ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sf289 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf289av Skånberg, (kd)Öppenvårdsbehandling i regiMånga kommuner har en öppenvårdsavdelning där familjermed barn går i behandling . Till den härbehandlingen är då knutet en barnläkare som blir informeradom den aktuella familjen vid inskrivningen.Vid kontakt med , har denna efter lite diskussion gåttmed på att föräldrar som har arbete skall kunna delta i dennaöppenvårdsbehandling och erhålla tillfällig föräldrapenning för vård av sjuktbarn. Tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn utgår per barnoch år.Skulle inte föräldrapenning utgå, skulle det vara mycket svårt att fåföräldrar att se det ekonomiskt möjligt att delta, om de måste avstå sin lönoch inte får någon slags kompensation för inkomstbortfallet. Barnensbehandling skulle då bli allvarligt lidande, eller i värsta fall få ställas in.Så långt känt finns det inga regler i AFL för den beskrivna situationen, omkommunen är huvudman för verksamheten. Inte heller har det någonbetydelse om öppenvårdsavdelningen har en landstingsanställd läkare tillhands. Den beskrivna verksamheten liknar i mycket en inläggning dagtidsom t ex en familj måste gå igenom vid en utredning eller behandling påsjukhus i regi. Då är regelverket att föräldrar kan erhållatillfälligföräldrapenning för vård av sjukt barn.Skillnaden består tydligen i om verksamheten bedrivs i regieller i regi. Enligt uppgift har här skärptregeltolkningen istället för det rimliga, tvärtom.Öppenvårdsbehandling i regi blir allt vanligare. För att intebarn ska gå miste om den öppenvårdsbehandling de behöver, eller behövasakna den föräldranärvaro som för behandlingen kan vara viktig, eller till ochmed nödvändig, behöver en lagändring komma till stånd. Regeringen böråterkomma till med förslag på en sådan lagförändring.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en lagändring, så att föräldra-penning utgår vare sig behandling sker vid öppenvårdsavdelning ikommunal regi eller i regi.Stockholm den 5 oktober 1999Tuve Skånberg (kd)
mot · GN02Sf290 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf290av Kenneryd, ()Avgifter till inkomstgrundad ålderspension för personer under 16 årEnligt lagen om inkomstgrundad ålderspension kan rätt tillpension inte tjänas in före det år då den försäkrade fyller 16år. Icke desto mindre är den som är och harinkomst från förvärvsarbete skyldig att erlägga egenavgifter,trots att någon förmånsrätt inte föreligger.Detta måste betecknas som helt otillfredsställande och bör därför rättas till.Ungdomars tidiga kontakt med yrkes- och förvärvslivet får inte medföra tappar förtroendet för det samhälleliga försäkringsskyddet genomupptäckten av påtalade inkonsekvenser. Enligt min mening bör riksdagenbesluta om en ändring i lagen om inkomstgrundad ålderspension så attungdomar befrias från egenavgifter till ålderspension. Det börankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om en ändring i lagen om inkomstgrundadålderspension så att ungdomar befrias från egenavgiftertill ålderspension.Stockholm den 3 oktober 1999Rolf Kenneryd (c)
mot · GN02Sf291 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf291av , ()PensionssystemetFolkets pensionssystem"Istället för öppen redovisning och allmän debatt manglas nuuppgörelser fram i slutna rum, förhandlingar mellan Social-och får ersätta analyser." Så skriver KGScherman, tidigare generaldirektör och chef förRiksförsäkringsverket, i , den27 september 1999.I juni 1998 beslutade återigen om riktlinjer för det reformeradepensionssystemet. Riktlinjerna hade utarbetats i den så kalladeGenomförandegruppen, som består av de fem partier som står bakompensionsuppgörelsen. Partierna är , , . Genomförandegruppen tillsattes 1994,efter det att tagit beslut om riktlinjer för detreformerade pensionssystemet. I pensionsöverenskommelsen förbinder sig defem partierna att vårda överenskommelsen och inte ensidigt göra någraändringar i den.Genomförandegruppen har valt att arbeta bakom lyckta dörrar. Depromemorior som har presenterats har skickats ut på remiss till deremissinstanser som finns upptagna på Genomförandegruppens remisslista.Detta har lett till att den offentliga debatten i princip har uteblivit. De endasom haft möjlighet att