mot · GN02So489 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So489av , ()Socialtjänstlagen1 InledningDe förändringar som gjordes i socialtjänstlagen har fåttförödande konsekvenser för samhällets mest utsatta grupper. Detta visaren enkätundersökning i tio kommuner som omfattade samtligatjänstemän inom . Åtta av tio anser att den nya lagenförsämrat rättsskyddet för de sämst ställda. Två av tre inom socialtjänstenuppfattar dessutom den nya lagstiftningen som ett direktiv för attprioritera hemförsäkringar före missbrukarvård.Även politikerna i kommunernas socialnämnder fick besvara frågor kringden förändrade besvärsrätten. av de tillfrågade ansåg att denförändrade besvärsrätten missgynnar de enskilda klienterna - en uppfattningsom strider mot de intentioner som presenterades i propositionen Ändringar isocialtjänstlagen (1996/97:124).De farhågor som framförde i motionen till propositionen hardessvärre besannats. Vi menade att om en socialtjänstlag skall förändrasmåste den i alla delar vara knuten till ett effektivt rättsligt skydd förklienterna. Demokratin får inte utnyttjas för att urholka rättssäkerheten. Dettariskerar i förlängningen att minska förtroendet för och andraregionala och lokala offentliga organ.Nu har lämnat sitt slutbetänkande (SOU 1999:97).Utredningen lämnar en rad förslag som ligger i linje med de förslag somVänsterpartiet tidigare motionerat om. Det handlar bl.a. om rätt att överklagabiståndsbeslut genom förvaltningsbesvär, om att begränsningen till akuttandvård upphör så att det blir möjligt att få socialbidrag också för annantandvård, om att äldre människor som inte tjänat in pensionsrätt i Sverigeinte skall tvingas leva på socialbidrag samt om att staten och kommunerna iframtiden bör ta ett delat ansvar för socialbidragskostnaderna.Betänkandet är ute på remiss och regeringen avser att lämna en propositioni frågan . Även om betänkandet inte omfattar alla förslagsom har lagt när det gäller försörjningsstödetsomfattning, besvärsrätt och finansiering, så avstår vi i detta läge från attväcka våra tidigare krav och väljer i stället att i dessa delar avvaktaremissvaren och den aviserade propositionen.2 Höjda generella bidragI några avseenden är inte lika tydlig. kopplingen mellan generella bidrag och socialbidrag. Där förutredningen ett resonemang men landar inte i ett tydligt förslag. FörVänsterpartiet är det viktigt att höjningar av generella bidrag äveninnebär en höjning för de familjer som lever på socialbidragsnormen.Ett tydligt exempel är barnbidragen som tillkom för att utjämna denekonomiska skillnaden mellan barnfamiljer och familjer utan barn. Närbarnbidragen nu höjs i två steg med start är det viktigt attdenna höjning också kommer de barnfamiljer till del som lever helt ellerdelvis med socialbidrag. Det innebär att riksnormen för barnfamiljer börhöjas med samma belopp som barnbidraget. En annan långsiktig lösning kanvara att barnbidraget lyfts ur så att framtida förändringar ej påverkarsocialbidragen. anser att skall ge regeringen iuppdrag att utreda modeller och kostnader för att höjningar av generellabidrag skall få genomslag även för de familjer som lever helt eller delvis medsocialbidrag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.3 FörsörjningspliktenEn livligt diskuterad fråga är om föräldrar har ett ansvar att även försörjamyndiga barn som avslutat sina gymnasiestudier. I det avseendet lämnarsamhället dubbla signaler. har myndiga unga personer nekatssocialbidrag till eget boende och "egen försörjning" med hänvisning tillatt föräldrarna skall ta försörjningsansvaret. är bostadsbidragenkonstruerade så att dessa sänks när barnen blir myndiga med hänvisningtill att barnen då skall ta eget ekonomiskt ansvar för sitt boende och interäknas in i hushållet. menar att unga myndiga personersom avslutat sina gymnasiestudier naturligtvis skall ha samma rättigheteroch skyldigheter som äldre myndiga personer. Det kan inte åliggaföräldrar att försörja myndiga barn lika litet som det kan åligga myndigabarn att försörja föräldrar. Det är heller inte rimligt att lagstiftarentillämpar olika principer i regelverken. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.4 ArbetspliktenDen infördes nya bestämmelser i socialtjänstlagen somger kommunerna rätt att begära att den som är och som fårförsörjningsstöd skall delta i arbete, praktik, utbildning eller annankompetenshöjande verksamhet. ser positivt på att det görssatsningar för att ge arbetslösa ungdomar en meningsfull sysselsättning.Vänsterpartiet har tidigare påpekat att det är viktigt att även ungdomarhar tillgång till arbetsförmedlingens åtgärder och service, att denersättning som ungdomar får för utförd sysselsättning är lön, dvs.skattepliktig, pensionsgrundande m.m., och att lagstiftningen påarbetsmarknaden gäller. Mot den bakgrunden är vi kritiska till attförsörjningsstödet skall kunna villkoras på det sätt som görs. Vi anseratt det strider mot socialtjänstlagens portalparagraf om respekt förindividens självbestämmande och integritet. Det är viktigt attsocialbidragen behåller sitt ursprungliga syfte att vara ett tillfälligtekonomiskt stöd. Vi föreslår att ger regeringen till känna attarbetsplikten tas bort ur socialtjänstlagen.5 Äldreomsorgens lagarÄldreomsorgen styrs av två lagar: socialtjänstlagen och hälso- ochsjukvårdslagen. har undersökt möjligheterna attsamla de regler som styr äldreomsorgen till en lag men konstaterar attdetta är en så komplex och omfattande förändring att det krävs ensärskild översyn. anser att en sådan översyn bör göraseftersom det finns uppenbara problem med den delade regleringen.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.6 Avlösare och ledsagareEnligt socialtjänstlagen skall avlösar- och ledsagarservice endast varafrivillig verksamhet för kommunerna. Ett beslut som rör den här typen avinsatser kan endast överklagas genom kommunbesvär. När detgäller avlösarservice vet vi att föräldrar till funktionshindrade barn, ochandra som bistår sina anhöriga, har drabbats hårt. Även de som är i behovav ledsagarservice, men som inte tillhör Lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrades (LSS) personkrets, har drabbats när kommunendragit in denna service. Det är därför angeläget att avlösar- ochledsagarservice omfattas av rätten till bistånd och att beslut om insatserkan överklagas genom förvaltningsbesvär. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.7 LSS för barnEnligt LSS har skolungdom rätt till korttidstillsynutanför hemmet i anslutning till skoldagen och under loven, dvs. fritids.Om detta bistånd inte ges kan beslutet överklagas medförvaltningsbesvär. Enligt socialtjänstlagen (SoL) skall kommunernabedriva skolbarnsomsorg . Det betyder att barn medsärskilda behov skall anvisas plats i bl.a. skolbarnsomsorg , detta även om barnet tillhör personkretsen i LSS.Detta är också skälet till 12-årsgränsen i LSS. Barn med funktionshinderunder är alltså hänvisade till att kommunerna tar sitt ansvar ochtillgodoser barnets behov. Om inte, kan beslutet inte överklagas medförvaltningsbesvär. Först kan barnet framtvinga sin rättenligt LSS. Det funktionshindrade barnet har en starkare ställning efter 12års ålder än före. Denna något märkliga situation är en konsekvens av deändringar i SoL som genomfördes den 1 januari 1998.Vänsterpartiet menar att funktionshindrades behov av, och rätt till, kort-tidstillsyn utanför hemmet i anslutning till skoldagen och under loven är likastor före som efter . Det kan t.ex. lösas genom att man återinförförvaltningsbesväret i SoL eller genom att åldersgränsen tas bortfrån 7 § p 7 i LSS. Frågan måste lösas så att funktionshindrade barngaranteras rätt till korttidstillsyn utanför hemmet. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.8 UmgängesresorI socialtjänstlagens portalparagraf finns skrivningar som beaktar barnensbästa. Barn och unga skall få stöd och hjälp i samband med adoptions-,vårdnads- och umgängesärenden. Det är uppfattning attbarnen också bör ha rätt att träffa sina föräldrar, även om de lever långtifrån varandra. Dessvärre lägger ekonomin hinder i vägen för mångaföräldrar när det gäller att använda sig av sin umgängesrätt.Resekostnaderna kan vara för höga för personer som lever med små elleringa ekonomiska marginaler. För att säkerställa barnens rätt att träffa sinaföräldrar borde även umgängesresor beaktas i biståndet.Vänsterpartiet föreslår att regeringen tillsätter en särskild utredare för attkartlägga behovet av och kostnaderna för en sådan utvidgning av biståndet.