ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02So431 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So431av , ()Hälsoundersökningar för äldreÄldres hälsa har under blivit allt bättre. Vi skjuteråldrandet framför oss, medellivslängden ökar alltmer. Det är därför avstörsta vikt för den enskilda individens livskvalitet och församhällsekonomin att sjukdomar kan upptäckas och att äldremänniskor kan få stöd och hjälp genom hälsobefrämjande rådgivning.Professor , som ansvarat för det epokgörande H 70-projektet, världens mest omfattande projekt om åldrande, människors liv ochhälsa, menar att systematiska hälsokontroller för äldre borde ingå i sjuk-vårdsplaneringen. De äldre utgör en riskgrupp - både över- och under-diagnosticering är vanligt. Dessutom är det så, menar , attsocialt icke önskvärda förhållanden, som i och för sig kunde åtgärdas, oftaframkallar besvär och symptom som kan få medicinska följder. H 70 harockså visat betydelsen av att just den äldre med sin sämre reservkapacitet vidakut sjukdom bör få medicinsk hjälp och inte tvingasvänta i vårdkön tills krafterna är mer eller mindre uttömda.Personer som fyllt bör därför erbjudas att en gång få genomgåen hälsoundersökning med åtföljande hälsosamtal hos primärvården.Eftersom flertalet äldre redan har en husläkare, kan en sådan hälso-undersökning ingå i primärvårdens uppgifter och kräver därför inga ytter-ligare personal- eller lokalresurser. Husläkaren och distriktssköterskan skalltillsammans svara för hälsosamtalet/undersökningen i nära samverkan medden kommunala äldreomsorgen. Själva hälsoundersökningen bör omfattasyn- och hörselundersökning samt kontroll av hjärta/lungor och ett minnes-test.Hälsosamtalet skall genomföras efter ett särskilt frågeformulär där svarenkan ge indikationer på eventuell ohälsa eller symptom på sjukdom. I samtaletbör också ingå hälsoråd avseende livsstil, kost, motion, social aktivitet etc.Att på detta sätt kunna följa äldres hälsostatus och kunna upptäckadepressioner och begynnande demenser samt andra sjukdomar, kommer attförbättra de äldres hälsa och öka deras livskvalitet.I den nationella handlingsplanen för äldrepolitik framhålls vikten av attfolkhälsoarbetet för de äldre förstärks. Olika modeller för hälsounder-sökningar med hälsosamtal behöver därför prövas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen låter initiera folkhälsoarbetet förde äldre genom att modeller tas fram för regelbundna hälsounder-sökningar för äldre (70-plus) och försöksverksamheter föreslås i såvälstorstads- som glesbygdsområden.Stockholm den 1 oktober 1999Siw ()()
mot · GN02So432 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So432av , (-s)Specialistkompetens för leg. sjukgymnasterSvensk sjukvård står inför stora utmaningar, dels att kunna mötasamhällets krav på en god och säker vård, dels att vara så attraktiv atttillräcklig och kompetent personal kan rekryteras. Med de medicinskalandvinningarna och med den ålderspyramid vi har i ställs storakrav på en aktiv rehabilitering.Sjukgymnasterna har en självklar plats inom det medicinska teamet, inteminst beträffande rehabilitering. Den snabba medicinska utvecklingen kräverspetskunskap inom en rad områden. framhåller detta iförfattningen "Kompetenskrav för anställning som sjukgymnast", SOSFS1998:14, genom att fastslå: "Vissa patienter behöver sjukgymnastiskainsatser som förutsätter att den legitimerade sjukgymnasten har en områdes-specifik kompetens. För att tillgodose dessa patienters behov bör det finnassjukgymnaster med specialisering, dvs. adekvat vidareutbildning och kliniskyrkeserfarenhet från det aktuella verksamhetsområdet. "Skall detta i praktiken fungera krävs en formell behörighet. Detta skulleinnebära ett tryck utifrån dels på arbetsgivarna att inrätta specialisttjänster,vilket skulle tillföra sjukvården ökad kompetens, dels ett tryck att anpassautbildningen i tiden. Rekryteringen till vårdyrkena ökar om möjligheter tillkompetensutveckling erbjuds.Utbildningsinsatser för specialistkompetens behövs och behovsbildeninom respektive specialistordning bör tydliggöras. har fastställt en specialistordning, vilketinnebär att det teoretiska kravet är magisterutbildning i sjukgymnastik, vilkettillhandahålls av högskolan, kurser inom specialistområdet, deltagande isymposier eller seminarier samt en klinisk utbildning omfattande tre årskliniskt arbete under handledning. För att detta skall kunna fungera krävs attutbildningstjänster skapas, motsvarande läkarnas ST-tjänster. Inför dettaarbete