mot · GN02Sk692 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk692av , Bo (m)Ett kreativt och företagsamt Sverige1 SammanfattningEn reformpolitik för att ge kreativiteten utrymme måste genomföras föratt stärka internationella konkurrenskraft. Moderatasamlingspartiet menar att har enorma möjligheter, om de rättaförutsättningarna ges. Att det inte är så illustreras av en trots godakonjunkturer hög arbetslöshet, utflyttning av företag, brist på arbetskraftoch stor segregation.Tre huvudsakliga utmaningar skiljer dagens från ett framgångsriktSverige. För det första måste omvandlingen och förnyelsen förstärkas. Fördet andra måste vi ta till vara de möjligheter som öppnas genom den digitalamiljön och de snabbväxande kompetensintensiva företagen. För det tredje ärdet av yttersta vikt att genom ökad integration ta till vara de enorma resurser,mänskliga och andra, som går förlorade hos nya medborgare.Sammantaget möter dessa utmaningar kraven på ett gott individ- ochföretagsklimat.Bättre förutsättningar för kreativitet och företagsamhet kan bara skapasbl.a. genom sänkta eller slopade skatter, ökad konkurrens, färre och enklareregler, tryggad energiförsörjning, deltagande i EMU:s tredje steg, en nyutbildningspolitik, förstärkning av forskningen och en förändrad arbets-marknadspolitisk struktur och lagstiftning.Morgondagens samhälle kommer att ställa en lång rad nya krav, inte minstpå kunskap och bildning. Skolan kommer att få stor betydelse för att ge allaunga de bästa förutsättningar att komma till sin rätt och bli delaktiga i demöjligheter som erbjuds.2 InledningNu är tid för angelägna strukturförändringar av det svenska samhället.Det behövs för att göra vårt land internationellt konkurrenskraftigt.Kreativiteten måste få komma till fullt uttryck. Först då kan återpå allvar bli en internationell aktör att räkna med.Svensk ekonomi och svenskarnas vardag påverkas allt mer av händelser iandra delar av världen. Den internationaliserade tillvaron innebär attproduktionsvillkoren i i ökande utsträckning utsätts för globalkonkurrens. pågår en successiv förskjutning mot en ekonomi somär allt mer kunskapsbaserad.Globaliseringen och kunskapsförskjutningen påverkar ekonomin ochföretagandet, men också politikens villkor och möjligheter. Internationa-liseringen minskar nationalstatens betydelse som arena bl.a. för stabilise-ringspolitiska beslut. Det innebär att regeringens handlingsfrihet när detgäller att styra skatter, växelkurser eller räntor fortsättningsvis kommer attbegränsas.Politikens huvuduppgift blir att skapa förutsättningar förtillväxt och göra landet, regionen eller orten attraktiv för företagande,investeringar och mänsklig växt. Genom den sunda konkurrensen blir ocksåpolitiken konkurrensutsatt.Sverige har genom historien lyckats relativt väl inom vissa områden, trotsdestruktiva strukturer och politisk klåfingrighet. Internationella jämförelservisar dock att vår konkurrenskraft väsentligt försämrats sedan början av1970-talet. Kunskaps- och företagsflykt är några av resultaten av dessatendenser. Det är naturligtvis positivt att svenska företag medverkar i dengränslösa strukturomvandling som äger rum. Problemet är att det oftast ärsvenska företag som köps upp och svensk arbetskraft som flyttar ut, medandet sällan är tvärt om. Det leder till ett med få företag ocharbetstillfällen och med en lägre levnadsstandard än som eljest vore möjlig.3 En internationell konkurrensmiljöÅr 1970 var ett av världens rikaste länder, och placerades påfjärde plats i välfärdsliga (enligt det gängse måttetköpkraftskorrigerad BNP per person). har mycket förändrats,och ligger nu på en delad artonde plats. Inget annat OECD-landhar tappat lika mycket som vi. Bland EU-länderna är det endast , och som ligger lägre irangordningen än . och BNP per person över . Jämförs köpkraften, det vill sägalönen efter skatt med hänsyn tagen till vad det kostar att leva i olikaländer, finner vi att det lönar sig relativt dåligt att arbeta i . Detgäller oavsett yrkeskategori, vilket bland annat leder till att enamerikansk bussförare har högre köpkraft än en svenskdataprogrammerare.