ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02T19 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T19av och Skånberg (kd)med anledning av prop. 1998/99:91 Vissa trafikfrågor m.m.InledningKristdemokraterna ser mycket positivt påTrygghetsutredningens förslag som tas upp i propositionen.Speciellt välkommet är avsnittet om Utökade uppgifter förparkeringsvakter. har vid ett flertaltillfällen fört fram dessa tankar och det är glädjande att dekristdemokratiska ståndpunkterna fått genomslag.Regeringen framför ett förslag om att det i lagen om kommunalparkeringsövervakning införs en bestämmelse som innebär att parkerings-vakter skall kunna biträda polismän när de fullgör trafikövervaknings-uppgifter. Detta skulle exempelvis innebära att parkeringsvakterna får tilluppgift att lämna biträde till polisen vid trafikövervakning. Vi ser ocksåpositivt på att lagen inte är tvingande utan bygger på samråd mellankommunen och polismyndigheten.Ett steg mot nolltoleransI olika sammanhang har vi propagerat för nolltolerans hospolisen. Med nolltolerans avses att alla brott, även de mindreförseelserna, ska uppmärksammas och beivras omedelbart.Därför har i sina budgetförslag ocksåavsatt medel för utökade resurser till rättsväsendet.Trygghetsutredningen föreslår att parkeringsvakterna skallkunna få till uppgift att rapportera iakttagna överträdelser avtrafikföreskrifter till polisen. Regeringen lägger dock intefram något sådant förslag i propositionen. Det skäl somregeringen anger är att man inte vill belasta rättssystemetmed ärenden som riskerar att inte leda till fällande dom. Vitycker inte det är ett nöjaktigt skäl utan föreslår istället på prov inför denna möjlighet för parkeringsvakterna.Vidare anser vi att regeringen kunde ha föreslagit ytterligare ett steg,nämligen att parkeringsvakternas utökande av uppgifter också kunde gälla attrapportera om iakttagna överträdelser när det gäller skadegörelse, bråk, för-argelseväckande beteende etc. Detta görs i många fall men det är mångasom tvekar då detta inte ligger inom deras ansvarsområde. Om tjuven ochskadegöraren ertappades hälften så snabbt som felparkeraren så skulle medall sannolikhet brottsligheten sjunka enormt i . Detta handlar inte omatt polisen inte skall vara poliser eller att parkeringsvakter inte skall varaparkeringsvakter utan om ett samarbete som skulle kunna hjälpa till attförebygga mindre brottförseelser och därigenom skapa större trygghet i vårtsamhälle.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om parkeringsvakternas möjlighet att på prov få till uppgift attrapportera iakttagna överträdelser av trafikföreskrifter och andralagöverträdelser till polisen.Stockholm den 25 mars 1999Johnny (kd)Skånberg (kd)
mot · GM02T22 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T22av och Skånberg (kd)med anledning av prop. 1998/99:92 Ändringar i telelagen m.m.Propositionen innehåller förslag om utökad konsumenträtt påtelemarknaden och förslag till utökad konkurrensutsättningav dominerande teleaktörer. Öppna och tillgängliga telenätsamt omfattande teletjänster är en viktig förutsättning för attvårt samhälle ska fungera.DetaljregleringKristdemokraterna är kritiska mot den omfattandedetaljreglering som kommer att genomsyra telelagen. Vi ärmedvetna om att det handlar om EG-direktiv som skainförlivas men har likväl svårt att se varför man måste låsasig vid en sådan detaljreglering. Flera remissinstanser haruttalat kritik mot förslaget. Vi anser attKommunikationsforskningsberedningens förslag, att iställetfastställa direktiven i en särskild lag där den principiellagrundnivån anges, borde prövas.Pristak för ISDN-tjänsterI vårt samhälle där distansarbete och distansundervisning bliralltmer vanligt, är det inte tillfredsställande att det föreliggerså olika villkor för snabb och säker datakommunikation viatelenätet. Det kommer att dröja innan hela nås avhöghastighetsförbindelser för snabb datakommunikation ochi avvaktan på detta måste andra tjänster som t.ex. ISDN varatillgängligt för alla. har tidigaremotionerat om att regeringen borde agera för att få bort deorimligt stora prisskillnaderna på ISDN-anslutningar. EnISDN-anslutning kan kosta ca i Stockholmsområdetoch ca40 i glesbygd. I extremfallet kan en ISDN-anslutningkosta . Regeringen har genom bemyndigande ilag möjlighet att meddela bestämmelser om pristak och dettaföreslår vi uttala som sin mening.Ny definition av"telefonitjänst"I den IT-debatt som () genomfördes ikammaren, sa näringsminister följande isitt anförande:Grundläggande är att alla - jag vill betona alla - skall ha tillgång till moderninfrastruktur över