bör kostnader för ändamålet skyndsamt utredas för att finansieringenskall kunna preciseras inom ramen för det av regeringen föreslagna anslagetför kompetensutbildning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att behovsbilden inom respektive specialist-område inom sjukgymnastiken undersöks och tydliggörs,2. att begär att regeringen skyndsamt låter utreda kost-naden för den i motionen föreslagna specialistutbildningen för sjuk-gymnaster,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kostnaden för den föreslagna specialist-utbildningen finansieras inom ramen för det av regeringen föreslagnaanslaget för kompetensutbildning.Stockholm den 4 oktober 1999Carina ()()
mot · GN02So433 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So433av , ()Tillgänglighet för allaDet är en rättvisefråga och en rättighet att också funktionshindrade ska hatillgång till samhällets utbud. Det kan gälla besök i offentliga lokalermen också andra fritidsaktiviteter.De funktionshindrades situation har belysts i många utredningar. Mångagoda förslag har också diskuterats. Det borde därför finnas tillräckligt medunderlag för att kunna fatta beslut som underlättar för de funktionshindrade.En lagstiftning skulle medföra att den befintliga miljön utformades så attäven funktionshindrade skulle kunna ta del av den. Det är även klart billigareoch mer stimulerande ur samhällsekonomiskt perspektiv än att erbjudapersonlig service. Det skulle dessutom vara i enlighet med intentionerna iFN:s regler och målsättning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillgänglighet även för funktionshindrade.Stockholm den 1 oktober 1999Carin ()()
mot · GN02So434 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So434av , ()Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationerHandikapporganisationerna har enligt regeringen en viktigopinionsbildande uppgift och fyller en central funktion blandfolkrörelserna i . Statsbidrag lämnas också tillhandikapporganisationer . Statens bidrag hardock varit oförändrat /93 som antaletorganisationer som erhåller bidrag har ökat.Under 1999 har en särskild utredare på regeringens uppdrag sett över bi-dragen, bl a kriterierna för att få statsbidrag och riktlinjer för fördelning.Utredaren har betonat den viktiga roll handikapporganisationerna har både urdemokrati- och opinionsbildningsaspekt.I ett decentraliserat samhälle krävs att företrädare för handikapporganisa-tioner ges reella möjligheter att vara med och påverka samhällsutvecklingen.En förutsättning för att de ska lyckas är att organisationerna ges ekonomiskamöjligheter att ge utbildning och stöd till alla som arbetar ideellt på denlokala och regionala nivån. Då är det inte rimligt att statsbidraget ska varaoförändrat också för den kommande treårsperioden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av ökade statsbidrag till handikapp-organisationer.Stockholm den 1 oktober 1999Carin ()()
mot · GN02So435 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So435av , ()BilstödRegeringen föreslår, att anslaget för bilstöd till handikappade ska ökas.De senaste åren har anslaget varit förbrukat , trots attförsäkringskassornas bedömningsgrunder för beviljande av bilstöd ochnödvändig anpassning har skärpts under motsvarande tid.Bilstödets konstruktion och det framtida stödbehovet har utretts. RRV har isin översyn identifierat ett antal områden där det finns behov av förändringarbåde vad gäller personkrets, anpassningsåtgärder, åldersgränser samt höjningav både grundbidrag och anpassningsbidrag. Att behålla dagens regler t exvad avser åldersgränser stämmer dåligt med regeringens handikappolitiskamål. De torde också till vissa delar stå i strid med grundsynen i FN:sstandardregler, då de begränsar den funktionshandikappades möjligheter attleva ett liv likvärdigt den övriga befolkningen.De regelförändringar som behöver vidtas kommer att öka kostnaden förbilstödet, som kostnader för färdtjänst minskar, vilket i sin turskulle gagna hårt ansträngda kommunekonomier. Medel borde därför av-sättas för att möjliggöra regeländringar för bilstödet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av regeländringar för bilstödet.Stockholm den 1 oktober 1999Carin ()()Gotab, 1999
