mot · GM02Ub14 · 1999-06-01 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub14av m.fl. (m)med anledning av skr. 1998/99:121 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - samverkan, ansvar och utvecklingInledningBakgrundDen nationella utvecklingsplanen för förskola, skola ochvuxenutbildning är regeringens övergripandepolicydokument för skolpolitikens inriktning ochprioriteringar de närmaste två åren.I mars 1994 lade den borgerliga regeringen fram den första utvecklings-planen för skolväsendet (Skr. 1993/94:183). Utvecklingsplanen var ett led iden dåvarande regeringens strategi att kontinuerligt och långsiktigt följautvecklingen inom skolväsendet.En tillbakablick på den borgerliga regeringens utvecklingsplan visar tyvärrhur lite som hänt inom skolan på nationell nivå sedan regeringsskiftet 1994.I 1994 års utvecklingsplan betonades vikten av avreglering och frigörelse isyfte att skapa utrymme för förnyelse och kreativitet, valfrihet och mångfaldi skolan. Ett viktigt mål i sammanhanget var att skapa drivkrafter förförnyelse. Hit hör bl.a. reformer som ger skolorna större självständighet ochdärigenom skapar förutsättningar för fler människors delaktighet.I 1999 års utvecklingsplan sätts fokus på införandet av allmän förskole-verksamhet för fyra- respektive femåringar och genomförande av maxtaxainom barnomsorgen. Vidare betonas betydelsen av att en parlamentariskkommitté ges i uppdrag att se över hur skollagen bör utformas för att detkommunala ansvaret för utbildningens kvalitet och likvärdighet skall blitydligt.Där den borgerliga regeringen lade tonvikt på valfrihet och mångfald isyfte att sätta eleven i centrum väljer den socialdemokratiska regeringen istället att prioritera det politiska systemtänkandet. Det löser inte skolansproblem och det leder inte till nödvändig skolutveckling.Moderata utgångspunkterDagens samhälle präglas av allt snabbare förändringar ochkunskapsutveckling. De omvandlingsprocesser som detsvenska samhället genomgår är varken enkla ellerförutsebara. En slutsats är dock klar: enskilda människorskunskap och initiativkraft blir allt viktigare.De stora utmaningar som står inför gör en medveten och kraftfullutbildningsstrategi helt nödvändig. Kompetensförsörjningen är en viktigförutsättning för ökad tillväxt. En sådan strategi - eller ens antydan tillanalys - saknas i regeringens utvecklingsplan. Skolan och utbildnings-väsendet i sin helhet behöver bli en tillväxtmotor. De viktiga baskunskapernaoch förmågan att kunna ta till sig och använda ny kunskap läggs i grund-skolan. I en långsiktig utbildningsstrategi för att stärka tillväxtensdrivkrafterär en medveten satsning på av avgörande betydelse. Grund-skolan måste ges högsta prioritet i syfte att garantera alla elever likvärdigaförutsättningar och möjligheter.I förändringsarbetet är det viktigt att komma ihåg de specifika och unikaegenskaper som kunskap och initiativkraft har. Kunskap och initiativförmågakan inte tilldelas eller fördelas mellan människor genom statliga förordningareller direktiv. Kunskap erövrar var och en i många olika och skilda sam-manhang. Skolans huvuduppgift är att stimulera och utveckla elevers kun-skapssökande och inlärningsarbete. Utgångspunkten för individens inlärningmåste tas utifrån individens unika kunskaper, förutsättningar och behov.Människors naturliga nyfikenhet och vilja att lära nytt måste tas till vara.Många elever som misslyckas i skolarbetet skaffar sig kunskaper avallehanda slag på andra håll. En hel del elever anger att skolan förmedlartristess och avståndstagande snarare än engagemang och gemenskap. Dettatydliggör vikten av att skolan lyckas ge eleverna motivation för de grund-läggande kunskaper som alla behöver. Skolans förmåga att skapa arbetsro,ordning och reda är tätt sammankopplad med dess möjlighet att entusiasmeraoch inspirera elevernas kunskapsinhämtning.Skolan måste också ge eleverna de verktyg som krävs för att kritiskt kunnagranska omvärlden och de allt intensivare kunskapsflöden som omger oss.Det är också en viktig uppgift för utbildningspolitiken i vid mening atttydliggöra den betydelse som kunskap och initiativförmåga har för denenskilde och samhällets utveckling.Skolan står inför storautmaningarSkolan