mot · GM02N16 · 1999-05-03 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N16av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1998/99:99 Sammanslagning av har drivit frågan om enutförsäljning, privatisering, av statliga företag. Vi noterar attregeringen sent omsider börjar röra sig i samma riktning närman i vårpropositionen anger utförsäljningar om ca 140miljarder kronor . I den föreliggandepropositionen om sammanslagningen och den delvisautförsäljningen av /finns dock egentligen ingatecken till en ny syn på den statliga ägarrollen.Vår avgörande invändning mot propositionens förslag är av ideologisk,principiell natur. Staten skall inte äga företag annat än i undantagsfall.Statenskall inte ha den dubbla rollen som den som sätter spelreglerna och somsamtidigt agerar på marknaden. Domaren kan inte vara en spelarepå planen.Ett fortsatt statligt majoritetsägande är inte motiverat i detta fall. De skälsom tidigare kunnat anföras för en statlig roll, på den gamla Televerkstiden,att det handlade om ett tekniskt monopol, gäller inte längre. På såväl dettaområde som andra har det varit möjligt att särskilja frågor som har att göramed nätet och de fasta anläggningarna från frågan om de tjänster som ärkundens huvudintresse. Därmed finns det inte längre argument för att statenskall vara inblandad i det som är utvecklingen av kundprodukter. Detintressanta på detta område är utvecklingen av kundrelateradeprodukter. Där finns ingen roll för ett statligt monopol och därmed inte hellernågon roll för staten som ägare.Staten har att dra upp riktlinjerna och ramarna för vad som är acceptabeltgenom lagar och förordningar, och motverka monopol. Staten bördärutöver inte ha någon roll som medaktör på marknaden, annat än ispeciella undantagsfall.Propositionen kan avvisas enbart på denna grund.Det avgörande felet i regeringens avtalsförslag är att det statligamajoritetsägandet förutsätts kvarstå . De som detsvensk-norska majoritetsägandet förutsätts bestå är en mycket på ettså dynamiskt område som marknaden för teletjänster. Den bindning avägarstrukturen som avtalet innebär är därmed orimlig och riskerar skadaföretaget.Propositionen innehåller två avtal, samgåendeavtalet och aktieägaravtalet,där samgåendeavtalet reglerar frågor kring själva samgåendet medanaktieägaravtalet reglerar ägar- och styrningsfrågor, börsintroduktionsinten-tioner etc.Det är möjligt att det är en bra affär att går samman med . Vianser dock att detta är en fråga som borde ha avgjorts på affärsmässiga, intepolitiska grunder. En börsintroduktion och avveckling av det statligamajoritetsägandet bör föregå eventuella strukturaffärer. Det är vår upp-fattning att det är en fråga för nya ägare och den styrelse som dessa utser attta ställning till den framtida strukturen.Det är vidare inte möjligt att i grunden kunna värdera affären. Den ärdessutom det enda alternativ som presenteras. Det är, som vi tidigare anfört,möjligt att ett samgående med är en bra affär för . Vi har, som"ägare", dock enbart presenterats detta alternativ. Detta är inte acceptabelt.Det är rimligt att en affär av denna omfattning inte avgörs utan att allatänkbara alternativ övervägs. Vi inser självfallet att det finns begränsningarför hur öppet en sådan analys kan göras och hur öppet olika övervägandenkan redovisas. Varken propositionen eller dess underlag ger dock någraindikationer på att regeringen övervägt olika alternativ. Vi kan, som "ägare",inte acceptera det sätt på vilket "styrelsen", regeringen, handlagt denna fråga.Även om det vore så att ett samgående mellan vore detbästa för , vilket som ovan sagts inte kan avgöras på detbefintliga underlaget, kan den värdering diskuteras som legat till grund förägarfördelningen mellan den svenska och . Avtalen baseras påvärderingen och ägarfördelningen för den svenska staten, 40procent för den norska. Det finns indikationer, t.ex. i form av omsättnings-mått m.m., på att en värdering vore motiverad i ställetför de 60-40 som regeringen accepterat. En sådan felvärdering skulleinnebära att svenska staten skulle gå förlustig så mycket som 10 miljarderkronor eller mera. Detta visar på problemet med ett samgående innan de tvåföretagen börsnoterats. Den naturliga tågordningen hade varit att Teliarespektive först börsnoterats, därefter hade frågan om ett eventuelltsamgående kunnat lösas av de nya ägarna och den nya styrelsen. Envärdering hade då varit lättare eftersom den haft börsvärden att basera sig på.Nu blir det en omvänd tågordning där det är oundvikligt att i sammanhangetovidkommande politiska hänsyn kommer in i bilden. Svansen viftar medhunden! En opartisk värdering är därför ett rimligt krav innan kanta ställning i frågan.Ett ytterligare sådant område där politiska hänsyn tagits är diskussionenom förläggningen av olika delar av verksamheten, eller dess ledning.Sålunda har det förts en debatt om förläggningen av mobiltelefoni ochinternetverksamhet. Frågan har inte kunnat lösas i förväg utan fått överlåtastill den nya företagsledningen. Detta hade i och för sig varit bra om mankunnat utgå från att detta lett till att affärsmässiga överväganden fått avgörafrågan. finns tydliga tecken till att politiska överväganden ändå kommerin. I förs debatten på ett sådant sätt att en utflyttning av dessaverksamheter från ter sig som självklar. Det är märkligt att densvenska regeringen, som vanligen inte drar sig för att kritisera företags-ledningar för beslut att flytta verksamheter eller huvudkontor ut ur , idetta fall riskerar att medverka till att tyngdpunkten i framtidsinriktadeverksamheter flyttas ur . Regeringen lever uppenbarligen inte upp tillde (felaktiga) förväntningar som förespråkarna för statligt företagande har.Den största affären i kräver grundlig analys. Vi kandäremot konstatera att vi som riksdagsledamöter endast haft på ossför ett eget ställningstagande i frågan. Vi har inte heller förrän efter det atthalva tiden avlöpt fått ta del av det hemligstämplade underlag som innehålleranalysen av de viktigaste frågorna i affären. som helhet kommerinte att få ta del av allt underlag. Slutenheten i denna affär kan kontrasterasmot öppenheten och den livliga debatten närstrukturförändringar varit aktuella bland svenska börsnoterade företag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på propositionen bemyndigar regeringen attprivatisera i sin helhet och som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts om en snar utförsäljning av ,2. att , vid avslag på yrkande 1, avslår propositionen och begär enomförhandling av de båda avtalen och att de skall föregås av en opartiskvärdering.Stockholm den 3 maj 1999Eva Flyborg (fp)()()