mot · GN02Kr232 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr232av , ()Film och mediaMedia i en demokratiI en demokrati är det viktigt att opinions- och åsiktsbildningen är fri.Detta förutsätter att de medier som sprider information kan göra detta påett kritiskt och allsidigt sätt, att alla åsikter kan komma till uttryck. Enalltför stor koncentration av ägandet inom mediesektorn kan ur dettaperspektiv vara till nackdel för det offentliga samtalet.Det är också viktigt att balansera det effektsökeri och den snuttifiering somjakten på publik och reklampengar ger inom området media, film ochdataunderhållning. Både det ökade utbudet av våldsskildringar och deförenklade och förlegade könsroller som förs fram i framför allt reklamen ärnegativa effekter av denna utveckling. Vad som saknas är alltså balans.Balans inom ägande- och finansieringsformer och balans inom utbudet.Film är den konstform som efter musiken når flest människor. DVD-tekniken har gjort det praktiskt möjligt att se film på vanliga hemdatorer ochmed de digitala sändningarna över marknätet kommer det tillgängligautbudet av film på att öka. I det sammanhanget ser vi det som viktigt attmöjligheterna för fria filmare att söka bidrag för sina produktioner ökar.Den fria utvecklingsfond som motionerat om är fortfarandeunder beredning. Vi ser fram emot ett förslag om inrättande av en friutvecklingsfond. Detta bör ges regeringen till känna.Det nya filmavtalet gör det möjligt för fler att producera svensk film ochökar distributionsvägarna. Dock finns det oro bland Oberoende Filmare attnovell- och dokumentärfilmen inte ska prioriteras tillräckligt. Det finns ocksåoro för att ingen av de nya konsulenterna ska ha barnpedagogisk kompetenstrots att det anges i propositionen. anser därför att, innan dennamandatperiod är slut, filmavtalets utfall utvärderas. Endast utvärderingen kanstyrka om avtalets intentioner uppfylls. En annan fråga att följa upp ärskolornas möjligheter att beställa kort,- novell- och dokumentärfilm.Eventuella hinder måste undanröjas. Detta bör ges regeringen till känna.Ungdomar mellan är den åldersgrupp som oftast går på bio,den gör dubbelt så många biobesök som andra åldersgrupper. Det är dennagrupp som därmed i störst utsträckning blir utsatt för det alltmer förråade ochsexualiserade kommersiella våldet som vräks ut på film. De regionalafilmcentra som byggs upp hjälper till att göra det möjligt för fler attengagera sig i film och göra egen film. Utvecklingen kan ses som enovärderlig motkraft till en kommersiell utarmning. tror attgenom att införa en 18-årsgräns kanske svenska filmare skulle välja att görasina filmer mindre våldsamma för att inte förlora denna kommersiellt viktigagrupp. Detta bör ges regeringen till känna.Våldsskildringar finns inte bara i film och TV utan också i de TV- ochdataspel som fått ett gigantiskt kommersiellt genombrott de senaste åren.Våldsskildringsrådets viktiga arbete med att bl a sprida kunskap om våldetoch verka för de olika audiovisuella och elektroniska mediebranschernassjälvsanering behöver relevant underlag i sitt arbete. Det är viktigt att noteraatt våldsutbudet totalt sett inom TV inte ökat. Public service har minskat sittvåldsutbud och TV 1000 ökat sitt. Det alltmer sexualiserade våldet i mediamåste uppmärksammas mer.Det saknas svensk forskning på hur det sexualiserade våldet i olikamedieformer påverkar små barn. Vad vi vet via är att barnutövar sexualiserat våld på varandra i allt större utsträckning. Olikateknikformer sprider bilder och texter som kan vara svåra att skydda barnifrån. Forskning och internationellt samarbete kan hjälpa oss att bättre förståoch fatta kloka politiska beslut i och i EU för barnets bästa. Detta börges regeringen till känna.Barns och ungdomars världsbild präglas till stora delar av den bild mediager av omvärlden och medias bild är fylld av våld. Det finns ett klartsamband mellan detta medievåld och brottslighet. Att minska våldsutbudet imedia är därför en av många nödvändiga åtgärder för att kunna bekämpavåldsbrotten.Ett sätt att bättre förbereda sig på vad som komma skall är att angeåldersgränser även på TV-filmer, kanske ge lika tydliga regler som deengelska. kl 21-regel i BBC säger att inga våldsamma inslag skavisas före . Vi har i inte lika klara regler som säger närvåldsinslag inte bör visas. Sådana borde införas. Detta bör ges regeringen tillkänna.Den frivilliga förhandsgranskning av videogram som sker görs tillstörsta delen av våldsporr. Flertalet av de granskade filmerna föreläggsnågon form av restriktion så som fastställande av åldersgräns eller klippning.All film som inte granskas vet vi inget om annat än att den inte har någonfastställd åldersgräns