mot · GN02So436 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So436av , ()Ersättning till levande organdonatorerSedan en längre tid tillbaka har det framförts önskemål om att det skallfinnas tydliga riktlinjer för ersättning till levande givare av organ. Denpraxis som tillämpas utgår från hur man tolkar en rekommendationsom utgick från 1972.Enligt denna rekommendation bör mottagarens hemlandsting betala utersättning till donatorn för inkomstbortfall som ej kan betalas ut av för-säkringskassan, samt för eventuella merkostnader i samband med utredningoch operation. Under de som gått sedan Landstingsförbundetsrekommendation kom har mycket i vårt försäkringssystem ändrats. Vi harförändrat sjuklönebegreppet, vi har infört karensdag och vi har ändratsjukdomsbegreppet.Eftersom organdonation är en frivillig sjukvård-sjukskrivning har mångadonatorer mött tveksamhet från sin arbetsgivare, att de skall betala sjuklönför detta. Levande är mycket värdefulla för sjukvården och börnaturligtvis ersättas fullt ut.I några av landets landsting finns en mer uttalad praxis för ersättning tilldonatorer även efter den s.k. sjuklöneperioden. I de flesta landsting lämnasdock ersättning först efter viss förhandling. Oklarhet i dessa frågor innebäratt det är en omöjlighet att ha en klar och tydlig information till blivandedonatorer. Målsättningen bör vara att enhetliga riktlinjer gäller för helalandet.Med tanke på organdonatorers stora insats för samhällets sjukvård bör detfinnas ett lagligt stöd för dem att erhålla full ersättning gällande förloradinkomst och merkostnader i samband härmed. Frågan om ersättning bör intevara en förhandlings- fråga, beroende på var man bor eller hur insatthandläggaren är.Det är viktigt att dessa ersättningsfrågor utreds så att enhetligariktlinjer kan utarbetas och vara gällande i hela landet oavsett var man bor.Det är ingen stor och kostsam grupp det gäller, men det är högst väsentligtför såväl samhället som och mottagare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en snar utredning om ersättningsfrågor tilllevande av organ eller vävnader.Stockholm den 5 oktober 1999Märta ()
mot · GN02So437 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So437av , ()Tatuering och piercingDet har blivit något av ett mode att pierca och tatuera sig. Antaletpersoner som låtit tatuera respektive pierca sig ökar lavinartat och det ihuvudsak i kretsen av ungdomar. Då en sådan kroppssmyckningåtminstone vad gäller tatuering är för resten av livet bör mycket ungapersoner inte tillåtas tatuera sig med mindre än att vårdnadshavarengodkänt behandlingen. Vad gäller piercing som kroppssmyckning är detett ingrepp med hög risk för allergiska reaktioner och infektioner varförinte heller håltagning på minderåriga skall tillåtas utan sådantmedgivande.Branschorganistionen professionella tatuerare, SPT, förordar enåldersgräns för den som vill tatueras. Alla tatuerare är dock inte medi SPT och bland dem som är det efterlevs inte alltid åldersgränsen.I allmänna råd 1995:3 anges att piercing eller tatuering avminderåriga inte bör ske utan föräldrars medgivande. Det finns dock ingenlagstadgad skyldighet att följa rådet.Den tillsyn som finns föreskriven vad gäller tatuering och piercingverk-samhet är att har tillsynsansvaret vad gäller utrustning bl aför smittrening och hygien i samband med behandling. har tillsyn över lokalerna och övriga hygienfrågor.Det finns i övrigt inga lagstadgade regler om utbildning eller krav påsärskild kompetens eller lämplighet för att utföra tatuering och piercing.Utrustning kan t ex köpas mycket enkelt på postorder vilket också sker istor utsträckning. SPT räknar med att det finns ett stort antal "hemma-tatuerare" i landet, inte minst i Stockholm.Enligt vår mening bör det inte minst av hälsoskäl vara otillåtet att utförakroppshåltagning s k piercing eller tatuering på minderårig utan attgodkännande lämnats av dennes vårdnadshavare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om piercing och tatuering.Stockholm den 1 oktober 1999Siw ()()()()()()()()
mot · GN02So439 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So439av , ()Bra tandvård för allaInledningMiljöpartiet har uppfattningen att det inte skall vara någon skillnadmellan tandhälsa och övrig hälso- och sjukvård. Inom den "vanliga"vården betalar patienten oavsett den verkligakostnaden.Men när det gäller ohälsa i munhålan kan kostnaderna bli så höga för ettrelativt litet ingrepp att många tvingas avstå från att söka hjälp. Även förmånga som långt ifrån räknas som fattiga kan tandvårdskostnaderna vara enså tung ekonomisk belastning att de avstår från kontroll, behandling, eller attde skjuter behandlingen trots påtagliga problem med tänderna.Fattigas rätt till tandvårdI dagens system med socialbidrag har den enskilde