mot · GN02MJ254 · 1999-10-05 00:00:00 — Om behov finns, bör bidrag för saneringåter utgå. De tidigare reglerna bör revideras.SkatteväxlingKristdemokraterna har länge drivit kravet på att i ökadutsträckning använda ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.Skatteväxling har föreslagits, d.v.s. de ökade intäkterna avökade miljöskatter används till att sänka skatten på arbete.Den regering som ingick i under åren1991-94 tog initiativ till en utredning om detta. Betänkandetavlämnades (SOU 1997:11). En bred majoritetbestående av kd, s, fp, c, v och mp ställde sig bakomutredningens slutsatser. Man förordade därvid att "ytterligarehöjningar av energi- och miljöskatter sker stegvis och inomramen för ett totalt sett oförändrat skatteuttag". Sedanmaktskiftet 1994 har dock skatterna höjts med 70 miljarderkronor. Bara de miljörelaterade skatterna har höjts med 10miljarder kronor, utan att motsvarande skatter på arbetesänkts. Därmed har utrymmet för skatteväxling givetvisbegränsats.Regeringen föreslår nu skatteväxling, som inte är skatteväxling, d.v.s. manhar bara ena sidan av saken, d.v.s. höjd miljöskatt. Men denna inkomstök-ning används inte till att sänka skatten på arbete.Den gemensamma marknaden begränsar effekten av miljöskatter, om defungerar konkurrenssnedvridande. bör var pådrivande i arbetet medatt på EU-nivå genomföra en skatteväxling från skatt på arbete tillmiljöstyrande skatter och avgifter samt ställa höga krav, då minimidirektivpå miljöområdet ska antas.Lagen om () bedömer attmöjligheterna för en EU-medlem att ställa miljökrav vidkvalificering av anbudsgivare är mycket begränsade.Miljöfaktorer kan tillmätas betydelse vid val av det mestfördelaktiga anbudet endast under förutsättning att detföreligger ett samband mellan miljökraven och föremålet förupphandlingen, samt att utvärderingskriterium framgått avannons eller förfrågningsunderlag. Det enda krav sommöjligen kan godtas på tillverkningsprocesser är att varanska vara märkt med det europeiska miljömärket (EU-blomman). Krav kan troligen inte ställas på att varan skatransporteras på "ett visst miljövänligt sätt" vilket bordeåtgärdas.Den offentliga upphandlingen i omsätter påett år. Det är lätt att inse den stora miljöpotentialen. Regeringen bör arbetaför ett förändrat regelverk, nationellt såväl som inom EU. Lagen om offentligupphandling ska bli till ett stöd, inte en tröskel, i arbetet för att skapa detekologiskt hållbara samhället.Miljöarbetet i ettinternationellt perspektivDen rika världen är ett hot mot en ekologisk balans genomsin stora konsumtion och sitt ineffektiva resursutnyttjande.Den fattiga delen utgör ett hot mot ekosystemet på grund avsin fattigdom, som utgör grund för obalanseradbefolkningstillväxt, urbanisering och kortsiktigt utnyttjandeav träråvaror. Den rika världen har ett ansvar att hanteradenna situation, bl.a. genom en anständig nivå på u-landsbiståndet.De allvarligaste miljöhoten är globala och storregionala. Det gällerbland annat växthuseffekten, ozonförtunning, försurning, övergödning ochstorskalig spridning av miljögifter och tungmetaller.Föroreningar sprids storskaligt och låter sig inte stoppas av de gränser somritats upp på kartan. Därför är ett samarbete över gränserna nödvändigt. EUär en av undertecknarna till de dokument för en hållbar utveckling som över160 länder enades om i för miljö och utveckling i deJaneiro 1992. Dessa mål måste nu omsättas i praktiken inom EU och övrigavärlden. Att få till stånd fungerande lagregleringar och ekonomiskastyrmedel är viktiga delar i detta arbete.I samband med att blev medlem i Europeiska Unionen den förstajanuari , har förutsättningarna för en framgångsrik miljöpolitik ändrats.Sverige har möjlighet att driva på hela EU:s miljöpolitik genom att vara aktiti beslutsprocessen. De faktiska effekterna av detta beror på med vilken kraftSverige väljer att driva miljöfrågor nationellt och inom EU. Det är därförviktigt att vi i lägger fast en gemensam strategi för miljöarbetet i EU.Arbetet inom EU måste präglas av en offensiv miljöprofil med syfte attskärpa EU:s miljöpolitik. Detta torde gälla i ännu högre grad nu när vi har ensvensk miljökommissionär. Dessutom ska vara ordförandeland iministerrådet . Det ger oss möjlighet att sättamiljöfrågorna ordentligt på dagordningen. Det förberedande arbetet måsteske det kommande halvåret.Det gäller att förändra EU:s beslutsformer, så att kraftfulla miljöpolitiskabeslut kan genomdrivas med majoritetsbeslut, t.ex. en gemensam miniminivåför koldioxidskatt. bör också driva frågorna om en stärktmiljögaranti med s.k. omvänd bevisföring, ekologisk skatteväxling och en nyenergistadga.Tuffa nationella åtgärder mot miljöförstöringen har en begränsad effekt ominte går åt samma håll. Arbetet för miljövänliga produkter ocheffektivare energi- och materialanvändning måste få starkare stöd bådenationellt och internationellt. Så länge som miljökostnaderna inte är interna-liserade i produktion, transport och konsumtion kan både tillväxt ochfrihandel utgöra hot mot vår gemensamma miljö. Trots detta måste grund-regeln vara största möjliga frihandel.Inskränkningarna på nationell nivå måste dock kunna ske om de