mot · GN02T441 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T441av Molén, ()Moderat trafiksäkerhetspolitik1 Regeringen tar inte trafiksäkerheten påallvar.Bristande trafiksäkerhet är en av våra största och viktigastefolkhälsofrågor. Risken att dö eller skadas i en trafikolycka är denvanligaste dödsorsaken för ungdomar mellan . I en studieberäknas kostnaderna för bristande trafiksäkerhet inom EU uppgå till 162miljoner ecu år 1995.Det var efter vårens svåra olyckor som regeringen lade fram sittelvapunktsprogram för ökad trafiksäkerhet. har senare lagtframett program i sju punkter. Om regeringens förslag i huvudsak kan sägastasikte på säkerheten är mer inriktade på miljön och transport-systemets utformning i stort. Här finns punkter som talar om utvecklingavvägarna och mer samverkan mellan stat och näringsliv samt efterfrågan påsäkra transporter. Däremot saknas konkreta åtgärder om trafiksäkerhets-insatser och kostnaderna för dessa. Härigenom liknar programregeringens.I höstens budgetproposition tas visserligen de elva punkterna upp men dennationella kraftsamling för ökad trafiksäkerhet som många väntat påuteblev.Den enda konkreta åtgärden som redovisas är anslaget om 4,5 miljarderkronor som föreslås omfördelas i den nationella väghållningsplanen tillfysiska trafiksäkerhetsåtgärder fram . Dessutom skall 400miljoner kronor utöver denna ram gå till trafiksäkerhetsåtgärder underperioden . Detta räcker inte. har på uppdrag avNäringsdepartementet tagit fram en lista på de 100 farligaste vägarnaoch föratt åtgärda de farligaste avsnitten beräknas kostnaderna uppgå till 4,5miljarder kronor.Det svenska vägkapitalet har kraftigt devalverats under den social-demokratiska regeringen . Ett resultat av åretsbudgetproposi-tion blir att denna devalvering fortsätter och att nollvisionenfortfarandeligger långt borta. Regeringen saknar fortfarande en strategi för hurtrafik-säkerhetsarbetet skall bedrivas i fortsättningen.Moderata samlingspartiet har tidigare ifrågasatt om det är förenligt medVägverkets uppdrag att arbeta med trafiksäkerhetsfrågorna. Efter desenasteårens misslyckanden anser vi detta vara en berättigad uppfattning ochnågotsom borde tas upp till granskning av regeringen.Näringsdepartementet fullföljer inte elvapunktsprogrammet på de områdensom bl.a. handlar om hur trafiksäkerhetsarbetet skall bedrivas,frivillig-organisationernas roll eller samhällets hantering av trafikbrott. Änmindrefinns det några avsnitt om hur säker gång- och cykeltrafik skallanordnas,vilket togs upp bland de tidigare elva punkterna. I dessa talas detockså omökad frivillig användning av cykelhjälm. I budgetpropositionen talasenbartom ökad användning.2 Förbättrad och utökad statistik behövsEn viktig fråga som aktualiseras genom (aug. 1999) är vad som egentligen är en trafikolycka och hurdenna anmäls. Om vi skall kunna se hur trafiksäkerhetsarbetet utvecklasär det av vikt att veta hur olyckstillbuden gått till och hur olyckornaförändras. T.ex. räknas som trafikolycka enbart tillfällen därmotorfordonär inblandade. Gång- och cykelolyckor blir därför inte anmälda.Detsamma gäller olyckorna med spårvagn. Detta aktualiserartrafikolycksfallsstatistikens tillförlitlighet, en fråga som Moderatasamlingspartiet tog upp . Den enda säkra rapporteringen gällerdödsolyckorna. Däremot är det osäkert hur andra olyckor anmäls ochrapporteras. Sjukhus, polis och försäkringsbolag gör t.ex. ofta olikabedömningar av skadans svårighetsgrad och om den är följden av entrafikolycka. Moderata samlingspartiet anser att såväl gångtrafikantersom cyklister bör räknas in i trafikarbetet och därmed också iolycksstatistiken.Moderata samlingspartiet anser vidare att det behövs en