Även med en mycket optimistisk bedömning av förutsättningar ärvägen tillbaka till toppen lång. Enligt "Tillväxten i i ett internationellt perspektiv" skulle det ta attkomma tillbaka till den fjärdeplats låg på 1970, förutsatt att Sverigelyckas upprätthålla en tillväxt som är en halv procent högre än i övrigaOECD-länder. Regeringens prognos är att det nu följer med entillväxt som är högre än omvärldens. Därefter, enligt de så kallademedelfristiga beräkningarna, får en tillväxt i denstorleksordning vi haft under . Det innebär i så fall enökning av BNP med , vilket i sin tur innebär attSverige kommer att tappa ytterligare mot EU-snittet.Det finns ett samband mellan välstånd och graden av ekonomisk frihet; jumer frihet att utveckla företagsamheten, desto större tillväxt. Det ärutgångspunkten för det ekonomiska frihetsindex som ledande tidningWall publicerar i samarbete med HeritageFoundation. Tio breda ekonomiska faktorer mäts, från graden av frihandeltill höjden av skattetryck och regleringsnivåer. lista över 161undersökta länder hamnar på plats 33, efter större delen av det övrigaEU. Det är långt från världens ledande frihetsekonomier, som t.ex.Hongkong, , , , och Irland.3.1 Skatter och regelverkSverige har, tillsammans med , världens högsta skattetryck. Ochavståndet till övriga länder tenderar att öka. har en svenskföretagare ungefär 4.000 olika regler att hålla reda på. Tillsammans fyllerdessa 20.000 sidor. Och regelmassan ökar med . av landets mindre företagare, med 1-5 anställda, tycker att detär sämre att driva företag än är bl.a. en konsekvensav detta. tycker att det är bättre idag.Höga skatter på arbete gör att företag söker minska personalen. Av högaskatter följer även höga priser eftersom alla skatter på varor och tjänster islutändan påverkar priset. Det betyder att produkter som importeras frånländer med lägre skattetryck har en prisfördel enbart på grund av detta.Svenska företag som försöker etablera sig, som till exempel under-leverantörer till den europeiska bilindustrin, har i motsvarande månytterligare en konkurrensnackdel utöver de långa avstånden.3.2 Många arbetslösa och stor brist på arbetskraftArbetslösheten i är hög, torts den goda konjunkturen. Inklusivepersoner i olika former av åtgärder ligger den alltjämt avarbetskraften. Hundratusentals svenskar är latent arbetssökande ochundersysselsatta. Sammanlagt innebär detta att närmare en miljonsvenskar har en otillfredsställande förankring på arbetsmarknaden. Det ärett slöseri med mänskliga resurser. Försvårande faktorer är också attlångtidsarbetslösheten ökar bland äldre människor och att de regionalaobalanserna på arbetsmarknaden är stora.Trots den höga arbetslösheten har av de företag somunder senaste halvåret sökt nya medarbetare haft problem att få tag på rättpersonal. Konsekvenserna av detta är stora. För av företagen somhade rekryteringsproblem ledde svårigheterna till att planerad expansionförhindrades. av de utlysta jobben blev aldrig tillsatta. Detmotsvarar tiotusentals missade arbetstillfällen.Medan arbetslösheten har ökat för alla grupper påarbetsmarknaden har utvecklingen varit extra negativ för invandrare medutomnordiskt medborgarskap. var i genomsnitt av deutomnordiska medborgarna öppet arbetslösa. Detta motsvarar 36.500personer. Till detta kommer 20.000 utomnordiska medborgare i någon formav program. Bland dem som invandrat var den öppnaarbetslösheten nästan 36 procent.Samtidigt är det ett välkänt faktum att personer med invandrarbakgrundhar större benägenhet att starta egna företag än infödda svenskar. EnligtArbetskraftsundersökningar () är andelen företagare högre bland syssel-satta personer med invandrarbakgrund () än bland den svenska be-folkningen ().3.3 Konkurrenssituationens betydelseTrots internationaliseringen är det endast en del av ekonomin som ärdirekt utsatt för internationell konkurrens. I den resterande delen