ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ub220 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub220av , ()Simundervisning i skolanBad och lek i vatten är en ofta förekommandefritidssysselsättning i för både unga och gamla.Det finns god tillgång till sjöar och kuster som inbjuder tillbad och dessutom finns i de flesta kommuner olika typer avbadanläggningar. Det är viktigt att tidigt få lära sig simmaoch på det sättet bli säkrare i sin kontakt med vattnet.Många lär sig simma i tidig ålder, och skolan har i de flesta fall ansett detviktigt med simundervisning . I samband med be-sparingar som gjorts inom skolan kan man konstatera att simundervisningenhar minskat för skoleleverna. Detta får till konsekvens att simkunnighetenbland svenskarna sjunker och leder till fler olyckor.Det finns anledning till oro om man ser till att allt färrebarn får ta del av någon form av simundervisning. Antalet skolor som under-visar sina barn i enlighet med läroplanen, dvs. med mål att kunna simma ochhantera nödsituationer i vattnet vid slutet av årskurs fem, har enligt upp-följningar som gjorts sjunkit från /97. Ävenandra former av simundervisning på sommarlov och liknande har minskat.Vad som också har uppmärksammats är att barn med invandrarbakgrundaldrig lär sig simma i skolan trots att läroplanen föreskriver att alla skolbarnska vara simkunniga när de går ut femte klass. Den dåliga simkunnighetenbland dessa grupper grundar sig ofta på att de har en annan kulturellbakgrund och därmed en annan syn på badande och klädsel.Trots att simundervisning sker, deltar de inte på grund av sin kulturellabakgrund. Här har skolan ett stort ansvar att utforma lokaler och metoder föratt möta dessa invandrarungdomar så att de kan deltaga på sina villkor isimundervisning.Det kan t.ex. handla om att bygga om duschar eller att ha speciella grupperför dem som vill bada med kläderna på. har här en viktig uppgiftatt följa utvecklingen i kommunerna då det gäller simkunnigheten för alla, såatt läroplanens mål uppföljs.Verket måste speciellt uppmärksamma invandrarbarnens möjligheter tillsimundervisning och vidtaga de åtgärder som kan behövas för att skolan skauppfylla sitt mål om simundervisning.Under den senaste tiden har det skett olyckor som beror på ingen ellerdålig simkunnighet hos barn och ungdomar, vilket visar på att det behövsökade insatser för att barnen ska få bättre simkunnighet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om simundervisning i skolan.Stockholm den 30 september 1999Anita ()()
mot · GN02Ub223 · 1999-10-05 00:00:00 — Det är viktigt attföretagen strävar efter att ge så "bred" yrkeskompetens sommöjligt till lärlingen.11.8 Kvalitetssäkring och yrkesbevisVi anser att utbildningen ska kvalitetssäkras, gärna medyrkesexamen efter branschens önskemål. Utbildningenavslutas med ett gesällprov/yrkesprov. Yrkesbevis utfärdasAlla elever med avslutad lärlingsutbildning har behörighettill fortsatt yrkesutbildning på yrkeshögskola.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om eget lärlingsprogram inom gymnasieskolans rammed en flexibel utformning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lärlingsutbildning som arbetsmarknadspolitiskåtgärd.1Stockholm den 3 oktober 1999Stefan Attefall (kd)()()()()()()()1 Yrkande 2 hänvisat till AU.