översyn av helastatistikområdet när det gäller trafikskador. De senaste årensskadeutvecklingmed whiplashskador aktualiserar detta. En del skador ger symptom redanefter , andra kan ta innan de ger sigtill känna.Här har många trafikskadade haft svårigheter att få ersättning.Whiplashskadorna ökar dramatiskt och över 16 000 fall anmäldes förraåret.Andra skador minskar. Orsaken till ökningen framhålls ofta vara destyvarebilarna. Biltillverkarna bygger numer starkare bilstolar så att de inteskallkollapsa vid en olycka. Detta innebär att en större del avaccelerationskraftenöverförs till den åkande med nackskador som följd. och SAAButarbetar nya modeller av bilstolar.3 Nollvisionen - bara en drömDet var som godkände propositionen om noll-visionen och det trafiksäkra samhället, där det långsiktiga målet varattingen skulle dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor.I dag måste vi fundera över hur arbetet med denna vision skall ske, i dagnär trafikolyckorna och antalet allvarligt skadade ökar. Sommarensolyckormed många döda på vägavsnitt som redan är kända som trafikfarligaförstärker känslan av att intet görs.Att bli dödad eller skadad i en trafikolycka är något som drabbar minst25 000 personer , cirka 540 dödas. Antalet allvarliga skadoruppgårtill nästan 4 000, en ökning från . Här är det som ovan nämntsstoramörkertal i uppgifterna. Försäkringsbolagen rapporterar genomFörsäkrings-kasseförbundet ungefär 44 000 skadade. Sjukvården uppger siffror upptill66 000. Det är mycket höga tal som stämmer till eftertanke. Om trendenhåller i sig kommer antalet trafikdöda att ligga på 473 personer år2000.Riksdagens mål var 400.Olycksutvecklingen ute i är också den oroande. 42 000 människordödas och 1 1/2 miljon skadas . Tyvärr har även EU ageratdefensivtnär det gäller trafiksäkerheten, något som bör förändras. Det behövssamarbete mellan länderna när det gäller föreskrifter och standarder.Det ärviktigt att initiativ tas i frågan.Sverige har visserligen hunnit långt i sitt trafiksäkerhetsarbete, mendetsom har hänt är inte mycket att skryta över. ärettglesbefolkat land med förhållandevis liten trafik om man jämför medländerna i södra och . Skälet till att olyckorna iSverigeminskade i början och mitten av var att trafikarbetetminskade pågrund av den dåliga ekonomin och inte en effekt av ett skickligttrafiksäkerhetsarbete som många trodde. Minskningen av antalet döda ochsvårt skadade togs som ett tecken på att arbetet kommit in på rätt spår.Så varinte fallet. Istället var det så att de mest riskbenägna förarna kördealltmindre.Antalet ungdomar som tar körkort har minskat kraftigt. 1998 var färre i och färre i ålders-gruppen än . har viss uppgång skett iantalet ungdomar som tagit körkort men trenden finns kvar. Dessutom körungdomarna kortare sträckor. Detta kan tyckas vara ett trendbrott. Fördessaungdomar är bilen inte lika viktig som den var för deras föräldrar. Detärockså ett bevis för att har blivit ett fattigt land. De som harråd attköra bil kör omkring med äldsta och därmed de osäkraste bilarna.De fina siffrorna och kurvorna som låg bakom visionen om nollvisionenvar inte riktigt förankrade. Det minskade antalet skadade berodde påmindretrafik och inte på skickliga och effektiva insatser. Insatserna hadeinte haftnågon verkan och antalet dödade inte minskat i förhållande tilltrafikarbetet.Det är uppseendeväckande att regeringen som gett stora resurser, , för trafiksäkerhet och inte har fått ut någonting avresurserna, även fortsättningsvis säger sig ha förtroende för Vägverketsarbete inom trafiksäkerheten.Det s.k. nationella trafiksäkerhetsprogrammet gav resultat på en endapunkt, nämligen nykterheten. Här är antalet anmälda