anställda utan uppdrag för arbetskamraternasräkning väljer i hög grad att vara tysta.Vad kommer detta att leda till framöver?Offentliganställda har ett bättre skydd i lagtexten än privatanställda när detgäller yttrandefrihet. I praktiken uppfattas denna rätt som motsatsen ochdärför måste regeringen återkomma med förslag till riktlinjer om huroffentliga arbetsgivare ska fås att följa beslutad lagstiftning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentliganställdas yttrandefrihet påarbetsplatsen.Stockholm den 1 oktober 1999Claes ()()()()
mot · GN02K267 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K267av , ()Alkoholfri representationDet finns flera skäl för att alkoholfria drycker skall finnas tillgängliga ialla sammanhang. Det bilburna samhället kräver att vi har nyktrapersoner vid ratten. Det finns ett betydande antal nyktra alkoholister sominte vågar delta i sällskapslivet om det inte finns alkoholfria alternativ.Gravida kvinnor skall inte skada det ofödda barnet genom att drickaalkohol. Barn och ungdom skall enligt samhällets policy och lagar överhuvudtaget inte dricka alkohol och bör därför erbjudas alkoholfriaalternativ. Det kan också vara så att någon gäst skall utföra ett idrottsligteller intellektuellt kraftprov och då skadaralkohol den förberedelsen.MotivenMotivet för representation med alkoholdrycker sägs vara att utländskagäster från kräver det. Konsumtionsutvecklingen i desydeuropeiska länderna visar dock att dessa länder är de enda som harlyckats sänka alkoholkonsumtionen med de som WHO satt uppsom mål . Detta beror dels på en växande medvetenhet omalkoholens skadeverkningar, dels på en aktiv lagstiftning i kombinationmed information om effekten av befolkningens totala konsumtion. Dettahar medfört att konsumtionen av mineralvatten och framför alltalkoholfritt öl har ökat i de sydeuropeiska länderna. Likaså har det blivitallt vanligare att alkoholfria drycker dominerar utbudet, särskilt underarbetstid.Frankrikes socialminister (som ej är nykterist) försvarade den franskalagen som förbjuder alkoholreklam, när världens största ölproducent hotadeatt via tvinga inför . I denordiska länderna, med lagar om reklamförbud, försöker alkoholindustrin viamedierna kringgå bestämmelserna avseende reklamförbudet för att få tillstånd olika större evenemang. Detta innebär att medan länder i södra återhållsamhet, så viker de nordiska länderna undan föralkoholproducenternas påtryckningar.Den offentliga representationen kritiseras ofta av allmänheten, särskilt näralkohol förekommer. Det anses stötande att politiker och grupper i samhälletsom har goda inkomster dessutom i representationssammanhang ofta bjudspå måltider där alkohol i olika former förekommer. Detta gäller såväl företagsom statliga eller kommunala bolag och myndigheter.Riksdagen som föregångareRiksdagen skulle kunna vara föregångare i det offentliga livet med attinföra alkoholfri representation i alla de sammanhang där stårsom värd. bör också rekommendera statliga och kommunalabolag, myndigheter och förvaltningar, att helt avstå från eller kraftigtminska tillgången på alkohol vid representationstillfällen.Det finns ute i handeln och i Systembolagets butiker ett bra urval avlämpliga alkoholfria drycker och Föreningen fruktdrycker har ett batteri avgoda råd för den som vill ordna festliga måltider.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alkoholfri representation.Stockholm den 1 oktober 1999Eva ()()()()()()
mot · GN02K269 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K269av Wisberg, Carlinge (v)Riksdagsledamöternas läkemedelsförmånRiksdagens uppgift är att stifta lagar, som riksdagsledamöter beslutar viockså om de regler som rör oss själva i vår utövning av uppdraget. Ur ettallmänt perspektiv är det nödvändigt att vi som folkvalda har förmånersom i så stort motsvarar den situation som majoriteten av befolkningenhar. Vi har i tiden beviljat oss förmånen att mot inlämnandeav kvitto få ersättning för utlägg vi haft för medicin. På så sätt drabbas viinte själva av beslutet att höja högkostnadsskyddet för mediciner. Detkan säkert framföras argument till försvar för detta men det är argumentsom, enligt min uppfattning, inte motiverar att denna förmån skallbehållas.Förmånen är särskilt iögonfallande mot bakgrund av den kraftigahöjningen av egenavgiften i högkostnadsskyddet som genomfördes.Detta i en situation då det enligt uppgifter i media är allt fler människor somav ekonomiska skäl har skulder till Apoteksbolaget och som hotas avinkasso. Mot denna bakgrund anser jag att skall besluta att dennaförmån avskaffas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avskaffa ledamöternas förmån om frimedicin enligt vad som anförts i motionen.Stockholm den 30 september 1999Carlinge Wisberg (v)
