mot · GN02N21 · 1999-12-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N21av , ()Den uppbrutna fusionen (väckt enligt 3 kap. 15 § RO med anledning av händelse av större vikt)InledningMot bakgrund av den situation som uppkommit, då fusionen mellan Teliaoch spruckit, är det viktigt att får möjlighet att på nyttbehandla frågan om Telias och den svenska telekommarknadens framtidautveckling. Genom uppbrottet har de förutsättningar som rådde dåriksdagen behandlade frågor om IT och telekom för mindre än ett årsedan drastiskt förändrats, vilket motiverar en skyndsam förnyadbehandling också av frågor som inte har direkt med det nu inaktuellaaktieägaravtalet att göra. kan endast beklaga den uppkomnasituationen och de ekonomiska skador samt prestigeförluster somuppstått, men vill genom denna motion bidra till ett konstruktivt arbeterörande telekommarknadens och Telias framtid.Centerpartiet varnade redan vid riksdagsbehandlingen av fusionen förkonstruktionen på aktieägaravtalet. Tyvärr har det visat sig att de farhågor,bl.a. den långa tid som staterna förband sig att behålla en majoritet avaktierna, som då restes var riktiga. I samband med att avtalet undertecknadeskrävde också att medel skulle avsättas för en modern digitalinfrastruktur, ett behov som allt mer kommit i fokus för debatten underhösten.Det är angeläget att de erfarenheter som vunnits under resans gång tastillvara i den fortsatta politiken för tele- och IT-marknaden i Sverige.Rimligen bör detta innebära att rågångarna mellan det som ska vara statensansvar och det som bör hanteras inom ramen för en öppen marknad görstydligare.Centerpartiet menar att staten har ett ansvar såväl för att garanteralikvärdig tillgång till IT i hela landet som att säkra en fungerande konkurrensmellan operatörer och tjänsteproducenter. Inte minst det regionalpolitiskaansvaret väger i detta sammanhang tungt. Det finns en uppenbar risk att deobalanser som uppstår i ett ojämlikt IT-samhälle får den kantring av Sverigesom skett att framstå som en lätt krängning. För att mötadetta är frågan om tillgången till infrastruktur ojämförligt mycket viktigareän att staten tar ett ansvar för att vara operatör och tjänsteproducent.Dessa principer bör också vara vägledande för de beslut som bör fattasmed anledning av den avbrutna fusionsprocessen.Den moderna telekommarknadenSverige var tidigt ett av de ledande länderna vad avser avreglering avtelemarknaden. Huvudsakligen är det så att utvecklingen allt mer gåttmot att staten styr via generellt tillämpliga regler, lika för alla operatörer.Detta har bl.a. inneburit att kommit att allt mer konkurrera påsamma villkor som andra operatörer, dock med vissa viktigabegränsningar. Bl.a. innebär det statliga ägandet att har svårt attgöra stora förvärv då det inte kan betala med egna aktier.Det ligger i intresse att även framgent förblir ett starktbolag, som också kan förväntas ta ansvar för utvecklingen av avanceradetelekomtjänster. Detta måste självfallet förenas med åtgärder för att tryggalikvärdigheten och den fungerande konkurrensen i hela landet, rimligengenom statliga åtgärder framförallt vad avser infrastrukturen, som skisserasnedan, och genom lagstiftning som säkrar konkurrensen och tillgängligheten.Sådana krav måste givetvis kunna ställas på alla operatörer, inte bara påTelia.Utvecklingen i vår omvärld innebär att de flesta små nationella telefon-bolag ingår i olika slags partnerskap och nätverk med andra telekombolag,ofta i global skala. Det är angeläget för Telias framtida utveckling att detfinns en beredskap för nya möjligheter till såväl samarbete i nätverk somfusioner med andra företag, då fusionen med spruckit. Ett sådantsamarbete kan uppenbarligen inte ges samma utformning som det nu havere-rade.Mot denna bakgrund menar att nu bör privatiseras. Detfår ankomma på regeringen att avgöra lämplig tidpunkt för själva avyttrandetför att erhålla högsta möjliga utdelning av försäljningen. Värderingsfrågan ärockså avgörande för inställning att staten inte bör varamajoritetsägare i , bl.a. mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts iden nu spruckna fusionen. Eventuellt fortsatt statligt ansvar för delar avTelias verksamhet bör vara beroende av de beslut som fattas avseende fram-tida infrastrukturinvesteringar.En börsintroduktion och försäljning av bör utformas så att kan bli en "folkaktie", med många små