färre än 1994.4 Utredning av trafiksäkerhetsarbetets effektivitetVägverket säger vidare att de dåliga resultaten inte berodde påresursbristutan på att de vidtagna åtgärderna inte fått avsedd effekt. Moderatasamlingspartiet anser därför att en revision bör genomföras somförklararorsakerna till de uteblivna resultaten. Skall verket fortsätta attarbeta medtrafiksäkerhet, måste det finnas klara indikationer på att riksdagenverkligen får effekt av de medel som sätts in.VTI, , säger i sin rapportTrafiksäkerhetspotentialer och trafiksäkerhetsreformer 1994-2000 attvägtransportsystemet är komplicerat och att det därför är svårt att geensamlad bild. Det borde vara en naturlig uppgift för att göraensammanställning över vad/varför vissa insatser skall prioriteras.I har utarbetat en trafiksäkerhetshandbokdär olika aktiviteter och forskning granskats. En sådan borde kunnaanvändasi Sverige.5 Trafikant, fordon och trafikmiljöDet finns tre aktörer inom området trafiksäkerhet: trafikanten, fordonetoch trafikmiljön. För Moderata samlingspartiet är det självklart atttrafikanten skall ta sitt ansvar. Men en förutsättning är då att vägenskvalitet och trafikmiljön är sådana att det låter sig göras, d.v.s. attsystemutformaren tar sitt ansvar, i detta fall eller kommunen.Bilindustrin gör det allt oftare. Här kan konsumenterna se hur säkrabilarna är genom att studera de årliga översikterna som SvenskBilprovning sammanställer. Det är trist också ur trafiksäkerhetssynpunktatt svenskarna kör omkring i gamla bilar, eftersom nya bilar är säkrare.Särskilt intressant är att många småbilar nu fått en säkerhetsprofil.Det som förvånar mest är att de aktiviteter som rapporteras frånVägverketoch VTI sällan handlar om genomförda aktiviteter för att förbättravägen.Studier och undersökningar visar nämligen att just förbättringar avvägarna -vägbanans kvalitet, körbanan och dess bredd, ramper och korsningar - gerhöga och mätbara effekter. Vajerräckena i anses t.ex. minskaantaletdöda . Fler sådana försök bör sättas igång förattsedan, om de blir lyckade, kunna genomföras på ytterligare platser medliknande förutsättningar.6 Hastighetsbegränsningar måste ha trovärdighetHastighetsbegränsningar tycks vara den enda aktivitetsom vill använda för att få ned trafikolyckorna. Hur skallallmänheten känna förtroende för sådana insatser som enbart beror påvägbanans bristande underhåll. Att ha dåligt underhållna vägar som blirallt osäkrare och långsammare kommer att underminera människorsmoral att följa hastighetsbestämmelserna. Redan nu är förtroendet rubbatoch situationen har inte förbättrats av att polisen säger sig saknaresurserför att övervaka trafiken.På försök har kameror använts i säkerhetsövervakning på en milslångtidigare olycksdrabbad vägsträcka mellan och Hudiksvall.Tydligaskyltar talar om att kamerorna finns. Effekten blev att medelhastighetensjönk med och att antalet personskador blev noll.Dennatyp av trafikövervakning borde prövas på fler farliga vägsträckor tillsdehunnit åtgärdas.Hastigheten har stor betydelse för hur svåra trafikolyckorna blir. Därförmåste vi ha vägar som både är säkra och snabba.7 Förtroende för trafiksäkerhetsarbetet måste ökaI dag saknar många förtroende för trafiksäkerhetsinsatser. Vad sombehövs är ett allvarligt och långsiktigt trafiksäkerhetsarbete med högtrovärdighet. Det är viktigt att det finns kompetens hos dem somansvararför trafiksäkerhet och vägbyggande. Arbetet måste ske i dialog medmedborgarna och inte på ett gammaldags pekpinnevis med förbud ochuttalanden uppifrån.Varje år görs stora och kostsamma undersökningar av hur svenskarnaanvänder bilbälte. använder av bilisterna bilbälte menhälftenav dem som dör i olyckor gör det