debattera är ledningen för de organisationer som finnsupptagna på remisslistan. Detta är enligt ett mycket märkligtsätt att handskas med demokratin i en så viktig fråga som ett nyttpensionssystem. Något som berör varje människa som bor i . Vi anseratt Genomförandegruppens arbete bör ske i ett öppet och offentligt klimat.Genomförandegruppen bör, i stället för att strypa debatten, inbjuda tilloffentlig debatt innan den lägger fram sina färdiga förslag.Att fem partier gjort en överenskommelse i en fråga innebär inte att fråganinte skall utsättas för offentlighetens ljus och diskuteras öppet. Om detreformerade pensionssystemet inte tål en kritisk granskning och öppenhetkan frågan inte heller ha beretts i god demokratisk ordning.När regeringen lade fram sitt förslag till om nya riktlinjer för detreformerade pensionssystemet var en eventuell debatt helt avhängig av omVänstepartiet eller motionerade på pensionspropositionen. Detinnebär att ansvaret för debatten kring det reformerade pensionssystemet heltligger på bland andra . Ett ansvar som vi gärna tar, samtidigtsom vi anser att debatten kring det reformerade systemet borde föras ut tillallmänheten.Vänsterpartiet anser att pensionsfrågan skall "ägas" av folket och helariksdagen och inte enbart av fem partier. Hela och alla dess partiermåste tillåtas ta ansvar för de frågor som det åligger att ta ansvarför. föreslår därför att regeringen bör utreda hur de frågor sombereds i Genomförandegruppen på ett tidigt stadium kan bli föremål för enbred och offentlig debatt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det reformerade pensionssystemets beredning.Stockholm den 2 oktober 1999Gudrun ()()()()()()()()()()
mot · GN02Sf293 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf293av , ()Ekonomisk trygghet vid ålderdomCenterpartiet föreslår en höjning av pensionstillskottet med fr.o.m. . Det gynnar pensionärer medlåg pension, främst kvinnor. En höjning av pensionstilläggetleder till att bostadstillägget för pensionärer ökar, eftersominkomstavdraget minskar (+ A 1 och +75 mkr A 3).Vi föreslår också en modernisering av folkpensionen så attsamboende pensionärer likställs med gifta vid beräkning avpension. Regeringen bör återkomma med förslag.Centerpartiet har medverkat till en inkomstprövning av änkepensionen.Vid utvärderingar av änkepensionsreformen har framkommit att kvinnor medlåg egen inkomst skyddas och att det främst är kvinnor med egen höginkomst som fått försämringar. För unga familjer kan minskningen avfolkpensionen leda till ekonomiska svårigheter. Vi anser att kvinnor medbarn ej ska beröras av inkomstprövningen. bör avregeringen begära förslag om förändring.Den första januari 1990 infördes den s.k. efterlevandepensionen sominnebär att kvinnor och män får samma stöd. Det består av en omställnings-pension som kan förlängas under vissa förutsättningar.Omställningsperioden är kort. De som mister sin make/maka måste förändralivssituationen och det krävs ofta än för att anpassasig till nya förutsättningar. Vi anslår för för attfinansiera en förlängning av omställningsperioden till tolv månader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med följande förändringar i förhållande tillregeringens förslag för anvisar anslagen under ut-giftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande upp-ställning:Tabell 1: (Anslag (tkr) BP 99 Vår förändring )2. att hos regeringen begär förslag om sådan förändring ilagen om allmän försäkring att samboende pensionärer likställs medgifta vid beräkning av pension,3. att av regeringen begär förslag till sådan förändring ilagen om allmän försäkring att kvinnor med barn ej berörsav inkomstprövningen.Stockholm den 4 oktober 1999Birgitta ()()(c)()()
mot · GN02Sf294 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf294av , ()Ekonomisk trygghet för familjer och barnCenterpartiet anser att garantinivån i föräldrapenningen börhöjas. Vi föreslår en höjning från /dag till 150kronor/dag. Det garanterar en något högre standard förföräldrar som inte haft möjlighet att försäkra sig enligtkraven för att få inkomstbaserad föräldrapenning. Samtidigtminskar det behoven av behovsprövade bidrag. Kostnadenberäknas till brutto. Höjningen börgenomföras fr.o.m. den 1 januari 2000.Beräkningsunderlaget för sjukpenningsgrundad inkomst bör förändras ochdelvis grundas på historisk inkomst. Bruttobesparingen beräknas till 550miljoner kronor . beräknar vi en besparing om 250miljoner kronor i A 2.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 12Ekonomiskt trygghet för familjer och barn enligt följande upp-ställning:Tabell 1: (Anslag (tkr) BP 99 Våra )den 4 oktober 1999Birgitta ()()(c)()()