mot · GN02Ub224 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub224av , ()Läromedel för personer med läshandikappStatens utbildningsstöd, Sisus,genomförde 1994 en kartläggning av vilka myndigheter,samhällsorgan och organisationer som har ansvar föranpassning av studiematerial för personer med läshandikapp.Kartläggningen visade att bilden var splittrad och att mångaproducenter av läromedel agerade på marknaden.Kunskaplyftskommittén visar att situationen inte har förbättrats som gått sedan Sisus genomförde sin kartläggning och utredning. Istora delar saknas fortfarande ett samordnat stöd till läromedel för vuxnamed läshandikapp.Ett exempel är folkbildningen, där ofta skönlitterära studier ingår som endel i bildnings- och kulturbegreppet. En sådan studiesituation förutsätter attskönlitterära texter finns att tillgå i samband med kursen.Som synskadad är det viktigt att snabbt ha tillgång till information och textav olika slag. Detta borde kunna ske effektivt med den informationstekniksom finns . Det finns t ex möjligheter att få text direkt via filer frånförlag som tillhandahåller olika former av litteratur.Läshandikappade skulle med den nya tekniken kunna få tillgång till all textsom överhuvudtaget trycks i stället för att behöva gå omvägen runtTPB.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det behövs en bred översyn av statensengagemang vad gäller läromedel och studiematerial för personer medläshandikapp,2. att hos regeringen begär en utredning om hur dentekniska utvecklingen kan tas tillvara för att snabbt och effektivt geläshandikappade tillgång till all text och information.Stockholm den 1 oktober 1999Sonja ()
mot · GN02Ub225 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub225av , ()BarnomsorgAtt barnomsorgen bör vara till för alla är självklart. ser verklighetenemellertid annorlunda ut för flera grupper. Till exempel finns ett växandeproblem för barnfamiljer som arbetar inom serviceyrken eftersom öppet-tiderna tenderar att bli allt längre inom dessa branscher. Det gällerframför allt detaljhandeln, vården och hotell- och restaurangbranschen.Den kommunala barnomsorgen stänger vanligen i samband medkontorstiden 18.00, vilket innebär att föräldrar som har arbetstider påkvällarna i praktiken inte får tillgång till barnomsorg. Problemet finnsäven för helgarbetande småbarnsföräldrar.Barnomsorgen skall vara till för alla. Det borde därför finnas möjlighet förkvälls- och helgarbetande föräldrar att erhålla barnomsorg. Det är främst enfråga om rättvisa. Men det finns också andra goda skäl för detta.1) Könsdiskrimineringen mot kvinnor som har barn eller eventuellt ärpotentiella mödrar skulle minska. Arbetsgivarna inom dessa områden är idagavvaktande gentemot unga kvinnor för att de vet att de kan ha svårt att arbetapå obekväma tider när de får barn. Det kan vara en förklaring till att arbets-lösheten är störst just hos unga kvinnor.2) Det är viktigt att göra det möjligt även för småbarnsföräldrar att stå tillarbetsmarknadens förfogande. När sysselsättningen nu tenderar att öka skulleett större arbetsutbud innebära mindre risk för flaskhalsar och därmed mindrerisk för inflationstryck.3) Det måste vara möjligt för småbarnsföräldrar att själva öka sinainkomster eftersom de högsta lönerna finns just och helger.Idag är de redan hårt ansträngda barnfamiljerna närmast utestängda fråndenna möjlighet. Det gäller främst den mest utsatta gruppen ensamståendeföräldrar utan någon tillgång till lösningar bland släkt och vänner.Riksdagens utbildningsutskott har uttalat sig positivt och ansett att detgivetvis är önskvärt att verksamheten om möjligt även erbjuds till barn vilkasföräldrar har obekväma arbetstider. Man har dock utgått från att kommu-nerna ska lösa denna fråga på ett lämpligt sätt. Men så har inte skett.Fortfarande är det så att småbarnsföräldrar med obekväm arbetstid diskrimi-neras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att göra barnomsorgen tillgänglig föralla, även för dem som arbetar och helger.Stockholm den 29 september 1999Lena ()()