hela - jag vill betona hela - lämnar sitt betänkande . På grundval av detkommer regeringen att lämna konkreta förslag till åtgärder som garanterar attden digitala tekniken blir tillgänglig i hela landet.När nu regeringen är inne på denna linje, att garantera entillgänglighet till digital teknik för alla, borde även telelagenändras i detta avseende. Vi föreslår därför att definitionen avtelefonitjänst i 1 § lag om ändring i telelagen (1993:597) fårföljande lydelse. "teletjänst bestående i överföring av tal och som medger överföring avtelefaxmeddelanden samt datakommunikation via höghastighetsmodem. "I dagens lydelse står det "låghastighetsmodem", vilket gör att det intebehövs mycket för att uppfylla kraven. Med vårt förslag lyfts nivånväsentligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i telelagen att EU-direktivenfastställs i en särskild lag där den principiella grundnivån anges.Stockholm den 25 mars 1999Johnny (kd)Skånberg (kd)
mot · GM02U7 · 1999-03-24 00:00:00 — Staten skall skapa goda möjligheter för ettutbyte men dirigera det. Regeringen har en tendens att vilja styraenskilda organisationers och akademiska institutioners verksamheter. Dettainkräktar på dessa organisationers och institutioners självständighet och haren benägenhet att verka hämmande på deras verksamhet och initiativkraft.Det dominerande synsättet när det gällt utvecklingen i harvarit ekonomernas makroperspektiv.För att underlätta en demokratisk utveckling, ökad respekt för mänskligarättigheter och en positiv ekonomisk och social utveckling krävs att en helrad andra perspektiv anläggs på förhållandena i och då utifrånkonkreta, lokala förhållanden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en Asienstrategi.Stockholm den 22 mars 1999Murad ()()()()()()()
mot · GM02U9 · 1999-03-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i kommande årsberättelser redovisa överträdelseärenden påsådant sätt att utfallet av kommissionens klagan samt ståndpunkttydligt framgår,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall vidta åtgärder för att stärka det svenskaspråkets ställning i EU,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i kommande årsberättelser redovisa samtliga direktiv varombeslut fattats, samt vilka länder som röstat emot, eller lagt ned sin röst, vidvarje enskilt beslut,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté för attförbereda vilka politiska frågor skall prioritera underordförandeskapet.Stockholm den 24 mars 1999Marianne ()()()()()()()()()()()Per ()()()()()
mot · GM02Fi14 · 1999-04-29 00:00:00 — Utvecklingen av nya jobb äravgörande för stabiliteten i kommunernas ekonomi.Det finns ett stort behov av avregleringar och förändrade ansvars-förhållanden mellan stat och kommun, inte minst för att stärka denkommunala demokratin.Avregleringar skapar också förutsättningar för kommunerna att effek-tivisera sin verksamhet.Våra förslag till förändringar i sjukförsäkring och familjepolitik innebär attkommunernas kostnader faller som skatteunderlaget ökar. I avsnitt10 finns en mer omfattande redovisning av våra förslag med inriktning påkommunsektorn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar godkänna de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar fastställa ett långsiktigt mål om balans ide offentliga finanserna i genomsnitt över en konjunkturcykeli enlighet med vad som anförts i motionen,3. att godkänner beräkningen av de offentligautgifterna och preliminärt fastställer utgiftstaket för denoffentliga sektorn till , och ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar godkänna utgiftstaket för stateninklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenför till , för till760 miljarder kronor och för till 773 miljarder kronori enlighet med vad som anförts i motionen,5. att godkänner den preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden i enlighetmed vad i motionen anförts som riktlinje för budgetarbetet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om deltagande i det europeiskavalutasamarbetet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om företagande och nya arbetstillfällen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattepolitikens inriktning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den offentliga sektorns ansvar för sinakärnuppgifter.Stockholm den 29 april 1999Carl Bildt (m)()()()()()()()()()()Per ()Per ()