mot · GN02Sf295 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf295av , ()Ekonomisk trygghet vid ålderdomTabell 1: (2000 förändring )InledningUtgiftsområde 11 omfattar bl.a. folkpension men även dens.k. änkepensionen och omställningspensionen.Bostadstillägget till pensionärer finns också inom dettautgiftsområde.A 2 Efterlevandepensionertill vuxnaModerata samlingspartiet har konsekvent försökt förmåriksdagen att häva beslutet att i det närmaste halveraänkepensionerna. Detta har vi ännu inte lyckats med. Vianser dock att de skäl vi tidigare framfört när det gälleränkepensionerna fortfarande äger sin giltighet. Det beslutsom Socialdemokraterna och fattade idecember 1996 om att frånta landets änkor den pension dehar garanterats genom en partiöverenskommelse i slutet på1980-talet måste upphävas. Vi anser att inkomstprövningenav änkepensionerna skall upphöra och nivåerna återställastill vad som gällde före . Denna förändringbör ske . I konsekvens med detta anser viockså att omställningspensionen skall gälla istället . Även denna förändringskall ske . I sammanhanget noterar vi attregeringens två samarbetspartner, ochMiljöpartiet, som tidigare föreslagit att inkomstprövningenav änkepensionen skulle slopas, nu uppenbarligen heltplötsligt har svängt och accepterar förslaget. Det äranmärkningsvärt.A 3 Bostadstillägg tillpensionärerVi menar att skall besluta att fritidsfastighet inteskall räknas in vid beräkningen av bostadstillägget i enlighetmed vad vi fört fram under tidigare år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att inkomstprövningen av änkepensionenslopas ,2. att beslutar att omställningspensionen skall betalas uti fr.o.m. ,3. att beslutar att fritidsfastigheter inte skall medräknassom inkomst vid beräkningen av BTP,4. att beslutar anslå 14 till anslag A 2Efterlevandepensioner till vuxna för ,5. att beslutar anslå 9 till anslag A 3Bostadstillägg för pensionärer för år 2000.Stockholm den 5 oktober 1999Margit ()()()()()()()()()
mot · GN02Sf298 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf298av , ()Återbetalning av underhållsstödLagstiftningen om underhållsstöd skyddar inte den part somoskyldigt drabbas av att den underhållsskyldige uppgeroriktiga inkomstuppgifter!En frånskild kvinna i blev dömd att betala mellanskillnaden närexmaken uppgav oriktiga inkomstuppgifter vid fastställande av underhålls-stöd.Enligt 20 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall försäkringskassanbesluta om återkrav av belopp från den som det har betalats ut till omunderhållsstödet har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp. Om detfinns särskilda skäl, får dock efterge kravet helt ellerdelvis. Att den som erhållit utbetalningen inte har förstått att den varfelaktigär en av de omständigheter som har att beakta då den skabedöma om det finns särskilda skäl att helt eller delvis efterge kravet.Den rättsliga tillämpningen av det ovan nämnda är absurd. När pargenomgår en separation är ekonomin ofta det stora tvisteämnet. Att i detläget göra den ena parten ansvarig för att den andra undandrar sig sitt ansvarär direkt stötande. Detta måste rättas till så att det passar in i vårtsamhällesrättsmedvetande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återbetalning av underhållsstöd.Stockholm den 5 oktober 1999Raimo ()()
