mot · GN02MJ547 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ547av , ()Hållbara matvanorHållbara , länslandsting, har publicerat en rapport nr 23, Ett första steg mothållbara matvanor författad av och . I rapporten tar författarna upp frågor kringlivsmedelskedjans påverkan på vår miljö och därmed ocksåhur våra matvanor påverkar miljön. Rapporten ger förslag tillhur vi genom att förändra våra matvanor kan bidra till attlösa rader av allvarliga miljöproblem och förbättrahälsotillståndet.I denna motion vill vi beskriva huvuddragen och slutsatserna i rapportenoch föreslå åtgärder för att gå vidare. Rapporten kan beställas från Centrumför Tillämpad Näringslära i , tel 08-585 85120.Miljöeffekter av dagenslivsmedelsproduktion ochkonsumtionLivsmedelskedjan har utvecklats till enmycket omfattande och resurskrävande hantering. Tillgångenpå billig energi och en globaliserad handel är två avförklaringarna till denna utveckling. Omstruktureringen storskalig matproduktion med ett litet antalproduktionsanläggningar orsakar omfattande transportarbete.Sammantaget utgör livsmedelskedjan en av våra storamiljöbelastare, som bidrar till alla de stora miljöhoten, isåväl i som globalt. Här följer en del av problemen.- KlimatpåverkanLivsmedelskedjan ger klimatförändringar via bl akoldioxidutsläpp från den omfattande användningen av fossilenergi för transporter, processer, uppvärmning,arbetsmaskiner, konstgödselproduktion m.m.- FörsurningFossilbränsleanvändningen ger också stora utsläpp avkväveoxider och svaveldioxid som orsakar försurning, vilketredan har visat sig i form av skogsskador och försuradesjöar, problem med höjda metallhalter i mark och vatten ochförlust av biologisk mångfald.- Marknära ozonTransporterna i livsmedelskedjan bidrar till att bildamarknära ozon, som ger stora skördeförluster och som ocksåpåverkar människors hälsa.- ÖvergödningLivsmedelskedjan bidrar till övergödningen genom kväve-och fosforläckage från jordbruksmark, genomammoniakavgång från stallgödsel, genom transporternasutsläpp av kväveoxider samt genom toalettavfallets innehållav kväve (som inte tas till vara). Övergödningen leder tillalgblomning, igenvuxna sjöar och döda havsbottnar m.m.- Nedbrytning av ozonlagretLäckage av halokarboner, bl a så kallade freoner, från frysaroch kylar bryter ner ozonlagret. Ett uttunnat ozonlager ökarrisken för bl a cancersjukdomen malignt melanom.- Hotet mot den biologiska mångfaldenJordbrukets strukturomvandling mot storskalighet ochspecialisering leder liksom användningen av färre växt- ochdjurarter till en minskad biologisk mångfald. Likasåpåverkas mångfalden av användningen av kemiskabekämpningsmedel. Numer försvinner även vanliga arter urjordbrukslandskapet, såväl insekter som fåglar.- Förbrukning av ändliga resurserLivsmedelskedjan tär hårt på ändliga resurser; t ex användsmycket fosfor i jordbruket och fossilbränslen används ikedjans alla led och även till transporter.- MarkförstörelseGlobalt förstörs betydande arealer odlingsbaråkermark beroende på olämpliga produktionsmetoder. Påmånga håll minskar mullhalten och på andra sker enförsaltning av jorden.- VattenproblemVatten är vårt viktigaste livsmedel. På många håll ärdricksvattnet förorenat av bekämpningsmedel och nitrat. Påandra nyttjas fossilt grundvatten för bevattning.- HälsoproblemLivsmedelshanteringen kan ge upphov till arbets- ochhälsoproblem för livsmedelsarbetaren.Bekämpningsmedelsanvändningen framför allt i fattigaländer sker ofta helt oskyddat med sjukdom och död somföljd. Många biocider är cancerogena.Livsmedelshanteringen kan även leda till andrahälsoproblem som t ex ökad risk för luftvägssjukdomar,astma och cancer pga. utsläpp av kväveoxider, svaveldioxid,koloxid, flyktiga organiska ämnen mm. från transporter.Vilken effekt små doser av bekämpningsmedel i maten harvet man inte.Den sammanlagda resursanvändningen och miljöbelastningen från livs-medelskedjan blir avsevärd. En femtedel av all energi som används i Sverigegår till att producera, vidareförädla och tillaga den mat vi konsumerar.Transporterna står för av detta, men de svarar för en betydligt störreandel av livsmedelskedjans utsläpp av koldioxid, kolväte och kväveoxider.Enbart för att försörja med mat används energi motsvarandeminst olja - !Vår matkonsumtion är inte hållbar. Den producerar enligt beräkningar fyragånger mer växthusgaser än vad som är ekologiskt uthålligt. Våra ekologiskafotavtryck är för stora. Om våra matvanor blir norm för jordens människordör planeten. Så kan vi inte leva.Den hållbara maten måsteklara kravenVid valet av mat har man på haft en rad utgångspunkter, som kommer attstyra matvalet.