mot · GN02Ub226 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub226av , ()Skolans arbete med trafikfrågorMål och riktlinjer för skolans arbete med trafikfrågor finns i läroplanernaför det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) och de frivilligaskolformerna (Lpf 94). Ansvaret för att de s.k. ämnesövergripandekunskapsområdena (miljö, trafik, alkohol, narkotika och andra drogeretc) integreras i undervisningen i olika ämnen åvilar rektor.Trots att målen i läroplanen motiverar en trafikundervisning i skolans allastadier visar flera studier att trafik och trafiksäkerhet inte ens tas upp påetttillfredsställande sätt. Därtill kommer att skolans organisation ofta äruppdelad dels på många små enheter inom det obligatoriska skolväsendet,dels på olika nämnder inom såväl det obligatoriska som det frivilligaskolväsendet. Därtill kommer att förskolan ofta är integrerad med grund-skolan.Alla är trafikanter oberoende av ålder och bostadsort. Detta innebär attvarje individ måste få den kunskap och det omdöme som krävs för att på ettsäkert sätt bli en ansvarsfull aktör i trafiken oavsett om man är gångtrafikant,cyklist eller motorfordonsförare. De höga dödsriskerna för ungdomar visarpå stora brister i dagens situation. Samhället kan aldrig konstruera så tekniskttrafiksäkra miljöer att inte den enskilde individen måste ta ett ansvar för sigsjälv och andra.Hem, skola, samhälle och berörda organisationer bör medverka till att gebarn och ungdom en så god trafikfostran att de kan klara sin roll somtrafikant på ett säkert sätt. Skolan bör åläggas att ha en struktureradtrafikundervisning från förskola till och med gymnasiet. Om undervisningenläggs upp på detta sätt kan man i kommunerna metodiskt och långsiktigtarbeta utifrån elevernas ökande trafikmognad.Ansvaret för trafiksäkerheten i kommunen finns hos flera nämnder ochytterst hos kommunledningen. Ur ett föräldra- och samhällsperspektiv bordedet vara en självklarhet att det finns en röd tråd i skolans trafikundervisning.Trafikolyckorna leder ofta till mänskliga tragedier och stora kostnader församhället. Nollvisionen kräver stora insatser av individer och samhälle omantalet skadade och dödade i trafiken skall minska avsevärt. Skolanstrafikundervisning är en viktig pusselbit i det ansvar kommunerna har förtrafiksäkra miljöer och ansvarsmedvetna trafikanter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att riktlinjer utfärdas om hur skolanstrafikundervisning från förskola t.o.m. gymnasiet skall bedrivas på ettlångsiktigt och strukturerat sätt.Stockholm den 28 september 1999Monica ()()
mot · GN02Ub229 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub229av Husmark , ()Medicinska diagnoser i skolan- Det råder hysteri i skolorna.Alltför många stökiga elever med lässvårigheter skickas på utredning föratt få diagnoser som damp och dyslexi trots att detta sällan leder till någraåtgärder.Detta säger man vid Sensomotoriskt centrum i där man utreder ocharbetar med individanpassade inlärningsmetoder för elever med svårigheteratt lära sig läsa och skriva.Det verkar finnas en tilltro till att medicinska diagnoser skall lösa skolansproblem och i stället för att utbilda och på olika sätt stödja läraren ihans/hennes pedagogiska gärning överlämnar man nu elever att utredas avs.k. specialister för att efter några timmars samvaro sätta diagnosen"neuropsykiatriskt tillstånd", som damp och Aspergers syndrom. Det är ettenkelt sätt att "sopa problemet under mattan" och kan ge en felaktig bild avatt vidare ansträngningar och insatser för denna elev troligtvis ger fögaresultatförbättring eftersom det handlar om en "hjärnskada".Ingen protesterar mot att det föreligger ett behov av neuropsykiatriskadiagnoser i svårare fall men när situationen uppfattas som att upp emot tioprocent av barn lider av medfödda hjärnskador eller psykiskahandikapp så måste