mot · GN02Sf299 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf299av , ()Underhållsskyldighet för flera barnLokaltidningarna redovisade för att över2 000 föräldrar bara i län varit skuldregistrerade förunderhållsstöd hos länets kronofogdemyndighet. Många avde underhållsskyldiga har mycket låga inkomster och fick isamband med vårens beslut om höjt grundbelopp enförbättrad situation, men för andra föräldrar försvåradessituationen. Det gäller särskilt de, som har normalainkomster och underhållsansvar för flera barn.Också nuvarande system medför allvarliga problem för många föräldrarsom är skyldiga att betala underhåll för sina barn. Det gäller inte minstföräldrar som har tre eller fyra barn. En tre- eller fyrabarnsfar/-mor, som ärunderhållsskyldig för sina barn betalar i normala inkomstlägen avsin månadsinkomst (brutto!) i ersättning till försäkringskassan.Därmed blir den faktiska marginaleffekten för honom/henne i en kommunsom även om han/hon inte nått upp till brytpunkten iskatteskalan. Till det kommer i flera fall studiemedelsavgifter om avbruttoinkomsten, icke avdragsgilla arbetsresor med i vissa fall upp till 7 000kronor , fackföreningsavgifter och andra utgifter för inkomstensförvärvande.Några tiotusental föräldrar med normala inkomster och stor under-hållsskyldighet kan med nuvarande regelverk få svårt att känna respekt församhällets regler. Deras vilja att satsa på arbete kan också få sig en rejälknäck om marginaleffekterna blir för höga och deras möjligheter att byggaupp ett fungerande socialt liv efter en skilsmässa minskar rejält.Samtidigt utgår bidragsförskott i vissa fall till familjer med mycket godaekonomiska förutsättningar. Med de omfattande förändringar som skett ifamiljemönstren finns det skäl att överväga om inte samhällets regler förbidragsförskott och underhållskrav bör ta viss hänsyn till vårdnadshavarensinkomst- och förmögenhetsförhållanden. Om t ex en förälder tillsammansmed sina barn flyttar samman med en annan man/kvinna och de tillsammanshar goda inkomster, medan den underhållsskyldiga har snäva marginaler, kandagens regler för underhållsstöd synas väl okänsliga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen beställer en analys av hur nuvaranderegler för underhållsstöd påverkat levnadsförhållandena för särlevandeföräldrar som har betalningsansvar för flera barn.Stockholm den 1 oktober 1999Inger ()()
mot · GN02Sf300 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf300av , ()Den övergångsvisa garantipensionenÖ-garpenVänsterpartiet reserverade sig mot delar i det nyapensionssystemet. Det nya pensionssystemet grundar sig påen överenskommelse mellan , ,, nya pensionssystemet omfattas inte heller av samarbetetmellan regeringen och . I dengenomförandegrupp som bl.a. skall behandla denövergångsvisa garantipensionen har inteberetts möjlighet att delta.Riksdagen fattade ytterligare beslut om det reformeradepensionssystemet. Detta innebär att även grundskyddet i pensionenförändras. Folkpension och pensionstillskott ersätts med en beskattadgarantipension. Garantipensionen skall avräknas efter speciella regler motden inkomstrelaterade pensionen och beskattas. Garantipensionen kommeratt gälla dem som är födda och senare.Även de nuvarande pensionärerna födda eller tidigare kommer att fåsin folkpension och pensionstillskott ersatta med en övergångsvisgarantipension. Den övergångsvisa garantipensionen för personer föddaår eller har varit föremål för en utredning i den s.k. som överlämnade sitt betänkande till regeringen ifebruari 1999 (SOU 1999:17).Genomförandegruppen har framfört att pensionärerna inte ska förlora påatt folkpensionen och pensionstillskottet ersätts med garantipensionen sombeskattas och att det särskilda grundavdraget försvinner. Som norm harGenomförandegruppen beslutat att beräkningarna ska göras utifrån enpensionär med en kommunalskatt på 34 %.I betänkandet från föreslås att den övergångsvisagarantipensionen ska genomföras , som den avriksdagen antagna lagen om garantipension träder i kraft. Detta skulleinnebära att en stor del av pensionärerna som är födda kommer attfå en bättre pension. I denna grupp finns många låginkomstpensionärer,främst kvinnor. Kvinnorna är överrepresenterade i denna grupp genom attmedellivslängden är högre för kvinnor än för män.Riksförsäkringsverket () har i en skrivelse meddelat att man serproblem att genomföra och verkställa utbetalningarna av den övergångsvisagarantipensionen p g a datasystemet. har förståelseför dessa problem. RFV har, förutom det nya pensionssystemet, även atthandskas med problematiken . Det vore däremot mycketolyckligt om den inkomstförstärkning som den övergångsvisagarantipensionen innebär för pensionärer födda inte skullegenomföras som förespeglats år 2001.Vänsterpartiet står bakom den budget som lagts fram. Frågan om denövergångsvisa garantipensionen bereds av Genomförandegruppen.Vänsterpartiet anser att om Ö-garpen inte kan genomföras på grund av detekniska problem som aviserat, så bör regeringen införvårekonomiska propositionen 2000 överväga någon form av kompensation.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den övergångsvisa garantipensionen och dessgenomförande.Stockholm den 1 oktober 1999Gudrun ()()()()()()()()()()