kan moti-veras av hälso- och miljöskäl. Med anledning av detta vill vi kristdemokrateratt samtliga svenska ledamöter i tillsammans strävar efter attförändra den s k miljögarantin så att bevisbördan läggs på den klagandeparten.Den fria rörligheten av varor och tjänster utgör både hot och möjligheter.Miljövänlig teknik sprids snabbt och kan bidra till utveckling av mermiljöanpassade produkter. Men innebär det att miljöfarliga produk-ter kan ges en snabb och olycklig spridning. Den fria rörligheten ochtillväxtmålen måste begränsas av gemensamma styrmedel för att produktionoch konsumtion ska hållas inom bärkraftiga ekologiska ramar. I de fall därländer vill gå före och förbjuda import av en vara på grund av miljö- ellerhälsoskäl kan den s k miljögarantin (art 100a) åberopas. Det innebär attlandet kan få införa strängare regler än övriga EU förutsatt att vetenskapligabevis och data finns som redogör för det gällande miljö- eller hälsoskälet tillimportförbudet.I och med det nya Amsterdamfördraget, som trädde i kraft ,stärks målsättningen om ekologisk hållbarhet inom unionen. Det innebär attbeslut som tas inom alla instanser i EU ska ta hänsyn till sociala, ekonomiskaoch även ekologiska effekter. Amsterdamfördraget innehåller ocksåändringar i den inre marknadens regelverk, vilket påverkar förhållandethandel och miljö. Enligt Amsterdamfördraget har en medlemsstat rätt attbehålla nationella regler samt en begränsad rätt att införa nya regler.Att bevisa att något är miljö- eller hälsofarligt kräver bland annat kunskap,pengar och tid. Detta gäller också andra handelsavtal såsom processen kringimportförbudet av hormonkött från till EU-länderna. Diskussionerpågår inom WTO om vilka regler som ska gälla inom området handel ochmiljö. Något resultat av diskussionen har ännu ej framkommit.Inom den europeiska unionen har man tydligt och klart uttalat att försiktig-hetsprincipen är en hörnpelare inom unionens miljöpolitik.ÖstersjönI slutet av 1996 inrättade regeringen ett Agenda 21-sekreteriat vid . Uppgiften är att medverka tillatt förverkligas för hela regionen. Vi ser positivtpå denna strävan att lyfta fram det gränsöverskridandesamarbetet i miljöfrågorna i . ärutsatt för många allvarliga hot, som inte kan lösa påegen hand.I trafikeras våra vatten av tankfartyg som kan ta laster upp till150 . Ändå större fartyg anlöper hamnarna vid ochSkagerak. Vatten som verkligen berör vårt lands miljö. Åtskilliga utsläppsker avsiktligt i samband med att fartyg rengör sina oljetankar ellergenom att de pumpar ut oljeförorenat barlastvatten under resans gång. Dettaär förbjudet men risken för upptäckt är uppenbarligen för litenför att vara avskräckande. Vi kan ständigt läsa om nya utsläpp som upptäcktsi våra svenska farvatten.Det är viktigt att vi får ett harmoniserande avfallssystem i våra hamnarkring Östersjön.Det skulle bl a innebära att alla hamnar kring skulle ha möjlighetatt ta emot bl a oljevatten från fartygen och ge fartygen möjlighet att lämnahamnarna utan något avfall. Det kommer att vara mycket fördelaktigt förmiljön runt , och vi kan säkerligen räkna med färre utsläpp av olja.Den svenska avslöjade 1994 415 stycken oljeutsläpp,1995 482 stycken utsläpp, 1996 411 stycken utsläpp, 1997 395 stycken och1998 395 stycken utsläpp i svenska farvatten. Endast i ett 40-tal fall har dettagits ut en vattenföroreningsavgift. Ett litet antal fall har kunnathärledas till utsläpparen. Av dessa har inget lett till straffrättsligaåtgärder.Det är alltså hög tid att skärpa lagstiftningen och stärka kustbevakningensmöjligheter att upptäcka förorenarna. Våra förslag i dessa frågor utvecklas ien särskild vattenmotion.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upprättandet av ett klimatpolitiskt handlingspro-gram,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upprättandet av ett sekretariat för klimatfrågor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förhandlingarna om takdirektiv för gränsöver-skridande luftföroreningar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att nivån på sjö- och vattendragskalkningen skallvara sådan att återförsurning ej sker,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skogskalkning och att ett nytt konto för dennaverksamhet införs,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det lokala Agenda 21-arbetet och att ett nyttkonto för denna verksamhet införs,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gröna nyckeltal,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återinförande av bidrag för radonsanering avvatten,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilda medel för folkbildning om bioteknikinom anslaget Miljöövervakning m.m.,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Östersjösituationen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljögarantin,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentlig upphandling,113. att med följande ändringar i förhållande till rege-ringens förslag för anvisar anslagen under Allmän miljö- ochnaturvård enligt följande uppställning:14.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )den 4 oktober 1999Alf ()()()()()()()()()1 Yrkande 12 hänvisat till FiU.