avekonomin, som huvudsakligen är skyddad från internationell konkurrens,bestäms priserna av inhemska kostnader. Också den inhemskakonkurrensen är följaktligen väsentlig för effektiviteten och priserna.Den statliga företagssektorn, i vilken affärsverken och de statligt ägdabolagen ingår, omfattar 59 företag som förvaltas av de olika departementeninom . Det sammanlagda värdet av de statliga företagen harav uppskattats till . Dettotala antalet anställda i de statligt ägda företagen uppgick till206.000 personer.Antalet kommunala bolag är omkring 1.500. Allt fler av dessa bolagbedriver verksamheter inom områden där privata företag varitverksamma. En mycket stor andel av de kommunala bolagen går med storaoch ständiga förluster. Det finns också uppenbara brister när det gällerkonkurrensvillkoren mellan offentliga och privata bolag. Ett kommunaltbolag bedriver sin verksamhet med skattemedel som eget kapital och medskattebetalarna som risktagare och yttersta garanter. Detta ger kommunalaföretag ett övertag på bekostnad av företag som drivs av de egna med-borgarna.Den borgerliga regeringen lade grunden till en effektivisering och konkur-rensutsättning genom att införa konkurrenslagen 1993 och inrätta . Bara har fattat 562 beslut som rörkonkurrenslagen, vilket innebär betydande och nödvändiga insatser för attstärka konkurrensklimatet.3.3.1 Få växande och nya företagDet finns en halv miljon registrerade företag i . Denöverväldigande delen är enmansföretag, har fler än 20anställda. har vi, i jämförelse med många andra länder, ettmycket storföretagsdominerat näringsliv. Mer än hälften av alla anställdaåterfinns i företag med mer än 500 anställda.I saknar vi den mångfald av medelstora företag som finns i mångaandra länder. De små företagen förblir små medan storföretagen växer merutomlands än i . Trots småföretagens uppenbara betydelse har det iundersökningar visat sig att en förkrossande majoritet av de mindre företagentycker det är sämre att driva företag än för fem till sedan.Småföretagen anger flera strukturella problem som hinder för expansion.En undersökning genomförd av och Konsultvisar på arbetsrätten, bristen på arbetskraft, bristen på riskkapital, den svagaefterfrågan och "vill ej växa" som de viktigaste tillväxthindren för små-företag. av de företag som ser möjligheter till expansionanger arbetsrätten som det viktigaste hindret för tillväxt. Den arbetsrättsligalagstiftningen leder därmed till att företag inte vågar expandera ochnyanställa. Det leder till såväl låg produktion i landet som till att många,inteminst ungdomar, stängs ute från arbetsmarknaden.Undersökningar visar även på en minskande andel nyregistrerade företag.Nyföretagarbarometern från visar att endast 49 avlandets 288 kommuner kunde redovisa en ökning av antalet nyregistreradeföretag . I resten, 239 kommuner, faller nyföretagandet. För helariket var minskningen . Jämför vi januari-juni 1997med 1999 kan vi konstatera att antalet nyregistreradeföretag minskat med hela 16,7 procent.3.4 Dagens verklighet möter morgondagens krav3.4.1 FöretagsflyttFöretagsflytt från är ett mycket stort problem.Flera företag har redan flyttat sina huvudkontor och delar av sinverksamhet från ; ABB, , Stora, , , , ,, , , PLM och är bara någraexempel. Tillgångar, arbetstillfällen och idéer lämnar vårt land som ettresultat av företagsflytten.Konsekvenserna av internationaliseringen är flera. I mitten av 1980-taletarbetade majoriteten av de anställda i svenska börsföretag inom landet. I dagåterfinns tre av fem utomlands. En fjärdedel av svenska multinationellaföretags forsknings- och utvecklingsarbete sker i utlandet. harutlandsägandet tredubblats och står nu för nästan en tredjedel av börsvärdet.En undersökning genomförd av , med enkäter besvarade avverkställande direktörer och andra ledande befattningshavare i 161 avSveriges största företag, visar att det inte finns mycket som tyder påatt flyttlassen från kommer att bli färre ,snarare tvärtom:- vart sjätte storföretag räknar med att