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.9 MissbruksvårdenVänsterpartiet har alltsedan lagändringen i SoL 1998 krävt att biståndsom avser vård och behandling skall kunna överklagas medförvaltningsbesvär. har lagt ett liknande förslagoch vi avstår därför från att upprepa vårt krav här. Vi avvaktarregeringens proposition i frågan. Vi vill i stället lyfta fram behovet av ettökat individuellt inflytande över vård och behandlingsform. Inomsjukvården talas det mycket om patientens rätt. När det gällermissbruksvården och är utvecklingstrenden en annan. I daghänvisas alltfler människor med missbruksproblem till s.k. öppenvårdtrots att de aktivt söker och efterfrågar en plats på ett behandlingshem.Det finns säkert många anledningar till att synen på vård av missbrukaresvängt så radikalt men det går inte att bortse från att enalltmer ansträngd ekonomi bidragit till att alltmer vård av missbrukare styrtsöver till öppenvård. Detta trots att många önskar en plats på behandlingshem.Utgångspunkten i arbete med missbrukare är att åtgärdernaskall ske på frivillig väg (undantagsvis kan vård av unga missbrukare behövaske med tvång).När det gäller att upphöra med ett missbruk är det viktigt att missbrukarensjälv kommit till insikt. Den enskildes val av behandlingsform måsterespekteras i större utsträckning. Detta innebär att det krävs en mer varieradvård för missbrukare med fler platser i behandlingshem. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.10 Rätten till bostadAntalet hemlösa växer i landets kommuner ochvälgörenhetsorganisationerna ordnar soppkök och härbärgen. Det är i ochför sig mycket vällovliga initiativ som underlättar för de människor somhamnat utanför bostadsmarknaden, ofta p.g.a. missbruk eller psykisksjukdom. Staten har också tagit ett ansvar och avsatt projektmedel för dekommuner som aktivt arbetar med gruppen hemlösa för att säkerställa ettboende men vi menar att detta inte räcker. Visserligen står det iregeringsformen att det "skall åligga det allmänna att trygga rätten tillarbete, bostad, utbildning och en god levnadsmiljö", men isocialtjänstlagen är det bara eventuellt boende som kan intolkas.Vad man har rätt till är ekonomiskt bistånd till hyreskostnad. Det är ingenenkel uppgift att säkra rätten till bostad för alla. En sådan rättighet kant.ex.komma i konflikt med andra personers rätt till en lugn boendemiljö. Ändåmenar vi att man måste försöka hitta en långsiktig lösning på hur samhälletskall kunna uppfylla regeringsformens ambitioner. Då räcker det inte medprojektverksamhet för att lindra och lösa akuta problem. Regeringen harockså tillsatt en bostadssocial beredning som skall följa utvecklingen på detbostadssociala området och föreslå åtgärder för att stödja särskilt utsattagrupper. I direktiven hänvisas det till att kommunerna ansvarar förbostadsförsörjningen på lokal nivå och att både socialtjänst ochbostadsföretagen har viktiga roller för att stödja och hjälpa människor somvräks eller riskerar att vräkas. Direktiven lämnar inte något uppdrag attutreda eller föreslå lagändringar för att trygga individens rätt till bostad. Ensådan lagändring skulle kunna vara att förstärka socialtjänstlagen.Vänsterpartiet menar att Bostadssociala beredningen, i ett tilläggsdirektiv,skall ges i uppdrag att utreda och föreslå lagändringar för att tryggaindividens rätt till bostad. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.11 Hemställan11 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning över modelleroch kostnader så att generella bidragshöjningar även får genomslag förbarnfamiljer som uppbär socialt ekonomiskt bistånd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att myndiga personer skall ha ett egetförsörjningsstöd och att denna skyldighet inte skall åvila föräldrarna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att arbetsplikten för ungdomar bör tas bort ursocialtjänstlagen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av de lagar som styr äldreomsorgen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avlösar- och ledsagarservice,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om korttidstillsyn för barn med funktionshinder,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en särskild utredare bör tillsättas för att göraen översyn när det gäller umgängesresor för att säkerställa barns rättatt träffa sina föräldrar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av möjlighet till individuellmissbruksvård med val av behandlingsinsatser,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilläggsdirektiv till Boendesociala beredningenangående rätten till boende.1Stockholm den 3 oktober 1999Ingrid ()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)1 Yrkande 9 hänvisat till BoU.