detta ifrågasättas.Ordet hjärnskada används snart lika vårdslöst som många grova ord ochvisar på en respektlöshet.Det finns också en uppenbar risk att man överdiagnostiserar. I harantalet neuropsykiatriska diagnoser på barn tiodubblats. En miljon barnbehandlas med amfetamin. har antalet depressioner, missbruk ochkriminalitet ökat lavinartat.Utanför gränser pågår en omfattande forskning som vi inteser mycket av i . Detta gör att vi halkar efter i den pedagogiskautvecklingen. Det får som resultat att allt fler lärare misslyckas i sinambitionatt förmedla kunskap och att vi undanhåller dessa barn en chans till kunskap.Det handlar om att kraftigt förstärka specialpedogiken i grundutbildningoch kompetensutveckling och det handlar om att i undervisningen pålärarhögskolorna låta neurofysiologi ingå som en viktig kunskap i hurhjärna och nervsystem fungerar. Det handlar om att ta aktiv del i denforskning som pågår världen över för att utifrån ny kunskap bygga enpedagogisk inlärningssituation som ger en ökad förståelse för och insikt ibarns utveckling. Inte minst gäller detta för barn i behov av extra stöd ochhjälp.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att rätt bedöma en elevs situation och förmåga,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av neurofysiologisk kunskap som led iundervisningen av all pedagogisk personal,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att aktivt följa pedagogisk forskning ochutveckling också utanför gränser.Stockholm den 30 september 1999Cristina Husmark ()()
mot · GN02Ub230 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub230av Husmark , ()Särbegåvade barnSedan mitten av nittiotalet föreligger en rekommendation frånEuroparådet om att medlemsländerna bör lagstifta om överbegåvadeelevers rätt till särskilt stöd. rekommendation 1248 (1994)har ännu inte lett till någon lagstiftning från svensk sida.Att vara extra skärpt gör att dessa barn känner sigannorlunda och upplevs som lite udda av sina kamrater. Ofta talar man omatt elever inte blir sedda av sin lärare och detta gäller inte enbartsvagpresterande elever utan också överbegåvade barn och ungdomar. Dessaelever anpassar sig i stället till en genomsnittsrytm i klassen.Att återkommande förvåna läraren med lösningsförslag, idéer, insikter ochovanliga kunskaper är ett kriterium som visades i en undersökning somgjordes i . Där tillfrågades 232 lärare medansvar för 2 462 elever i årskurs 1-9 hur många elever som brukade förvånadem. Andelen elever som utmärkte sig uppgick till . Sättet attmäta intelligens skiljer sig från tidigare mätningar gjorda med IQ-metoden.Här handlar det om inlärningsförmåga och förmåga att lösa problem.I de flesta länder i inser man att också överbegåvade elever måstetas väl om hand. Många av dessa elever kommer genom att tänka annorlundaoch hitta nya infallsvinklar att vara med och lösa framtidens problem.I många länder finns avancerad lagstiftning för denna grupp av elever. IÖsterrike finns specialklasser, i satsar man på stipendier och iEngland har tillsatt en expertgrupp för att komma till ett beslutfrån om att dessa barn skall få den hjälp de behöver både för sin egenoch för landets skull. Det betyder inte att elitklasser behöver inrättas utan omväl genomtänkta insatser inom ramen för det befintliga skolsystemet.I flertalet länder ingår specialpedagogik för särbegåvade barn i lärar-utbildningen. Men inte i Skandinavien.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av särskilt pedagogiskt stöd till sär-begåvade barn och ungdomar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att specialpedagogik för särbegåvade barn ochungdomar skall ingå i all lärarutbildning,3. att hos regeringen begär förslag på lagstadgad rätt tillsärskilt pedagogiskt stöd för särbegåvade barn och ungdomar i enlig-het med rekommendation 1248 (1994).Stockholm den 30 september 1999Cristina Husmark ()()