aktieägare. Detta kan t.ex.göras genom utformningen av erbjudandet, så att privatpersoner erbjudsaktien före institutionella placerare och att posterna kan göras så små attmånga tycker sig kunna ta del av erbjudandet.Riksdagen bör därför bemyndiga regeringen att avveckla statens aktieinne-hav i i enlighet med vad som ovan anförts.Ett beslut i denna riktning bör nu fattas, under förutsättning att riksdag ochregering förmår formulera en strategi för den framtida infrastruk-turen. En sådan försäljning i större skala än den som varit vägledande ifusionen mellan innebär också att större resurser skullekunna frigöras, vilket skulle innebära såväl större amorteringar på stats-skulden som att erforderliga resurser för en modern digital infrastrukturfrigjordes.En modern digital infrastrukturÄven givet en utförsäljning av , kvarstår statens grundläggandeansvar för en fungerande infrastruktur i hela landet. Det framstår som alltmer uppenbart att denna infrastruktur dessutom bör kunna vara bärare avavancerade informationstjänster, både till och från kunderna. Frågan omTelias ställning måste därför med nödvändighet behandlas i ettsammanhang tillsammans med frågan om den framtida digitalainfrastrukturen. Oavsett vilken lösning för den digitala infrastrukturensom väljs måste framhållas att tillgången till en fast infrastruktur förtelefoni och datakommunikation på lika villkor i hela landet är ett statligtansvar.Utöver de principer om likvärdighet och konkurrens som beskrivits ovan,menar att statligt engagemang i infrastruktur måste utformas såatt den bygger på långsiktiga förutsättningar. En praktisk följd av detta är attstaten måste våga hantera också frågan om teknikval. Statliga investeringar iutbyggnad av digital infrastruktur bör därför endast ske på villkoret atttekniken är skalbar - d.v.s. att man, utan stora förändringar av den fysiskainfrastrukturen, kan öka kapaciteten. Infrastrukturen bör därför i huvudsakbaseras på optiska fiber som informationsbärare, då kapaciteten i dessa i alltväsentligt endast är beroende av de komponenter som sänder och tar motinformationen.Den digitala infrastrukturen bör vidare utformas så att den enskilde konsu-menten själv kan teckna kontrakt med olika operatörer och därmed ocksåsjälv avgöra t.ex. vilken kapacitet, vilka tilläggstjänster etc. man önskar.Beräkningar av kostnaden för en heltäckande digital infrastruktur hargjorts i två underlagsmaterial till (ochÖhrlings). Den sammanlagda kostnaden för den utbyggnad som skisseras idessa material beräknas uppgå till ca inklusive aktivakomponenter. Utan de aktiva komponenterna kan kostnaden uppskattas tillca . Enligt material om IP över fiber utanförkommunernas huvudorter når vi för denna kostnad av befolkningen iett stjärnformat nät, vilket också ger den önskade valfriheten.Oaktat de uppskattningar som görs av täckningsgraden kan vi alltsåkonstatera att en investering om skulle nå en mycket storandel av befolkningen. har förståelse för svårigheten i att sättaupp konkreta mål avseende täckningsgraden i detta sammanhang och att det ivissa undantagsfall därför kan bli aktuellt att välja andra accesstekniker. Påsikt kvarstår naturligtvis dock målet om en fullständig täckning.De medel som frigörs vid en försäljning av bör i stor utsträck-ning användas för att möjliggöra en sådan modern digital infrastruktur somskisserats ovan. Av försäljningssumman bör därför av-sättas för utbyggnad av den digitala infrastrukturen, i enlighet med vad somovan anförts och vad som anförts i motion 1999/2000:T703En digital allemansrätt.Vid ett beslut om en ny digital infrastruktur kommer ett tidsgap att uppståmellan den tidpunkt då säljs och en ny infrastruktur är på plats. Dettagap får naturligtvis inte leda till diskriminering av människor boende i delarav landet. I samband med att regeringen utarbetar ett konkret förslag tilldigital infrastruktur bör därmed också denna övergångsfas beaktas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att bemyndigar regeringen att, ,sälja statens aktieinnehav i i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar anvisa av försälj-ningssumman för till utbyggnad av digital infrastruktur iSverige i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag till den närmareutformningen av en digital infrastruktur i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 16 december 1999Lennart ()()()()()()()()()()