mot · GN02Ub241 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub241av Värmby, ()Skolår med tre terminer1 Ett nytt och annorlunda skolår"Den nu kommer med lust och fägring stor... " är symbolenför sommar, sol och ett långt härligt lov, när väluppfostrade och duktigaungdomar skall njuta av tillvaron och få leka och rasa i en Sörgårdsidyll.Den tråkiga sanningen är att denna bild är sann endast för ett mindreantal. De flesta barn och ungdomar lever i en helt annan verklighet. Detär hög tid 1999 att se över de traditioner, de regler och lagar som gör attde många åren i lärande både i den obligatoriska och den frivilligautbildningen har den uppbyggnad de har.2 Över 100 årSedan den allmänna folkskolans införande för harskolåret i bestått av en höst- och en vårtermin. Skolåret har i ochför sig fått fler skoldagar och antalet obligatoriska skolår har ökat, menterminsindelningen består.Grunden för höst- och vårterminerna är det gamla bondesamhällets behovoch struktur. på tröskeln till ett nytt millennium ser och världenhelt annorlunda ut och det vore hög tid att förändra skolårets traditionellaform.I många länder i har man treterminers läsår medandningspauser som ger både elever och personal möjlighet att varva ner ochladda ny energi för ett effektivare lärande.3 Nya levnadsvillkorFamiljesituationen och de ungas livsvillkor är helt annorlunda mothur det var när det svenska skolåret växte fram. Sommarlovet är förmånga barn och ungdomar helt enkelt alldeles för långt. Utan möjlighetatt fylla över två månaders ledighet med meningsfull och berikandeverksamhet tappar alltför många både kunskaper och sociala trygghet.Samtidigt är de två terminerna som finns mycket långa och tungaarbetspass - inte minst för personalen.Självklart skall alla elever kunna njuta av semester och samvaro med sinfamilj, men för detta behövs inte ett skolår med ett sommarlov som germånga föräldrar ångest och oro över vad deras barn kan råka ut för. Långtifrån alla föräldrar har sommarstugor eller möjlighet att ordna en vettigtillsyn för sina barn. Visst ordnar många kommuner olika aktiviteter i formav simskolor och många andra aktiviteter för sommarfria elever. Men faktumkvarstår - de som allra mest behöver skolan förlorar också mest pånuvarande system.4 Skolstart på höstenEn annan seg tradition är att alla skall börja sin skolgång vid ålderpå höstterminen. Det finns möjlighet att börja , men även dågäller höstterminen som startpunkt. Det vore hög tid att börja en merflexibel intagning. Till att börja med åtminstone vid respektiveterminsstart.Ett sådant intagningssystem skulle med den förskola som skapasinte behöva vara något större problem. Sexårsverksamheten är på de flestaskolor integrerad med skolan.5 Gymnasiet och högskolanTerminssystemet är så ingrott att också gymnasiet och högskolorna ochuniversiteten tillämpar dem. Finns det någon hållbar anledning att ha ettsystem som tömmer universitet och högskolor ? Skulledet inte vara möjligt att bättre utnyttja tiden för 17-, 18- och 19-årigaungdomar än att hänvisa dem till näst intill obefintliga sommarjobb?Visst, det finns sommarkurser för idoga studenter och många gymnasisterbehöver kanske sommarlovet för att läsa i kapp det de inte orkat med underordinarie timmar. Men gymnasisternas långa skoldagar är kanske inte bästaformen för att inhämta kunskap?Vore det möjligt att något minska kraven på arbetsinsats per skoldagjämfört med nu genom att försöka med tre terminer? Skulle det rentav kunnavara så att lärarna inte bränns ut om man bättre nyttjade de 365 dagarnormalåret innehåller?6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift atttafram ett förslag till en bättre indelning av skolåret enligt vad i motionenanförts.Stockholm den 1 oktober 1999Lennart Värmby (v)()()()()