mot · GN02Ub231 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub231av Skånberg, (kd)Ändra namn på IndustriprogrammetIndustriprogrammet är ett av gymnasieskolans 13 yrkesförberedandeprogram. Programmet ersatte kurser från de gamla utbildningarnaverkstadsteknisk, träteknisk, processteknisk, textil och beklädnad samttryckeriteknisk utbildning. Förändringarna i dessa branscher vad gällerarbetsorganisation och produktionsteknik är stora och många gångerlikartade, och motiverar en gemensam utbildning. Läroplanen ärframtagen i samarbete med näringslivet. Näringslivets behov avarbetskraft utbildad för en modern industri är stort. Eftersomarbetslösheten, inte minst ungdomsarbetslösheten, är stor, kunde manvänta att tillströmningen till Industriprogrammet skulle vara omfattande.Antalet sökande till programmet är dock litet. har detminskat med två tredjedelar och samtliga år har antalet erbjudna platseröverstigit antalet förstahandssökande så att det ungefär varit två platserper sökande. Cirka tusen elever har tagits in på programmet som sittandra- eller tredjehandsval, vilket naturligtvis inverkat menligt på derasmotivation.En arbetsgrupp har undersökt skälen bakom den låga rekryteringen. Manrapporterar (Ds 1996:53) att elever som inte sökt programmet betecknarindustrijobb som "skitigt, tungt, instängt, oflexibelt, monotont, osv". Dessabeteckningar ger inte en relevant och realistisk bild utan visar snarare påogrundade, förutfattade meningar om vad industriarbete innebär. För attförändra denna dåliga insikt i industrins värld är naturligtvis såvälstudiebesök som information nödvändiga.Det vore också mycket värdefullt om själva beteckningen på utbildningengavs en mer rättvisande och positiv benämning, såsom Teknikerprogrammet.Att utbilda sig till tekniker skulle i ungdomarnas öron klinga positivt och deskulle låta informera sig om utbildningen och sedan gå den i störreutsträckning . Genom detta skulle arbetslösheten sjunka ochnäringslivet få den rätt utbildade arbetskraft man behöver. Samhällsvinsternaskulle vara betydande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ändra namnet på Industriprogrammet.Stockholm den 1 oktober 1999Tuve Skånberg (kd)()
mot · GN02Ub233 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub233av , ()Idrott och hälsa i skolanMänniskokroppen behöver kroppsrörelse. Vår kropp är programmeradför fysisk aktivitet och den genetiska koden är densamma som hos våraförfäder - stenåldersmänniskorna. En av fysisk inaktivitet fåralltid till följd att den fysiska funktionsförmågan försämras.Muskelmassan minskar, konditionen försämras, skelettet blir skörare ochrörligheten i kroppens leder försämras. För den växande individen ärdetta förhållande av särskild betydelse. Flera vanligt förekommandesjukdomar är också relaterade till fysisk inaktivitet, t.ex. hjärt- ochkärlrelaterade sjukdomar, diabetes, fetma och led- och ryggbesvär.I takt med förbättrade kommunikationer, ökad automatisering ochdatorisering har arbetsuppgifterna blivit allt mindre krävande. Denförändrade livsstilen, med mindre fysisk aktivtet i den dagliga gärningen,innebär ett växande problem för både individen och samhället. Vi behöveralla - oavsett intresse för fysisk ansträngning - fysisk aktivitet för ettoptimalt liv och för att kunna klara vardagslivets påfrestningar. Det måstesåledes till någon form av extra kroppsansträngning för att upprätthållaadekvat fysisk kapacitet.Andelen barn som ägnar sig åt s.k. spontanidrott (sådan idrott som barnensjälva initierar och leder) sjunker dramatiskt. Vidare minskar andelenföreningsanslutna barn och ungdomar till idrottsföreningarna. För en alltstörre grupp av barn och ungdom utgör skolans idrottsundervisning den endaformen av fysisk träning. Det samlade intrycket blir att en stor gruppungdomar får bristfällig fysisk träning. Mycket talar för att vi kommer att fåallt fler vuxna med försämrat hälsotillstånd och bristfälliga förutsättningarför aktivt deltagande i motion och friluftsliv.För barn och ungdomar är fysisk