rätt till bistånd förakut tandvård, förutsatt att man är berättigad till socialbidrag. Det räckerinte, eftersom vi vet att det finns grupper som tvingas välja att dra uttänder på grund av att de inte har råd att laga dem och för att deraskommuner gör en mycket strikt bedömning av vad som är akut tandvård.Det är grymt och osolidariskt att ställa människor inför valet att klara detallra nödvändigaste eller att dra ut tänder som går att laga. Det är enskam för ett välfärdssamhälle och symboliserar, mer än det mesta, ettklasssamhälle.Gemensamt avgiftsystemUnder de senast årens åtstramningar har många drabbats hårt, speciellt desom varit i behov av tandvård. När det ekonomiska läget nu förbättratsanser vi att tiden är mogen för att planera för en reform där tandvårdenoch övrig hälso- och sjukvård ingår i samma avgiftssystem och i sammahögkostnadsskydd. Det är viktigt att vi som bor i får ettheltäckande skydd när det gäller hälsan, och då får inte tandvården förbliett eget område.Trots att frågan ventilerats offentligt och olika löften om åtgärdermarknadsförts anser vi att det är viktigt att även tar ställning. Viföreslår således att ger regeringen i uppdrag att tillsätta enutredning som tar fram flera alternativ till finansiering och genomförande avden föreslagna reformen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning av ett gemensamt avgiftssystem förtandvård och hälso- och sjukvård.Stockholm den 5 oktober 1999Thomas ()
mot · GN02So441 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So441av , ()Personliga assistenters arbetstidPersoner som är berättigade till assistans enligt (lagen omassistansersättning) skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv.Det finns fortfarande många vuxna personer med omfattandefunktionshinder som saknar egen bostad. Dessa bor i sitt föräldrahemeller på institution. Insatserna enligt LSS skall utformas för att stärka denenskildes möjligheter att leva ett oberoende liv. Den enskilde skall helstkunna leva som andra i samma ålder. När det gäller barn är det ocksåviktigt med avlösning till föräldrar i omvårdnaden.Arbetstiden för personliga assistenter regleras i lagar och kollektivavtal förden maximala arbetstiden hos en arbetsgivare. Om assistenten är anställd hosflera arbetsgivare finns ingen formell inskränkning för den sammanlagdaarbetstiden. När den ersättningsberättigade själv är arbetsgivare förpersonliga assistenter i den ersättningsberättigades eget hushåll, reglerasassistenternas arbetstid i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete.I vissa fall kan arbetstiden, högst , förlängas och övertidtas ut eller 300 under ett kalenderår. Närden ersättningsberättigade anlitar annan anordnare för sin assistans är detmaximala uttaget något lägre.Assistansutredningen (SOU 1995:126) konstaterade: "Med det nuvaranderegelsystemet är det fullt möjligt att bli anställd som personligassistent av flera arbetsgivare, så att den sammanlagda arbetstiden för enanställd hos en och samma funktionhindrad vida överstiger normal arbets-tid". Det är viktigt att den funktionshindrade så långt möjligt kan ha sammaassistent, men kvaliteten kan försvagas om en och samma person får orimligaveckoarbetstider. Även om såväl humana som ekonomiska motiv före-kommer för att en enskild personlig assistent kan vara beredd att arbetaorimlig veckoarbetstid, är det inte rimligt att behålla detta system oförändrat.Det kan också leda till påtryckningar, så att personliga assistenter får en såtung arbetsbörda, att de inte orkar upprätthålla kvaliteten. I vissa fall gällerdetta också hushållsanhöriga som kombinerar personlig assistans i hemmetmed heltidsarbete utanför hemmet.Riksförsäkringsverket har i en rapport till regeringen (RFV anser 1999:1)påtalat, att frågan om arbetstid för personliga assistenter inte är tillfreds-ställande löst.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetstiden för personliga assistenter med fleraarbetsgivare.Stockholm den 5 oktober 1999Ulla-Britt ()