mot · GM02Fi19 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi19av ()med anledning av prop. 1998/99:100 ekonomiska vårpropositionI regeringens förslag till tilläggsbudget för föreslåsdet under utgiftsområde 22 att anslaget D 2 Köp avinterregional persontrafik skall minskas med 10,6 miljonerkronor. Pengarna skall i stället användas till att finansieraanslaget B 6 Vissa kostnader med anledning av vill här betona att jag anser att skall avsättas tillkostnader kring förlisning. Det är både nödvändigt och ytterstönskvärt att detta sker. Vad jag emellertid motsätter mig är att pengarna skalltas från det anslag som är till för att upphandla s.k. olönsam trafik.Neddragningar på detta anslag drabbar ytterst järnvägstrafiken och flygtrafiki - ett som redan är styvmoderligt behandlat genomregeringens avsaknad av en närings- och regionalpolitik för hela Sverige.För oss som bor i är det av yttersta vikt att nattågstrafik ochinomregionala flygtransporter som den för sjukvården viktiga flyglinjenmellan och får fortsätta. Läget för många av de allmännakommunikationerna i är desperat och ytterligareförsämringar är inte önskvärda.Jag föreslår att medel till anslaget B 6 Vissa kostnader med anledning avM/S förlisning skall omfördelas från anslagen som täcker administration och sektorsuppgift inom utgiftsområde22.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att uppförandet av anslaget B 6 Vissakostnader med anledning av förlisningfinansieras genom neddragning av anslagen A 1 Vägverketsadministration och A 3 sektorsuppgifter inomsamma utgiftsområde.Stockholm den 26 april 1999Yvonne ()
mot · GM02Fi21 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi21av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:100 ekonomiska vårpropositionDen tragiska händelseutvecklingen i Kosovo har fästuppmärksamheten på behovet av en kraftfull och effektivgemensam europeisk utrikes- och säkerhetspolitik. Sverigebör fullt ut vara en del av en alleuropeisk säkerhetsordning.Som ett led i denna strävan bör ställa ett väsentligtbidrag till förfogande för en multinationell väpnadfredsstyrka i Kosovo. Det svenska bidraget bör uppgå till enbataljons storlek.Regeringen bör uppdras att finna finansiering för en hel svensk bataljon,vilket beräknas kosta drygt 400.000.000 kronor år 1999.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar bidra med en svenskväpnad styrka av en bataljons storlek till en multinationellväpnad fredsstyrka i Kosovo,2. att hos regeringen begär förslag tillfinansiering av en hel svensk bataljon i Kosovo.Stockholm den 28 april 1999Göran Lennmarker (m)()()()()()()()()()(m)
mot · GM02Fi23 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi23av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:100 ekonomiska vårpropositionSvenska jordbruketsenergiskatterInom den europeiska unionen har vi en gemensamjordbrukspolitik. Syftet med den gemensamma politiken äratt primärproduktionen/bönderna skall kunna produceralivsmedel på likvärdiga ekonomiska villkor, dvs. attkonkurrensvillkoren skall vara lika.Förutom klimatmässiga skillnader inom unionen kan vi konstatera att densvenska politiken ställer olika krav på t.ex. miljöskydd, husdjurshygien m.m.som ytterligare fördyrar produktionskostnaderna för svensk livsmedels-produktion. För att svenskt lantbruk skall bli mer konkurrenskraftigt är detdärför angeläget med en harmonisering av de avgifter som belastar desvenska bönderna. Annars blir det andra bönder än svenska inom EU somkommer att vinna konkurrensen.Många jordbruksföretag har högre elenergikostnader än annannäringsverksamhet i , vilket måste anses som helt orimligt och börrättas till.Den socialdemokratiska regeringen och majoriteten i harbeslutat om extra energiskatter för jordbruksnäringen. Dessa extraordinäraenergiskatter har kommit att beskrivas som en extra "ryggsäck" som svenskabönder får bära jämfört med sina kollegor inom EU.Konsekvenserna av "ryggsäcken" blir försämrad lönsamhet för jordbruketoch därmed ännu sämre konkurrensförmåga. Detta har utretts av lands-hövding som också lämnat förslag till åtgärder. Jordbruksministern ett flertal tillfället gett ett intryck av att lättnader skall komma meningethar hänt. Inte heller i årets vårproposition finns något konkret förslag tillbeslut om skattesänkning, utan endast välmenande skrivningar som att"regeringen överväger att ge jordbruket motsvarande lättnader inomenergiskattesystemet som gäller för tillverkningsindustrin. Det totala uttagetav energiskatter bör dock inte minska, utan skattebortfallet måste finansierasgenom omfördelningar inom energiskattesystemet. "Sänkningen gäller i första hand skatten på el och eldningsolja, menKristdemokraterna anser att skatter på diesel och handelsgödsel är ett väl såstort konkurrensproblem som bör få en acceptabel lösning. Krist-demokraterna har i sin motion vårproposition avsatt budgetmedelför att i statsbudgeten täcka de kostnader som föranleds av de åtgärder somvi här uppmanar regeringen att vidta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag tillsådana lagändringar att de i vårpropositionen aviseradeförändringarna av el- och eldningsoljeskatterna kan träda ikraft ,2. att hos regeringen begär förslag tilllagändringar för att lyfta av jordbruketskostnad för dieselskatter,3. att hos regeringen begär förslag tilllagändring syftande till att miljöavgifter i jordbruket skallåtergå till näringen för miljöinsatser.Stockholm den 28 april 1999Holger ()()()()()()()Per ()()()()()()()