aktivitet nödvändig för såväl den fysiska,motoriska som den personlighetsmässiga utvecklingen. Vidare vet vi att barnhar ett naturligt behov av kroppsrörelser. Att få leka, springa och hoppa utgören naturlig och viktig del i barnets uppfostran till en hel och harmoniskmänniska. För att upprätthålla eller förbättra sin kondition och styrka krävsregelbunden träning. Sammantaget visar både medicinsk och beteende-vetenskaplig forskning att fysisk aktivitet är en viktig komponent förvälbefinnande och gott hälsotillstånd.Nedskärningen av antalet veckotimmar för ämnet idrott och hälsa i läro-planerna på grund- och gymnasieskola är ett förslag som i perspektiv avbeprövad vetenskap och pedagogisk erfarenhet verkar obegripligt. Visser-ligen kan nedskärningen kompenseras av det fria val som varje elev harmöjlighet till, men sannolikt är att de elever som bäst behöver fysisk träningundviker ett sådant tillval. Endast en grupp av privilegierade ungdomarkommer att få tillräcklig fysisk träning. De yngsta barnen bör ha ettträningstillfälle per dag och de äldre barnen och ungdomarna tre träningspassper vecka.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om antalet veckotimmar i ämnet idrott och hälsa.Stockholm den 30 september 1999Ola ()
mot · GN02Ub237 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub237av , ()Naturvetenskap och kemiindustrinSverige har förmånen att erbjuda marknaden hög teknologisk kunskapoch en industri som varit ledande inom flera branscher.Denna trend måste bevaras på ett sätt som skapar grund för ytterligareinvesteringar i från svenska och utländska finansiärer. Flera storabranscher i har tagit aktiv del i uppbyggnaden av vårt land ochvår höga levnadsstandard. Framtiden kommer att vara beroende av hursvensk industri får tillgång till såväl arbetskraft som infrastruktur ochriskvilligt, svenskt eller utländskt kapital.Hög kompetens hos arbetskraft kommer att vara avgörandekonkurrensfaktorer enligt sena rön. Den infrastrukturella kraften står på treben, nämligen kommunikationer (IT-Bredband), transporter och kunskap.Det krävs således även kunskap för att en region skall utvecklas och bli entillväxtregion.Kemiindustrin är ett tydligt exempel på detta. har inve-steringar gjorts inom kemiindustrin i för närmare 10 miljarderkronor. Det visar att branschen är synnerligen viktig för och densvenska ekonomin. En förutsättning för att liknande satsningar skall ske iSverige är att vår kunskap ligger på en hög nivå. Kompetensen ärhelt avgörande för var industriledarna kommer att investera.Bland kemiindustrins anställda är 3 av 4 anställda i ett företag medutländska ägare. Skulle kunskaperna minska i vårt land är det enkelt fördessa utländska ägare att flytta sin verksamhet till annat land.Naturvetenskapliga linjer måste fortsättningsvis få behålla sin högakunskapsnivå. Lärarbrist och felaktigt innehåll i programmen kan skada ut-bildningen och därmed förutsättningarna för industrisatsningar. Utbildningenmåste vidhållas och fundamentala ämnen, såsom kemi, får inte plockas bort.Regeringen måste vaka över och se till att lärarbristen inom natur-vetenskapliga programmen inte ökar ytterligare. För att skall behållakemiindustrin måste utbildning och företagsvänliga incitament skapas.Kristdemokraterna har i sina parti- och kommittémotioner berört förut-sättningarna för industri- och småföretagsamhet, varför detta ej berörs idenna motion.Satsningar på tekniska och naturvetenskapliga utbildningar är avgörandeför den svenska industrins framtid. Detta får följder för på hur vi kommer attkunna behålla vår höga levnadsstandard. behöver en kompetentarbetskraft.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kemiindustrins behov av utbildad arbetskraft frånnaturvetenskapliga programmet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av att bevara kemiämnet igymnasiet med tanke på högteknologisk verksamhet och för att bevarahög kompetens.Stockholm den 2 oktober 1999Kenneth ()