flytta koncernledning, staber ellerjuridisk hemvist till utlandet ,- vart fjärde storföretag kommer troligen att flytta delar av eller allproduktion utomlands ,- vart fjärde storföretag räknar med en utlandsflytt av forskning ochteknisk utveckling,- fyra av tio av de undersökta företagen kommer sannolikt att flyttaantingen ledningsfunktioner, produktion, forskning eller teknisk ut-veckling utomlands ,- vart sjätte företag anger det svenska företagsklimatet som flyttskäl,- vart tionde företag uppger brist på kvalificerad personal som skäl till enframtida flytt av forskning och teknisk utveckling.En publicerad rapport från ()visar tydligt på konsekvenserna i form av förlorade arbetstillfällen dåföretags huvudkontor lämnar ett land. Studien visar på stora effekter, inteminst för underleverantörsledet. drar slutsatsen att utflyttningen avhuvudkontor från kan innebära att drygt 60.000arbetstillfällen försvinner från landet.3.4.2 KunskapsflyttFler och fler svenskar flyttar utomlands. flyttade 12.600 svenskamedborgare från landet. hade denna siffra stigit till 24.600 vilketi det närmaste innebär en fördubbling. av dessautgjordes av yngre människor i åldern 20-39 år.Mönstret har varit att av de utflyttade återväntinom . Så behöver det emellertid inte bli . för framtidsstudier och en färsk Sifo-undersökning. Av Sifo-undersökningen framgår att av alla personer mellan 15 och 24 årvill arbeta utomlands under en . för framtidsstudier visar att av blivande civilingenjörer,naturvetare och systemvetare ville arbeta utomlands. Av dessa var över entredjedel beredda att stanna utomlands i minst 20 år.Bland de mest flyttningsbenägna individerna återfinns civilingenjörer ochtandläkare. flyttade 863 civilingenjörer utomlands. Det är fyragånger fler än motsvarande siffra . 863 civilingenjörermotsvarar av den årliga examinationen. Det är inte orimligtatt anta att det är några av de mest begåvade och kreativa individerna somförst av alla flyttar. Och det är de yngre som är mest flyttningsbenägna.Att enskilda individer studerar och arbetar utomlands är i sig ingetproblem. Det oroande är om det finns ett underliggande mönster som visaratt utflyttningen av kunskap och kompetens år är större äninflyttningen. Nettoutflyttningen var 1998 fem gånger så omfattande som1988.International Institute for Management Development () ger uten sammanställning över konkurrenskraften i ett urval av länder. Sverigehamnade på plats 36 av 46 undersökta länder gällande förmågan attbehålla högutbildade i hemlandet.3.4.3 Brist på hög- och yrkesutbildadeSverige lider akut brist på yngre högutbildade akademiker. visar att befinner sig på plats 21 av 25 när det gällerantal personer med minst treårig högskoleutbildning i åldern 25-34 år.Sverige avviker därmed markant från det internationella mönstret att deyngre är mer välutbildade än de äldre.Sverige ligger på plats 15 av 21 gällande antalet yngre personer mellan 25och med minst treårig naturvetenskaplig eller teknisk högskoleexamen.När det gäller andelen naturvetare och tekniker av samtliga examineradebefinner sig på plats 9 av 20.Att jämföra situation med belyser tydligt de svenskaproblemen. I är i inskrivna i hög-skolan, motsvarande siffra i är . utbildar 7.000civil- och högskoleingenjörer , motsvarande siffra i är straxunder 5.000. utbildar med andra ord fler ingenjörer inomen hälften så stor befolkning.Regeringen väljer även i årets budgetproposition att dela ut fler utbild-ningsplatser till de mindre och medelstora högskolorna än till universiteten,trots att mer än 1.000 studieplatser inom olika teknikutbildningar stått tommavid de små- och medelstora högskolorna, exempelvis i (151 platser), (180 platser) och (244platser). skulle exempelvis Kungl. Tekniska högskolan (KTH)kunnat ta emot betydligt fler sökande vid årets terminsstart.En rapport från Verkstadsindustrier visar på en ökande brist påkvalificerade yrkesarbetare. Av de små företagen anger brist påkvalificerade yrkesarbetare. Vad gäller tekniker/ingenjörer uppger 