mot · GN02K270 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K270av , ()Flaggning från centrala statliga byggnader1 Flaggning är en symbolhandlingI vilken ordning flaggor höjs på offentliga byggnader är en fråga imarginalen. Men också en sådan fråga har ett symbolvärde. I ettstatsskick där sägs vara folkets främsta företrädare bör enligtvår mening leda flaggningen. Enligt en gammal muntligöverenskommelse är det emellertid så, vid allmänna flaggdagar, attslottets flagga hissas först, sedan och därefterRegeringskansliets. Enligt vår mening bör ordningsföljden vara:riksdagens flagga, den av utsedda regeringens flagga och -med visad respekt för demokratins seger och institutioner - först därefterden i statsförvaltningen feodala relikens - hovets - flagga.2 Hemställan2 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt uppdrar åt förvaltningsstyrelse attomförhandla överenskommelsen om ordningsföljden mellan ,och när det gäller flagghissning.Stockholm den 30 september 1999Ulla ()()
mot · GN02K271 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K271av , ()Miljö- och jordbruksutskottetRiksdagens miljö- och jordbruksutskott täcker ett brett spektrum avsakområden som miljö, jordbruk och trädgårdsnäring, skog, fiske, jakt,livsmedel, kemikalier och kärnsäkerhet, m.m. Det finns, enligt våruppfattning, inga tunga skäl varför två så olika huvudområden, miljörespektive areella näringar, ska ligga under samma utskott.För drygt hundra år sedan var jordbruket den dominerande näringen iSverige. Det var den näring som sysselsatte de allra flesta i landet. Då var detnaturligt med en egen utskottsorganisation för denna tunga näringsgren.Sedan kom industrialiseringen och är vi på väg in i nästa fas, kunskaps-samhället eller tjänstesamhället. Trots att flera sektorer utvecklats vid sidanav jordbruket lever det politiska organisationstänkandet kvar i ett starktintresse att särbehandla just jordbruksfrågor. Tyvärr är intresset oftastinriktatmot att reglera och negativt särbehandla jordbruket jämfört med andranäringar. Även näringar som skog och fiske, m.m., drabbas av sammaförhållanden. Vi tror att dessa näringar mår bäst av att få likställd behandlingmed andra näringar. Att inordna de areella näringarna under näringsutskottetskulle göra det lättare att undvika den negativa särbehandling som drabbatjordbruket bl.a. i form av höga el- och drivmedelsskatter.Den andra aspekten handlar om att det uppstår konflikter mellan olikanäringars intressen och miljöintressen. Det är konflikter som är olämpliga atthantera i ett och samma utskott.Vi anser det lämpligt att de näringar som är organiserade under miljö- ochjordbruksutskottet förs över till näringsutskottet och att de miljörelateradefrågorna är organiserade i ett nytt miljöutskott.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att organisatoriskt föra de areella näringarnatill näringsutskottet och renodla dagens miljö- och jordbruksutskott tillett miljöutskott i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 3 oktober 1999Lars ()()
mot · GN02K272 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K272av Wegendal, ()Begränsning av hemsidor på offentliga datorerSverige har utvecklats till en av de ledande nationerna vad gällerdatoranvändning och datortäthet. Uppgifter gör gällande att det finns endator i vartannat svenskt hushåll. I skolor pågår en kraftig utbyggnad avdatortätheten och användandet går allt lägre ner i åldrarna. I förskolanoch övriga stadier i skolan, på bibliotek och andra offentliga miljöerfinns det möjlighet att på ett fritt sätt använda sig av datorer.Internetanvändandet ökar. Ca 1 miljon nya Internetanvändare har till-kommit under bara . Internet är ju ett världsomspännande nätför kommunikation mellan datorer som ger näst intill obegränsade möjlig-heter för användaren. Det allra mesta på Internet är positivt och utvecklandeför användaren. Tyvärr är det så att när friheten är total (som det i dettamedium också skall vara) så utvecklas även det negativa innehållet.Sidor med pornografiskt innehåll och försäljning av narkotiska preparat ärnågra exempel på detta. Sidorna är mycket lätta att nå för användaren och imånga fall konstruerade så att dom är svåra att lämna. Reglering av inne-hållet på Internet och i andra nya elektroniska medier är svår och kanske inteheller önskvärd. De nya medierna känner inte några nationella begräns-ningar, och avarter i användningen av dem är svåra att stävja med nationelllagstiftning.Mediekommittén, som hade i uppdrag att analysera tryckfrihetsförord-ningens och yttrandefrihetsgrundlagens tillämplighet på nya medier, föresloginga särskilda regler för Internet.Vår uppfattning är att det är rimligt att söka finna tekniska lösningar för attde yngsta barnen, när man använder datorer i offentlig miljö, slipper riskeraatt hamna på sidor enligt ovan med innehåll som inte är försvarbart ur enallmän moralisk synpunkt. Möjligen går det att finna begränsningsmöjlig-heter i de programvaror man använder sig av.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om begränsning av vissa hemsidor på offentligadatorer.Stockholm den 29 september 1999Lars Wegendal (s)()