- NäringMaten skall tillfredsställa primära behov. Den bör också geförutsättningar för god hälsa och minska risker förkostrelaterade sjukdomar. Såväl behovet av mineraler somproteinintaget ska vara det rätta.- MiljöproblemMan anser vidare att valet av livsmedel ska eliminera ellerminska miljöproblem. För att minska effekter avanvändningen av fossila bränslen föreslås att frilandsodlatgenerellt väljs före växthusodlat, att köttmängder minskasoch att transporter kortas.- Biologisk mångfaldFör att minska hotet mot den biologiska mångfalden blirvalet KRAV-märkta produkter och kött från betesdjur. Manmenar också att valet av mat påverkar förändringar av detsvenska kulturlandskapet och ekotoxiska effekter -framförallt i andra länder där biocidanvändningen är ändåintensivare än i Sverige.- GifterVid valet av livsmedel tittar man i utredningen också påtoxikologiska effekter som miljöföroreningar i fisk, högahalter av kadmium i jordar och livsmedel och resthalter avkemiska bekämpningsmedel. Man menar att kunskapen omgenmanipulerade produkter är så bristfällig att man avförsiktighetsskäl inte vill förorda dem.- EtikenÄven etiska aspekter måste beaktas vid valet av mat. Genomatt välja en stor del vegetabilier i maten kan användningen avåkerareal för foderspannmål minska och ge plats förspannmålsodling till en allt större befolkning på jorden.Genom att minska import av t ex kaffe kan mark görastillgänglig för odling av livsmedel i utvecklingsländer.Socialt och hälsomässigt oacceptabla produktionsmetoder iandra länder påverkas också av våra val liksomdjurskyddsaspekter.- KonsumentaspekterKonsumenten bör ha krav på att mat produceras på etthygieniskt och toxikologiskt säkert sätt och att informationär tillräcklig och tydlig för att möjliggöra ett medvetna val.Priset får inte vara sådant att ekonomiska skäl avgör omkonsumenten har möjlighet att välja bra mat. Inom EUförekommer det att prima grönsaker och frukter kasseras föratt höja konsumentpriserna. De globaliserade och långalivsmedelskedjorna gör det svårt för konsumenterna attpåverka livsmedelsproduktionen.Ät ekologiskt hållbart - ätså här:Den mat man förordar kallar man Första-steget-maten. Detär ett konkret och detaljerat förslag som visar i vilkenriktning matvanorna och därmed utbudet måste förändras föratt kunna vara ett första steg mot en hållbar utveckling påmatområdet. Naturligtvis påverkar valet också jordbruket.Man menar att förslagen i Första-steget-maten i stora dragbör genomföras om hållbara matvanorska kunna uppnås inom överskådlig framtid. Vissa av deföreslagna förändringarna kan genomföras ganskaomgående, medan andra tar mer tid pga. behov avförändringar inom såväl produktionen som attityder. Deviktigaste stegen i livsmedelsvalet i Första-steget beskrivsnedan:- Ät en stor andel vegetabilierI den gruppen finns kolhydrater, fibrer, vitaminer, mineraleroch antioxidanter. En kost med mycket vegetabilier krävermindre resurser än dagens konsumtion. En hälsosam kostinnehåller mycket frukt och grönt. Den totala mängden böröka jämfört med . Vad vi bör äta beror påsäsong, men generellt ersätts en del av salladsgrönsakerna avgrövre grönsaker och rotfrukter. Dessutom bör det varanärproducerat och säsongsanpassat. Frilandsodladegrönsaker spar fossila bränslen jämfört med växthusodlat.- Ät en måttlig andel animalierFör att klara kraven ovan måste köttmängden minska ikosten, vill man ta bort. Valet av kött är mycket viktigt.Lamm, betande djur och vilt förordas medan gris- ochkycklingkonsumtionen måste halveras. Det gäller att äta köttav djur som klarar sig på sämre marker, främjarkulturlandskapet och gynnar den biologiska mångfalden ochsom inte kräver högvärdig spannmål. Man menar att vare sigkyckling eller gris erbjuds ett acceptabelt liv i dagensproduktionssystem vilket ytterligare talar för en minskning.- Ät KRAV-märktSkälen för det valet är många. Jämfört med konventionellalantbruk används i ekologiskt lantbruk mindre ändligaresurser som t ex råvaror för handelsgödsel. I och med atthandelsgödsel inte används sker inget nämnvärt tillskott avkadmium till jorden. Genom vallodling och användning avstallgödsel erhålls en god mullhalt i den ekologiskt odladeåkermarken. För kulturlandskapet och speciellt denbiologiska mångfalden innebär den ekologiska odlingenfördelar framför den konventionella. Genom att inte användakemiska bekämpningsmedel riskerar man inte påverkan påarbetsmiljö, hälsa och ekosystem.