28 procentav företagen att det råder uppenbar brist.Långtidsutredningens (LU 99) siffror visar att andelen anställda i Sverigemed universitetsutbildning är lägre än genomsnittet för . En av huvudorsakerna anges vara att den ekonomiska avkastningenpå högre utbildning är för liten.En bra högre utbildning vilar på en bra skola. Vikten av att skolan tartillvara alla unga människors talanger och utvecklingsintresse kommer attöka i den nya ekonomi som växer fram. Det sätter fokus på skolsystemensuppbyggnad och på utbildningens resultat. Där skolan släpar efter kommerockså den ekonomiska utvecklingen och människors levnadsstandard att göradet.3.4.4 En utbildningsmarknad växer framAtt förstå den förändring som högre utbildning genomgår låter sig integöras utan att beröra framväxten av den nya nätverksekonomin. Den nyaekonomin har ett antal tydliga kännetecken: Den är internationell, densprider snabbt stora mängder information och nya idéer, den ärsammanlänkad. Tillsammans bildar detta en ny slags marknadsplats, enmarknad där kunskap och kreativitet, snabbhet och öppenhet, mångfaldoch utbyte, samarbete och utökade nätverk skapar nya och större värden.På motsvarande sätt växer allt snabbare en internationell utbildnings-marknad fram. Några tendenser är särskilt tydliga: Länder i framkant strävarefter att attrahera utländska studenter till sina inhemska universitet, ländersom sätter fokus på kunskapens drivkrafter för tillväxt bygger uppkunskapskluster i världsklass, forskningen blir alltmer internationell ochsamarbetsinriktad. Slutligen växer omfattningen och betydelsen av digitaldistansutbildning mycket snabbt.Siffror som tydliggör att studier utomlands ökat påtagligt är att antaletsvenska studenter som läser i andra länder ökat från cirka 2.000 läsåret1987/88 till 31.400 . En liknande utveckling sker i . År1985 läste 20.000 studenter från Öst- och vid amerikanskauniversitet. hade motsvarande siffra stigit till cirka 260.000studenter.Det totala antalet studenter i världen har ökat från 1960 till82 miljoner , enligt . I är exempelvis högreutbildning ett av de mer betydande inslagen i landets handelsbalans. Högreutbildning blir mer och mer som vilken verksamhet som helst, präglad av tuffinternationell konkurrens.4 Tre stora utmaningar4.1 Omvandling och förnyelseSverige står inför tre stora utmaningar för att förstärka kreativitetens ochföretagssamhetens villkor. Omvandlingsmöjligheterna måste bli bättre,den digitala ekonomin måste utvecklas och nya medborgaresförmåga tas tillvara. Sammantaget gäller det att nu skapa ettkonkurrenskraftigt klimat för individer och företag.Det faktum att vi med snabba steg är på väg att lämna industrisamhälletoch dess strukturer bakom oss innebär stora möjligheter, men ställersamtidigt krav på vår förmåga till förnyelse och flexibilitet. Trygghet iframtiden ligger i denna förmåga, inte i reglerade strukturer.Det behövs en lång rad förändringar av det svenska företags- ochindividklimatet, där individerna och inte staten ställs i fokus. Det gårnämligen inte att med politiska detaljbeslut på olika nivåer bestämma hur detskall bli bättre för den ena eller andra gruppen. Snarare handlar det om attöka individernas och det civila samhällets rätt att själv planera, välja, fattabeslut och därefter ta ansvar för besluten.USA är ett land med många sidor och med såväl för- som nackdelar. Påplussidan finns de möjligheter som den enskilde individen har att självutveckla sin livssituation. har gått från högarbetslöshet till i det närmaste full sysselsättning, trots stor invandring avarbetsföra åldersgrupper. skapas det cirka 300.000 nya jobb iUSA. av de nya jobben har en lön som överstiger snittlönen iUSA. Det innebär att de nya jobben också ger bra löner.Nästan hela nettotillskottet av de nya arbetstillfällena kan hänföras tillkunskapsindustrin och tjänsteföretagen, det vill säga till områden inom tele,Internet, data, IT och bioteknik med dess underleverantörer och tjänste-näringar. De stora företagen minskar nästan genomgående sysselsättningenöver tiden medan de nya jobben främst kommer bland småföretagen ochframför allt hos de så kallade snabbväxande företagen.