mot · GN02So443 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So443av , ()inrättades 1993 för att bevaka barns rättigheter ochintressen, med andra ord för att se till att lever upp till . En av konventionens fyra grundläggande principer handlarom barnets rätt att komma till tals. Barnet skall ses som ensamhällsmedborgare, en individ med rätt att själv uttrycka sina åsikter.En av de största utmaningarna inför det nya millenniet är att utvecklademokratin så att också barn och ungdomar blir delaktiga i samhällsbygget.Barn och ungdomar saknar i stor utsträckning formella och praktiskamöjligheter att själva ta till vara sina rättigheter. Genom att de saknarrösträtthar de inte heller något grundläggande inflytande på politiska frågor. Inteheller har barn och ungdomar egna organisationer som tillvaratar ochbevakar deras intressen.För att barns och ungdomars rättigheter skall uppmärksammas krävs attnågon för deras talan. uppgift att företräda barn ochungdomar på en generell nivå och att vara deras "röst" i samhället är därförav utomordentlig betydelse. skall driva frågor utifrån ettbarnperspektiv och för att kunna göra detta måste vetahur barn och ungdomar själva ser på sin situation.Barnombudsmannen bör arbeta nerifrån och upp, det vill säga att utifrånkontakter med barn och ungdomar själva, med föräldrar och med personalsom arbetar med barn, skall förmedla ett generellt barn-och ungdomsperspektiv på aktuella frågor.För att bli trovärdig som företrädare för barn och ungdomar måstesåledes ges möjligheter att utveckla sina kontakter med"verkligheten". Vår uppfattning är att i stor utsträckningsaknar sådan kontakt.I då odemokratiska organisationer växer i antal och lockar till sigungdomar är det nödvändigt att det skapas kanaler för barn att förmedla sinakunskaper till vuxna och att barn tidigt ges möjlighet att ta politiskainitiativ.Barnombudsmannen bör i högre utsträckning än arbeta på lokalt planför att entusiasmera, väcka intresse och vara en förmedlande kanal uti sam-hället.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbete.Stockholm den 1 oktober 1999Marianne ()()
mot · GN02So444 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So444av , ()Statlig reglering av socionomyrketFrågan om statlig reglering av socionomers yrkesutövning (legitimation)har drivits av socionomernas fackförbund, SSR. Utantvekan är det så att behovet av att kvalitetssäkra det sociala arbetetsuccessivt har ökat. Samhällsutvecklingen som sådan är en orsak. Enannan är att det är vanligt att socionomer "öppnar eget" i ungefärsamma verksamhetsområden som psykologer.Socionomernas envishet i kravet på en statlig reglering visar på vilken viktfrågan har bland socialarbetarna. Det är klientintresset som står i fokus ochingen utredning har kunnat peka på andra vägar än legitimering för attklienternas säkerhet och trygghet skall tillgodoses.Socialarbetarnas enträgna krav på statlig reglering har ännu intehörsammats. Kvalitetssäkringen är dock så viktig att branschorganisationen, iavvaktan på statlig legitimering, har genomfört en auktorisation efterbestämda kriterier.Detta initiativ från fackförbundet är bra och auktorisationen kommertroligen att få betydelse ur trygghets- och kvalitetssynpunkt. Men auktori-sation är bara "det näst bästa". En statlig reglering med tillhörandekvalitetskrav skulle naturligtvis ge en annan tyngd.Klientsäkerheten är det viktigaste argumentet för införande av legitima-tion. Men det finns ytterligare skäl. Socionomyrket är ett av de traditionellakvinnoyrkena med allt vad det innebär av dålig lön och låg status. Psyko-socialt arbete handlar om människors hela existens ochbehöver få en stärkt ställning. Yrkesstolthet och därmed ökad arbetsglädjegynnar den enskilda socialarbetaren och därmed också klienterna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kvalitetssäkra det sociala arbetet genominförande av statlig legitimation.Stockholm den 5 oktober 1999Ulla ()
mot · GN02So445 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So445av , ()TandvårdsförsäkringenEtt starkt bevis på välfärd är en god tandstatusUtgångspunkten för den allmänna tandvårdsförsäkringen då den infördes1974 var att den skulle gälla alla vuxna och omfatta alla behandlingar.Tandhälsan förbättrades stadigt.Den nya tandvårdsförsäkringen som trädde i kraft har för utsattagrupper inneburit en förbättring, men för många andra inneburit betydligtökade kostnader.De senaste årens forskning visar på ett samband mellan parodontit ochandra sjukdomar som hjärt- och kärlsjukdomar och diabetes. Forskare påTandhögskolan i har konstaterat att stress kan leda till tandlossnings-sjukdomar. Det finnas också ett samband mellan gravida kvinnors dåligatandhälsa och för tidigt födda barn.Munhålan är en del av kroppen och därför bör munhålans sjukdomar jäm-ställas med annan hälso- och sjukvård och inordnas i sjukvårdensavgiftssystem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tandvårdsförsäkringen.Stockholm den 1 oktober 1999Anne ()()Elisebeht ()()()()()()()