mot · GM02Fi24 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi24av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:100 ekonomiska vårpropositionRiksdagen beslutade att det skulle genomföras enregisterbaserad folk- och bostadsräkning (FoB) år 2000.Regeringen har därefter informerat om att arbetetär försenat. Den genomförda försöksverksamheten hardessutom pekat på vissa problem, och StatistiskaCentralbyrån (SCB) har utrett enalternativ metod för att kunna genomföra en FoB år 2000.Denna alternativa metod anses emellertid bli en mycketkostsam engångslösning.Mot denna bakgrund väljer regeringen nu att fullfölja en registerbaseradFoB, som beräknas kunna genomföras eller 2005. Denna tidtabellförutsätter att verksamheten påbörjas redan innevarande år. Förseningeninnebär också avsevärt ökade kostnader med ytterligare ca 100 miljonerkronor och framöver. I statsbudgeten för innevarande budgetår finnsuppfört ett reservationsanslag på . Regeringen avser attåterkomma med den lagstiftning som krävs för att genomföra en FoB.Beträffande genomförandet av en registerbaserad FoB har vi moderater vidtidigare ställningstaganden framfört åsikten att det angivna syftet är vagtformulerat. Med modern teknik ökar myndigheternas möjligheter att samlainformation på hög. Den föreslagna registerbaserade folk- och bostads-räkningen innebär att uppgifter sammanställs utan att uppgifterna inhämtasdirekt hos den enskilde. Det kan finnas behov av information på individnivå,men detta faktum måste avvägas mot rättmätiga krav pårespekt för den enskilde medborgaren. Regeringens motiv för enregisterbaserad FoB är det stora bortfallet vid senast genomförda FoB. Dettabortfall måste ses som en tydlig markering och ett bristande förtroende försyftet med registreringen.Beslutet om registerbaserad FoB togs 1995. Innevarande år ärbedömningen att en FoB kan genomföras eller 2005. Meddenna långa förberedelsetid och motsvarande bearbetningsfas riskerarresultatet att bli inaktuellt som planeringsunderlag. Värdet är därmed redanfrån början urholkat.Vi avvisar upprättandet av ett speciellt yrkesregister. Registret kommersnabbt att bli föråldrat, inte minst som en följd av den stora föränderlighetenpå arbetsmarknaden. Vi föreslår i stället att den föreslagna registerbaseradefolk- och bostadsräkningen ersätts med komplettering och tillägg tillfolkbokföringen, så att den uppfyller de grundläggande uppgifter som behövsbl.a. för samhällsplaneringen och internationellt ställda krav. För att iframtiden tillgodose forskningsprojekt kan denna därutöver kompletterasmed riktade enkäter. Regeringen bör därför ge berörd myndighet i uppdragatt förbereda en sådan komplettering och sedan återkomma till riksdagenmed förslag till hur ett sådant frågeformulär skall utformas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag omextra anslag inom utgiftsområde 2 anslag A 6 Statistiskacentralbyrån,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den framtidafolkbokföringen.Stockholm den 28 april 1999Lars ()()()()()()Per ()()()()
mot · GM02Fi25 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi25av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:100 ekonomiska vårpropositionI statsbudgeten finns cirka 42 miljoner kronoravsatta för genomförande av försöksverksamhet medlärlingsutbildning. Bakgrunden är att regeringen i den förrautvecklingsplanen samt i då aktuell budget aviserade "en nyoch modern lärlingsutbildning". För att stimulerapilotprojekt avsattes särskilda medel.Att dessa pengar inte kommit till användning tyder på bristande strategioch engagemang från socialdemokraternas sidan. De initiativ som då varaktuella var resultat av uppgörelsen med . Tyvärr tycks viljan attåstadkomma en modern lärlingsutbildning numera ha låg prioritet. Därtillkommer att intresset för lärlingsutbildningen varit begränsat beroende på detallmänna företagsklimatet och utformningen av den föreslagna lärlings-modellen.Sverige behöver kvalificerad