- Ät närproduceratInhemskt och lokalt producerat är att föredra av transport-och utsläppsskäl. För att minska transportutsläppen bör"importutrymmet" begränsas och i första hand utgöras avnäringsmässigt viktiga produkter som t ex apelsiner ochbroccoli, produkter med låg vattenhalt och KRAV-produktersom inte produceras i det egna landet.- Ät färska livsmedelTyngdpunkten ligger på färska livsmedel då de oftast krävermindre resurser än frysta och konserverade produkter.Undvik konservburk, som kräver mer energi att tillverka änandra förpackningstyper.- Ät inte - - - men ät mer avPå vissa punkter krävs en stor förändring. Det finns ingetutrymme för smör eller och det krävs en halvering avläsk, godis och annan vad som kallas för "utrymmesmat" -sånt vi egentligen inte behöver. Men skaldjur, främstmusslor, och baljväxter, ärter och böner ska vi äta mer avliksom bröd, potatis och lamm. skapar miljöproblem.Pastan bör vara utan durumvete.Procentuella förändringarDet betyder följande kostförändringar mot . + betydermer av, - mindre än idag.Bröd +50%Flingor, gryn +50%Ris bör minskaFrukt o grönsaker +60%Juice -50%Baljväxter 10 gånger mer än idagSmör ta bort heltKött -25%betesnöt ökning jämfört med idagnöt uppföd på kraftfoder -100%lamm +100%gris -50%kyckling -50%Ost som , men feta ostar skaminskaGodis, chips mm. -50%Ekologisk hållbarhet kräverpolitiska beslutRapporten första steg mot hållbara matvanor visar tydligtatt vi för att klara internationella och nationella miljömålsamt av hälsoskäl måste förändra våra kostvanor. Rapportenvisar på ett mycket bra sätt hur och vad vi bör äta. Vinsternaär inte bara miljömässiga. Hälsoaspekten har varit viktig ochmånga råd känns säkert igen. Det annorlunda med dennarapport är att den försöker föreslå konkreta åtgärder för attuttryck som långsiktig ekologisk hållbarhet ska kunnagenomföras i praktiken. Man menar att förslaget ärrealistiskt, men det kräver politiska beslut, inte minst inomjordbrukets område. I många fall får man göra en avvägningdå fler miljömål kolliderar. Ett vegan-alternativ skulle i ochför sig minska utsläpp av metan och gödselläckage från djur,men å andra sidan påverkas mullhalten, kulturlandskapet ochden biologiska mångfalden negativt.Ska våra matvanor bli ekologiskt hållbara krävs ett jordbruk med riktningmot ett ekologiskt jordbruk. I rapporten lyfts KRAV-livsmedel fram som detvettigaste alternativet. Man menar att Första-steget-maten inte blir dyrare ändagens matvanor, främst på grund av ett annat val av mat i framtiden.Detta kommer att kräva styrmedel i form av skatter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel för att främja övergång till ekologiska driftformer inomjordbruket, men också stöd till det ekologiska jordbruket.Inom miljöpolitiken krävs förändringar såväl vad gäller användning avfossila bränslen, både till transport och handelsgödsel, som för att ändrainriktningen på livsmedelskedjan i dess helhet. Matvanor är avgörande förhälsan. En övergång till rapportens Första-steget-mat skulle påverkakostnader för sjukvård . Det är viktigt att få igång en nationellkostrådgivning till förmån för hållbara matvanor.Idag talas mycket om ekologiskt långsiktig hållbarhet. I rapporten steg mot hållbara matvanor finns ett verktyg för att få igångutvecklingen. Från sida välkomnar vi rapporten och delar deslutsatser den kommer fram till. Vi menar att det är angeläget att det skernågot . Annars riskerar de fina orden att bli just fina ord, och bara tallederinte till ekologisk hållbarhet - till det krävs handling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av att ändra våra matvanor ienlighet med rapporten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att göra hela livsmedelskedjanresurssnål,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förändra jordbrukspolitiken i syfte att främjahållbara matvanor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ändra skattepolitiken i syfte att främjahållbara matvanor,15. att som sin meningen ger regering till känna vad imotionen anförts om att ändra miljöpolitiken i syfte att främja hållbaramatvanor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ändra energipolitiken i syfte att främjahållbara matvanor.27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nationell kostrådgivning till förmån för hållbaramatvanor.Stockholm den 5 oktober 1999Gudrun ()()()()()()()()()()1 Yrkande 4 hänvisat till SkU.2 Yrkande 6 hänvisat till NU.