mot · GN02So337 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So337av , ()Högkostnadsskydd för läkemedelSedan lång tid tillbaka har i huvudsak receptbelagda läkemedel subven-tionerats av det offentliga. reglerades läkemedelsförmånen ilagen om allmän försäkring. I och med införandet av ett nyttförmånssystem har landstingen övertagit kostnadsansvaret förläkemedelsförmånen. Det nya förmånssystemet för läkemedel trädde ikraft . Överförandet av kostnadsansvaret från statentill landstingen skedde dock först . Landstingen ersätts av statengenom ett särskilt statsbidrag som och regeringenårligen omförhandlar. Om utgiften för läkemedelsförmånen avviker frånvad som överenskommits sker en vinst- och förlustdelning mellan statenoch landstingen.I förarbetena till det nya förmånssystemet angavs att utgångspunkterna varatt det skulle uppfattas som rättfärdigt av flertalet och ge ett gott skydd tillmänniskor med stora behov av läkemedel och annan sjukvård. Det angavsvidare bl.a. att förmånen skulle vara mer träffsäker mot höga kostnadergenerellt sett i stället för att som tidigare förmånssystem subventionera allaläkemedelsköp över en viss summa. Systemet skulle utformas så att desamlade resurserna för hälso- och sjukvården skulle användas så effektivtsom möjligt i ett längre perspektiv. Det anfördes att den snabba kostnadsut-vecklingen måste bromsas såväl kortsiktigt som i ett längre perspektiv.Förmånssystemet regleras i lagen om högkostnadsskydd vid köp avläkemedel m.m. Det är i huvudsak receptbelagda läkemedel som ingår iläkemedelsförmånen under förutsättning att ett pris på läkemedlet fastställtsav . I läkemedelsförmånen ingår även vissa livsmedelför den som är och förbrukningsartiklar.Kostnaderna för läkemedel har ökat i en mycket hög takt. Under åren1974-1994 ökade läkemedelskostnaderna med i genomsnitt . Denna ökningstakt fortsatte . ökade kosna-derna med . Sistnämnda år påverkades av hamstring av läkemedelinför ändrade regler av högkostnadsskyddet som infördes fr.o.m. 1997.Under sistnämnda år minskade kostnaderna som en följd av hamstringenunder 1996.Under 1998 steg kostnaderna ånyo och för har kost-naderna stigit i förhållande . Orsakerna tillde ökade kostnaderna är flera men tillkomsten av nya och dyrare läkemedelhar naturligtvis en stor del i ökningen.I syfte att dämpa kostnadsutvecklingen har beslutat omändringar i lagen om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. De nyareglerna trädde i kraft och innebär att det högsta belopp enpatient kan få betala för läkemedel höjdes från1 till 1 800 kr.De ändrade reglerna för läkemedelsförmånen beräknas medföra en bespa-ring på för och för år 2000.Som jag nämnde har tillkomsten av nya och dyrare läkemedel till stordel bidragit till de ökade kostnaderna. Som exempel härpå vill jag peka påtvå läkemedel som mer syftar till att höja livskvaliteten än att bota sjukdom.Det är potensmedlet Viagra och bantningsmedlet Xenical. Under årets sjuförsta månader har Viagra sålts till en kostnad av nära ochXenical till en kostnad över 210 miljoner kr.Höjningen av högkostnadsskyddet för läkemedel har blivit en börda fördem med låga inkomster som är beroende av läkemedel. Det har drabbatsärskilt lågpensionärerna även om de har kompenserats med en höjning avpensionstillskottet. Om dessa pensionärer har eller bor isärskilda boendeformer har höjningen av pensionstillskottet räknats in iavgiftsunderlaget när det gäller avgift till kommunen. Därigenom har de intefått den nytta av pensionstillskottets höjning som var avsedd.Enligt min mening kan det ifrågasättas om höjningen av högkostnads-skyddet kan begränsa ökningen av läkemedelskostnaderna. Somframgår av det föregående drabbas främst lågpensionärer som är beroende avläkemedel, och om de dessutom har eller bor i särskildboendeform mister de också delar av den kompensation som höjningen avpensionstillskottet var avsett för. För att komma till rätta med ökningen avläkemedelskostnaderna bör man, enligt min uppfattning, granska både läke-medel som ska rabatteras och förskrivningsrätten.Som jag ser det är läkemedel ett medel i sjukdomsbehandlingen. Det måstedärför ut vilka läkemedel som ska rabatteras. Detta är naturligtvis ensvår och noggrann avvägning men den måste ske, och då kommer vissaläkemedel som rabatteras att ifrågasättas.När det gäller förskrivningsrätten kan det komma i fråga att begränsa dentill läkare som arbetar inom sjukvården. Detta är också en grannlaga fråga.Min slutsats av vad jag ovan anfört är att fästa utskottets uppmärksamhetpå att det krävs ingående studier och utredningar om främst vilka läkemedelsom skall rabatteras och om förskrivningsrätten om man ska kunna stoppa deökade läkemedelskostnaderna. Det borde också ut hur främstlågpensionärer som är beroende av läkemedel ska kunna kompenseras för deökade kostnaderna utan att den kompensation de f.n. får räknas in i ettavgiftsunderlag när kommunen tar ut avgifter i olika former.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högkostnadsskyddet.Stockholm den 29 september 1999Göran ()()()()