yrkesutbildning och tillsammans mednäringslivet torde mer kunna åstadkommas. I våra främsta konkurrentländertar arbetslivet ett betydligt större ansvar såväl för anskaffning avutbildnings-platser som för finansieringen av yrkesutbildningen än vad som är fallet iSverige.Problemet med att för få företag ställer upp med nödvändiga lärlingsplatseroch att arbetsmarknadens parter inte visat sig vilja ta nödvändiga initiativlöser emellertid inte regering och riksdag genom lösa kontakter medarbetsmarknadens parter som innebär att skolan skall ha ansvaret för helautbildningen medan företagen utan ersättning förutsätts bidra med platser. Viförordar i stället ett system där yrkesutbildningen är en kombination avskolförlagd utbildning och utbildning på en eller flera arbetsplatser och därföretagen i likhet med skolan ges anslag för sin utbildningsinsats. Därigenomtas det kunnande och den kompetens som skolan respektive näringslivet hartill vara.De redan avsatta medlen för försöksverksamhet böranvändas i syfte att utveckla en modern lärlingsutbildning i samverkan mednäringslivet. Det finns angelägna projekt också i den mer traditionellagymnasieutbildningen, men utan särskilda resurser finns risk för att tankenpå en modern lärlingsutbildning än en gång prioriteras ner, vilket inte är tillgagn för utvecklingen av den moderna yrkesutbildningen. Alternativamodeller där näringslivet har direkt inflytande och tydligt ansvar måsteutvecklas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag attmedel som beräknats för genomförande avförsöksverksamhet med lärlingsutbildning även bör fåanvändas till generellt kvalitetsförbättrande insatser föryrkesutbildningar i gymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lärlingsutbildning inomgymnasieskolan.Stockholm den 27 april 1999Beatrice ()()()Per ()()()()()()
mot · GM02Fi28 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi28av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:100 ekonomiska vårpropositionBotniabananDen totala kostnaden för är ännu inte redovisad,vilket gör det omöjligt att politiskt ställa dettajärnvägsprojekt mot andra angelägna infra-strukturinvesteringar.Botniabanan förutsätter en upprustning av den så kallade Ådalsbananmellan och och ett triangelspår, som gör det möjligt attknyta samman norra stambanan från via till Nyland.Därutöver måste Ostkustbanan mellan och rustas uppför den tunga trafiken. Därtill kommer nödvändiga miljöåtgärder för den delav banan som passerar genom centrum.Dessa omfattande kostnader är inte analyserade och mycket mindreredovisade. är det allom bekant att det norrländska vägnätet hållerpå att förfalla. En delvägar ser mera ut som leråkrar med djupa spår, som ökar olycksfallsriskernaoch fördyrar och försenar de virkestransporter som förser den norrländskaskogsindustrin med råvara. Det är också angeläget att förbifarter ordnas iÖrnsköldsvik och , så att de omfattande tunga transporterna - intealltför sällan "farliga" - inte som tvingas passera genom dessa städerscentrala delar.Från moderat sida anser vi - mot bakgrund av regeringens njuggainställning till väginvesteringar och vägunderhåll - att kostnaderna för helaBotniabanan, inklusive de kommunala investeringarna och övriga åtgärderfrån söderut mot , i sin helhet skall redovisas, innan pengaranslås till någon del av Botniabaneprojektet.Därför motsätter vi oss regeringens förslag om att inom ramanslag A 4Banhållning göra utfästelser om att till anslå 1,3 miljarderkronor i projekteringspengar.EstoniaVi avser liksom regeringen att avsätta tilldet nya anslaget B 6 Vissa kostnader med anledning av M/förlisning. Vi motsätter oss dock att anslagetfinansieras genom en minskning av anslaget D 2 Köp avinterregional persontrafik. Mot bakgrund av detta uppmanarvi regeringen att finna annan finansiering till det nyaanslaget B 6 Vissa kostnader med anledning av välkomnar regeringens tankar om att sälja ut . Däremot innehåller propositionen inga konkretauppgifter om en tidsplan för en sådan försäljning, och vianser att en sådan bör fastställas . Vid en försäljningav aktierna i skall ersättningen tillfallastaten. Vi anser att försäljningslikviden från Postgirot BankAB skall anvisas för investeringar i infrastruktur. Därigenommöjliggörs en temporär insats för att klara såväl eftersattvägunderhåll som eftersatta investeringar på det nationellavägnätet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om anslaget B 6 Vissakostnader med anledning av förlisning,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om AB.Stockholm den 29 april 1999Per-Richard Molén (m)Tom ()()()()()()()Per ()()()