inte. Bilbältesanvändningen bör öka menanvändningen behöver inte studeras . De medel som går till dessaundersökningar skulle kunna användas i mer konkreta undersökningar avtrafiksäkerheten.8 Körkortsutbildningen bör ses överÄven körkortsutbildningen behöver ses över. Här finns detsäkerhetsvinster att göra. Så har t.ex. trafiksäkerheten hos unga förareökat sedan gränsen för övningskörning sänktes till . Olyckorna harminskat bland nyblivna unga körkortsinnehavare jämförtmed hur det var före reformen. Vi anser att ett stegvisförarutbildningssystem därför bör prövas. I detta system bör det finnasmöjligheter för privat övningskörning. Dessutom anser vi att denfrivilliga vidareutbildning som förekommer inom motorcykelbranschenborde prövas även av motororganisationerna. borde det även blimöjligt med en frivillig fortbildning av förare.9 Kommunala insatserKommunerna spelar en viktig roll i säkerhetsarbetet. Här har ettsärskiltprojekt utvecklats i samarbete mellan och Kommunförbundet- Lugna Gatan - som tillämpas av allt fler kommuner.I har man t.ex. genomfört en rad aktiviteter för att ökatrafiksäkerheten. Det visar sig att det inte behöver vara kostsamt. Härkundeman åstadkomma en minskning med 382 omkomna och svårt skadade (mätt i1982 års siffror) genom att satsa på att ändravägarna, attändra trafiken, bygga passager och skilja trafikanter från varandra.Närahälften av alla som dog i olyckor gjorde det nämligen i närheten avbusshållplatser.10 Vägtrafikinspektion bör inrättas snarastDet borde vara en självklarhet att vägtrafiken har sin egen inspektiondärolyckor granskas och kartläggs. och harföreslagit en sådan inspektion med uppgift att granska väghållning ocholyckor.Vidare anser Moderata samlingspartiet att trafikofferjourer skulle kunnabli viktiga tillskott i trafiksäkerhetsarbetet. Sådana finns i Holland.Människor som råkat ut för olyckor hamnar ofta i mycket traumatiska ochsvåra situationer, både personligt och ekonomiskt. Dessa kan vara svåraattkomma till rätta med, och det kan vara komplicerat att återvända tillettnormalt liv. Många blir stigmatiserade av olyckan, något som förorsakarstortmänskligt lidande och kostnader för samhället. En studie med namnetTrafikskadades upplevelser och liv - drama om bemästring bekräftar dettaförhållande. Moderata samlingspartiet anser att frågan omtrafikofferjourerdärför bör utredas.11 Hemställan11 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regeringens elvapunktsprogram,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att såväl gångtrafikanter som cyklister bör räknasin i trafikarbetet och därmed också i olycksstatistiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om trafikolycksstatistiken i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att allt färre ungdomar genomgår en körkorts-utbildning,5. att begär att regeringen låter se över körkorts-utbildningen i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att begär att regeringen låter genomföra enrevision av trafiksäkerhetsarbete,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hastighetsbegränsningar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den svenska bilparken,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bilbältesundersökningar bör genomföras varttredje år,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur enkla trafiksäkerhetsåtgärder kan minskaolyckstalen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunernas roll inom trafiksäkerhetsarbetet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en vägtrafikinspektion,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om trafikofferjourer.Stockholm den 4 oktober 1999Per-Richard Molén (m)Tom ()()()()()()()Per ()()()