Även i är det främst kunskapsföretagen som växer. Men det skerfrån en mycket låg nivå. Vi har fortfarande ett överskott av royaltyintäkter,vilket betyder att vi har en nettoexport av patent och liknande. Vi exploaterardärmed i lägre utsträckning än många andra egen kunskap, innovationer ochpatent. Bland annat har riskkapitalet sämre förutsättningar i , vilketgör att investerarna är mindre riskbenägna än i andra länder.Problemen finns inom främst tre huvudområden och kan sammanfattasmed ordet rörlighet:Rörligt riskkapital. Svenskt riskkapital är inte så effektivt att det kan bärabetydligt högre skatter än i våra konkurrentländer. Amerikanska studier visaratt av kunskaps- och teknikintensiva, amerikanska företagfinansieras genom vad vi i kallar riskkapitalavdrag eller liknande.Amerikanska försäkringsbolag och pensionsfonder har också helt andrainvesteringsregler som ger dem möjlighet att delta i mer riskfyllda projekt.Därmed uppstår finansiering främst för riskkapitalbolag.Skall nya företag kunna etableras måste riskkapitalförsörjningen säkras.Sker inte detta kommer att fastna i en föråldrad ekonomi.De kunskapsintensiva och snabbväxande företagen har ett särskilt behovav riskbenäget kapital. Till skillnad från det traditionella industriföretaget,som kunde visa på fasta värden som resultat av sina investeringar, investerardessa företag nästan enbart i kunskap. Och eftersom kunskap ofta tar tid attuppnå, dröjer det ofta länge innan företagen börjar visa resultat.Rörlighet i arbetskraften. Den bästa kunskapsspridningen sker genomrörlighet på arbetsmarknaden. är i detta hänseende ett mycket trögtsamhälle. Dagens höga arbetslöshet i kombination med stor brist påarbetskraft tyder på betydande matchningsproblem på arbetsmarknaden.Genom felaktig åtgärds-, bidrags-, och utbildningspolitik uppstår flaskhalsar,vilket innebär betydande samhällskostnader och problem för såvälarbetsgivare som arbetstagare. Dessa problem måste bort.Arbetskraftens möjligheter till rörlighet på den internationella arbets-marknaden innebär dessutom en välgörande konkurrens om kompetensen.Det fordrar emellertid att är berett att vidta de åtgärder konkurrensenkräver.Arbetslagarna behöver därför anpassas för att stimulera till byte av arbeterespektive vidareutbildning. behöver också en ny och mer flexibelarbetsrättslagstiftning och en reformerad arbetsmarknadspolitik.Rörlig kunskap. Resultatet av ett rörligare och aktivare riskkapital och enstörre rörlighet på arbetsmarknaden är att även kunskapen flyttar dit där dengör bäst nytta. Det behöver inte ske i fysisk form genom utflyttning, eftersomallt bättre medier och kommunikationer minimerar geografins betydelse.Samtidigt förutsätter en positiv utveckling att villkoren för välutbildademotsvarar och helst är bättre än vad som erbjuds utomlands. Det gäller såvälprivatekonomiskt som professionellt. När det gäller de professionellaförutsättningarna menar vi att kunskapsöverföring mellan utbildning ochforskning, mellan forskning och företag och mellan olika företag är avavgörande betydelse. Det fordrar en ny syn på samarbete mellan universitetoch företag. Teknikbrostiftelser och teknikparker har stor betydelse. Statensutbildnings- och forskningspolitik skall främja kreativa miljöer för kunskaps-utveckling.4.2 Den digitala miljöns krav och möjligheterDen digitala miljön är den andra utmaningen.De nordiska länderna har tillsammans med den enav världens högsta användningsnivåer (i relation till befolkningen) avpersondatorer, Internet och mobiltelefoner. Flera av världens främsta mjuk-varuföretag har identifierat som en av de absolut hetastemarknaderna för att marknadsföra nya teknik- och kunskapsprodukter ochför att utveckla och investera i sådana i Sverige.De nordiska länderna, och i synnerhet, har ett unikt läge attkunna utveckla kunskaps- och tjänsteindustrin.