mot · GN02K273 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K273av , ()VårvalSverige har en lång tradition med allmänna val . Baraundantagsvis har det skett . Extra riksdagsvalet var ettsådant exempel. EU-valen 1995 och 1998 samt de få folkomröstningar vihaft är exempel på när val skett på annan tid.Att mitt ha allmänna val till somparlamentet skall behandla - - ett stort budgetförslag visarhur oerhört tidspressat det kan bli. Det kan också ifrågasättas om en seriösutskottsbehandling kan ske då man tvingas till stora avgöranden under ettfåtal dagar - ibland endast några timmar.Detta problem är högst allmängiltigt men accentueras - det blirnästintill en omöjlig situation - då valet det aktuella året hållits och ennygammal eller helt ny regering ska presentera kommande års riksbudgetmed bara några dagars arbetsutrymme.Höstriksdagen är dessutom belamrad med andra aktiviteter som begränsararbetsutrymmet. har haft möten under nära mitt imotionstiden och kommer att ha sitt årliga möte som sträcker sig övermånga dagar och för den arrangerande - detta år i ochStockholm - innebär det att höstriksdagens mycket korta period ytterligareförsnävas. Det finns skäl för att återgå till vårsessioner för Nordiska rådet.Detta bör uttala och regeringen medverka till.Under hösten hålls också årliga generalförsamlingsom också engagerar ett antal parlamentariker. Till detta kommer ett stortantal möten inom EU som är förlagda och som kräver ocksåsvenska riksdagsmäns insatser.Sammantaget visar detta på att det behövs förändring och om detta börregeringen ta initiativ att förelägga sådana förändrings-förslag.HemställanMed anledning av det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om vederbörligförfattningsförändring som möjliggör allmänna val ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sin önskan att årliga sessionavhålls liksom tidigare februari/mars.1Stockholm den 1 oktober 1999Elver ()1 Yrkande 2 hänvisat till UU.
mot · GN02K278 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K278av , ()NationaldagenUnder har gått från att vara ettförhållandevis homogent land till att bli ett allt mer mångkulturellt landdär allt fler kulturella, religiösa och nationella identiteter möts.Detta har skapat otrygghet hos en del vilket tagit sig uttryck i rasistisktbetingat våld, men det har även givit oss ett mer mångfacetterat samhälle därbåde mat, kultur och identitet m.m. har påverkats på ett positivt sätt.Samtidigt med denna utveckling har vi blivit medlemmar i vilket givithelt nya dimensioner inom både politik, ekonomi, kultur och andra mellan-mänskliga relationer.De flesta av dessa förändringar har varit positiva för oss och möts med storförståelse och respekt bland medborgarna. Dock kan man se hur en del äroroliga för att vår egen nationella identitet skall minska och på siktförsvinna.Det är därför viktigt att vi använder de nationella symboler som finns påett sådant sätt att alla som bor i känner sig delaktiga i den fortsattauppbyggnaden av det svenska samhället.Jag tror därför att det vore bra om man använde exempelvis nationaldagensom då man pekar på både dels det gamla, dels det nya somhåller på att växa fram. Det vore därför önskvärt att nationaldagen blir en all-män helgdag där vi kan fira vår gemensamma nation, men också dåman exempelvis i olika kommuner kan hälsa nya kommuninvånare väl-komna.Ett bra nationaldagsfirande skulle motverka negativ nationalism ochrasism som det skulle ge ett gyllene tillfälle till att lära kännavarandra och att visa att gamla är en nation för allasom där bo och bygga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nationaldagsfirande.Stockholm den 3 oktober 1999Magnus ()