mot · GN02Sf601 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf601av de , ()Svenskt medborgarskapDet är oomtvistat att ett av de största hindren för människormed utländsk bakgrund att komma in på den svenskaarbetsmarknaden är bristande eller inga kunskaper i svenskaspråket. Det är också oomtvistat att svenska för invandrareerbjuds, men att den enskildes aktivitet och deltagande iundervisningen varierar väsentligt.Fler skulle säkert mer aktivt delta i undervisningen om det vore så att detkrävdes vissa grundläggande kunskaper i svenska språket för att kunna sökasvenskt medborgarskap. Den som söker svenskt medborgarskap tar ett aktivtbeslut om avsikten att stanna i . Med ett medborgarskap följer såvälrättigheter som skyldigheter. En individuell egeninsats borde bestå i att taaktiva steg för att lära sig tala och förstå det svenska språket på vardagsnivå.En miniminivå för svenskt medborgarskap borde vara kunskaper i svenskaspråket motsvarande grundskolenivå. Lagreglering av detta bör införas,liksom en reglering av på vilket sätt sådana kunskaper skall kunnadokumenteras. En sådan reglering bör medge sådana undantag som ärföranledda av den sökandes ålder eller andra särskilda omständigheter somgör det orimligt att hävda kunskapskravet fullt ut.Ett sådant krav för medborgarskap är inte att betrakta som ett hinder utansnarare som ett gemensamt ansvar för samhället och den enskilde. Genomkravet ökar de enskilda individernas möjligheter på arbetsmarknaden, isamhället och i livet i det nya hemlandet. Medborgarskap är inte en fråga ompappersexercis. Det är en viktig symbolisk och reell markering av en djuparerelation till . Då är naturligtvis förmågan att tala och förstå detsvenska språket en viktig del av den nya medborgarens förutsättningar för attverkligen känna och kunna ge uttryck för denna djupare relation.I många EU-länder, till exempel , , , , och , finns, förutom en hel del andra krav, ävenkrav på att kunna förstå och göra sig förstådd på respektive lands språk föratt erhålla medborgarskap. Redan i förarbetena till medborgarskaps-lagen (1995:382) framhölls att, trots att det inte finns något uttryckligt kravpå kunskaper i svenska för att bli svensk medborgare, så borde den sökandeskunskaper i svenska språket ges en stor betydelse vid prövning av enansökan om medborgarskap.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om att det för erhållandeav svenskt medborgarskap för utländsk medborgare skall införas kravpå dokumenterade kunskaper i vardagligt användande av det svenskaspråket i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 17 september 1999Marietta de ()
mot · GN02Sf602 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf602av de , ()AsylprövningAsylsökande kan överklaga ett utvisnings-/avvisningsbeslut i princip hur som helst.Visserligen skall nya skäl ha tillkommit, men detta kanegentligen inte bedömas förrän ny prövning skett. Dennaobegränsade möjlighet innebär risker för att man mer ellermindre konstruerar nya skäl med hjälp av de juridiskaombuden, i synnerhet som alternativet i många fall kan varamycket traumatiskt. Ett sätt att iasylärenden få fram allt underlag och alla relevanta om-ständigheter är att i lagstiftningen skärpa och förtydligaöverklagandemöjligheten.Ingen annanstans i rättssystemet finns denna i princip obegränsade rätt attfå sin sak omprövad. Kravet på likhet inför lagen gör att möjligheten att gångpå gång överklaga bör begränsas. En sådan begränsning måste avvägas så attden ger största möjliga rättssäkerhet för den asylsökande. Självklart skallrelevanta nya skäl kunna prövas. Ett alternativ till dagens handläggnings-ordning är att överföra prövning av överklaganden av utvisnings-/av-visningsbeslut till förvaltningsdomstol.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring attöverklagandemöjligheten i asylärenden utformas så att reell likhetinför lagen gäller inom rättssystemet i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 17 september 1999Marietta de ()