och kan innehålla vilka vidriga scener som helst.Miljöpartiet anser att den film som hyrs ut ska vara granskad och förseddmed åldersgräns. Detta bör ges regeringen till känna.Ett av de nationella kulturpolitiska målen är att kulturen ska motverkakommersialismens negativa verkningar inom kulturområdet. Reklam-finansierade TV- och radiokanaler tvingas nå en så stor publik sommöjligt vilket gynnar det spektakulära och förenklade på bekostnad avkvalitet och sammanhang. Programutbudet riskerar att urvattnas på ett sättsom skadar mångfalden. Reklamens föråldrade och förenklade könsrollercementerar dessutom gamla kulturmönster vilket ytterligare spär på denbaklash som jämställdhetsarbetet råkat ut för inom vissa områden de senasteåren. Regeringen bör ta initiativ till en reklamens självsanering inomområdet. Detta bör ges regeringen till känna.Den enda icke-kommersiella teveproduktionen, , erhållerinte något statligt stöd. Drygt 1 miljon människor har tillgång tillÖppna Kanalen och kan bl a se direktsända debatter från . är det i första hand de större kommunerna som ger bidrag vilket innebärregionala skillnader som inte är acceptabla då det är viktigt att allamänniskor, oavsett var de bor, får tillgång till fria medier. Miljöpartietemotser en långsiktig lösning av statlig delfinansiering av Öppna Kanalen.Detta bör ges regeringen till känna.Public service roll i en alltmer fragmenterad värld ökar i betydelse. När detkommersiella utbudet av förenklade småbitar av verkligheten vräks över ossbehöver vi ett alternativ som ger oss bakgrunder, fördjupningar och analyser.Den nyhetsförmedling som public service står för ska därför kännetecknas avbåde djup och bredd. Den internationella bevakningen behöver fördjupas ochnyanseras, inte förenklas och utarmas. Den typ av skvallerpress somutvecklas internationellt får inte smitta av sig i vår public servicenyhetsbevakning. Snabba upprepande enkla budskap fungerar mer somsnabbglömd fastfood än näring att växa av. Detta bör ges regeringen tillkänna.Kvalitetspengar har givits till för särskilt kvalificeradprogramproduktion som dokumentärer, dramatik och program för barn ochungdom. Efter kraftfulla påtryckningar kommer även atterhålla kvalitetspengar. Utbildningsradion erhåller inga kvalitetspengar. Enpraxis med fördelningsnyckel bör gälla även här. Det vill säga om SVT får75 miljoner bör SR få av SVT-beloppet och UR . Allatre programbolagen har behov av kvalitetssäkringar. I detta sammanhang villMiljöpartiet särskilt framhålla public service roll som folkbildare. Detta börges regeringen till känna.Det spelas mycket lite av folk- och världsmusik på radion. Miljöpartiethoppas att P2 och P3 successivt kommer till insikt om att det finns lyssnaresom saknar detta utbud i public service.Granskningsnämndens uppdrag har blivit mer omfattande och krävandebl a genom uppföljning av de så kallade public service-boksluten. Gräns-dragningsfrågor tar allt och det finns en tendens att arbets-uppgifterna ökar.Granskningsnämnden finansieras både över statsbudgeten och viarundradiokontot. Det bör undersökas om finansieringen kan renodlas och skeendast genom statsanslag. Detta bör ges regeringen till känna.Media har en stor roll i en demokrati, inte bara för nyhetsförmedling, utanockså för att möjliggöra det offentliga samtal som ett demokratisktbeslutsfattande bygger på. Om medborgarna inte har tillgång till objektivinformation omöjliggörs detta samtal, och mångfald på medieområdet ärdärför av största vikt för att det demokratiska systemet ska fungera.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av en fri utvecklingsfond,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det nya filmavtalet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av en 18-årsgräns,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avsaknad av svensk forskning på hur barnpåverkas av att se på sexualiserat våld,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tydligare tidsregler i public service,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att videogramgranskning skall vara obligatorisk, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ta initiativ till en reklamens självsanering, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att undersöka möjligheterna att bidra till statligdelfinansiering av ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om public service roll,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelning av kvalitetspengar enligtfördelningsnyckel mellan SVT, SR och UR,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att renodla finansieringen av . 1Stockholm den 3 oktober 1999Ewa ()1 Yrkandena 3, 6 och 11 hänvisade till KU.2 Yrkande 7 hänvisat till LU.