mot · GN02K279 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K279av , ()Parlamentarisk utredning om folkomröstningsinstitutetMed anledning av två tillkännagivanden från sida(1993/94:KU44 samt 1995/96:KU6) tillsatte regeringen en särskildutredare enligt direktiv givna för att sammanställaoch utvärdera erfarenheter av folkomröstningar i och andraländer. I direktivet fastslogs att utredningen skulle ligga till grund för enöversyn av gällande regler och ett övervägande av författningsändringar.Professor blev den särskilda utredaren. Betänkandet avlämnadesi (SOU 1997:56). Utredaren tog fram två alternativ för hurfolkomröstningsinstitutet skulle kunna utvecklas genom tillförande av en nyform för beslutande folkomröstning. De nuvarande möjligheterna med möj-lighet till rådgivande folkomröstning och beslutande folkomröstning igrundlagsfrågor ansågs kunna behållas.Den särskilde utredaren tog fram ett avsevärt underlag för sina bedöm-ningar. I direktiven förutsattes att resultatet av den särskilde utredarensarbete skulle leda vidare i en översyn av gällande regler och övervägande avförfattningsändringar.Det är nu dags att fullfölja detta arbete. Det är i en så pass viktig för-fattningsfråga rimligt att den bereds i en parlamentarisk utredning, som dåhar möjlighet att arbeta utifrån det material som den särskilde utredaren togfram. Behovet av en sådan parlamentarisk utredning kring folkomröstnings-institutet bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en parlamentarisk utredning om folkomröst-ningsinstitutet.Stockholm den 30 september 1999Ingvar ()
mot · GN02K280 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K280av Wälivaara, ()Minoritetsspråkens ställningGenom propositionen Nationella minoriteter i erkänns Sverigesnationella minoriteter och deras språk. Enskilda får enligt förslaget rättatt använda samiska, finska och meänkieli hos domstolar ochförvaltningsmyndigheter med verksamhet i de geografiska områden därspråken använts av hävd och fortfarande används i tillräckligutsträckning. Det införs också en rätt att i dessa områden fåförskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på dessa språk.Även rikstäckande åtgärder för att stödja de nationella minoriteterna ochminoritetsspråken presenteras i propositionen.Det är viktigt att en människosyn som ser människan som en unik person,fri, likvärdig och ansvarig styr synen på de nationella minoriteterna och deolika minoritetsspråken. Ursprungliga och naturaliserade svenskar, språkligaoch etniska minoriteter ska ha samma samhälleliga rättigheter ochskyldigheter.Enligt regeringens förslag ska enskilda ges en lagstadgad rätt att användasamiska, finska och meänkieli hos domstolar och förvaltningsmyndigheter ide geografiska områden där språken använts av hävd och fortfarande an-vänds i tillräcklig utsträckning.Det är dock viktigt att fortsätta med att stärka minoritetsspråkens ställningäven utanför det av regeringen föreslagna förvaltningsområdet. Reform-arbetet måste fortsätta så att det blir en positiv utveckling för minoritets-språken i hela landet.Speciellt kommunerna har ett stort ansvar för den utvecklingen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motion-en anförts om att fortsätta reformarbetet med att stärka minoritets-språkens ställning i hela landet.Stockholm den 30 september 1999Erling Wälivaara (kd)
mot · GN02K282 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K282av , ()Djurskydd och religionStatsministern har vid ett flertal tillfällen under slutet av 90-taletkraftfullt agerat mot den gryende nynazismen. Med boken och levande historia-projektet visade stadsministern att haninte enbart såg och talade om nynazismen, utan att han och regeringentillsammans med alla andra partier i med kraft reagerade motdessa negativa krafter i samhället.Samtidigt vet vi att det finns stora grupper i samhället som upplever attderas religiösa övertygelse kränks av den svenska lagstiftningen. Det jagtänker på är judiska och muslimska trosutövare som inte tillåts att slaktalamm och nötkreatur enligt sina historiska och religiösa traditioner. Sverigeär tillsammans med och ett av de få länder där man intetillåter koscher och halal slakt. I ett svar på en fråga har jag fått beskedetattdenna frågeställning följs fortlöpande av regeringen.Men djurskyddslagens självklara skydd av djuren och enskilda religions-utövares rättmätiga krav på religionsfrihet samt respekt för historiska ochreligiösa traditioner har vid ett flertal tillfällen utretts och diskuteras.Blandannat nu senast i en debattskrift utgiven av . Det ärskriften "Att slakta ett får i SOU 1999:9" som betonar attrespekten för människors religiösa övertygelse måste beaktas på ett tydligaresätt i lagstiftning. Trots dessa utredningar är det inte mycket somhänt på området.Med anledning av resonemangen i denna skrift samt att både muslimer ochjudar upplever att nuvarande lagstiftning kränker deras religiösa övertygelseundrar jag om regeringen ämnar agera i denna viktiga religions- och demo-kratifråga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att svensk djurskyddslagstiftning inteskall kunna uppfattas som diskriminerande av religionsutövning.Stockholm den 4 oktober 1999Magnus ()