har problemVi delar inte regeringens bedömning att den svenska skolanstår sig väl vid en internationell jämförelse. Den svenskaskolan är inte dålig i alla avseenden, men inte heller ivärldsklass. satsar mest ivärlden på skolan, men vår skola ger inte de bästa resultaten.Variationerna både vad avser resultat och verksamhetenskvalitet mellan olika skolor, kommuner och landsändar ärstora och ökar. Generellt gäller dock att skolan måste blimycket bättre.Den svenska skolan har varit och är fortfarande felfokuserad. Fokuseringpå lärande och kunskaper har fått stå tillbaka för skolans sociala uppgifter iden socialdemokratiska skolpolitiken. Regeringens prioritering av allmänförskoleverksamhet måste ses som ytterligare ett led i socialiseringen avfamiljepolitiken. Några väl underbyggda skäl vad avser barnskunskapsutveckling finns inte som grund för förslagen. Skolan har en viktigroll som delansvarig i barns och ungdomars fostran, men huvudansvaret äroch förblir föräldrarnas. Den viktigaste insatsen som kan göras i skolanhandlar om att erbjuda undervisning av hög kvalitet och professionellstimulans för elevernas inlärning.Vi är allvarligt bekymrade över de otaliga rapporter som kommer ombristande ordning och skolk, koncentrationsproblem och mobbning, våld ochskadegörelse som präglar många elevers och lärares vardag.Skolan måste som alla andra arbetsplatser definiera tydliga regler förverksamheten och se till att alla berörda är informerade om och välinförstådda med såväl motiven för som innebörden av reglerna. Informationoch diskussion om sådana frågor är viktiga att ta upp med elever ochföräldrar. Att kunna passa tider, lyssna, kommunicera i civiliserade former,visa artighet är sociala kunskaper som inte bara krävs för att skapa enfungerande arbetsmiljö i skolan utan som är betydelsefulla för elevernasförmåga att senare i livet fungera väl i vardagen.Regeringen är på fel med socialdemokratiskt styre har varit fem förloradeår för skolan. Listan på vad regeringen gjort är kort och iflera fall är besluten missriktade om ambitionen är attkomma till rätta med uppenbara problem och brister iutbildningen. I kommunerna har skolstyrelser avskaffats.Grundskolan och gymnasieskolans samarbete har på mångahåll försvårats genom segregerat nämndansvar. Skolansresurser har skurits ner. Variationerna mellan kommunernassatsningar på skolan har ökat och talet om lika ekonomiskaförutsättningar för alla elever är långt ifrån uppfyllt.Larmrapporter om allt från brister vad gäller stöd till elever med särskildabehov till utslagningen inom gymnasieskolan har lett till - i stort settingenting. Socialdemokraterna står handfallna. De initiativ som tagits harytterligare försvårat för skolan att fokusera på kunskapsmålen. Det har hand-lat om senareläggning av betygen i , avskaffandet av skriftligaomdömen, borttagande av kraven på obligatoriska nationella prov i grund-skolan, ett stopp för betygskomplettering i gymnasieskolan, återinförande avett antagningssystem till högskolan, vars främsta effekt tycks vara att inträdettill högskolan sker allt senare, samt försämrade villkor för elevernas val avskola och för stödet till fristående skolor.I den nu föreliggande utvecklingsplanen väljer regeringen att sätta ökatfokus på barnomsorg och förskola. Regeringens strävan att införa maxtaxa ibarnomsorgen och en allmän förskoleverksamhet för fyra- och femåringarriskerar att dränera . Ett exempel är . Där finns 4 000barn i åldern i barnomsorg. Av dessa har 2 000 barndagmamma. Eftersom är glest befolkat är det naturligt med dag-mammor, vilket dessutom är ett smidigt sätt att sprida ut arbetsplatser.Förvaltningen för barn och ungdom i , bedömer attmaxtaxan kommer att öka kravet på daghem. Många dagmammor kommeratt avskedas. Den kompensation från staten som kommunerna ges kommeratt täcka delar av de minskade intäkterna från avgifter, men kan på intet sätträcka till rader av nya barnstugor och driften av dem. Utöver minskadvalfrihet och färre alternativ innebär kraftigt ökade utgifter för barnomsorgoch förskola stor risk för besparingar i skolan.LärarbristenDet är anmärkningsvärt att regeringen inte tar den växandelärarbristen i skolan på större allvar. I utvecklingsplanenägnas frågan ett kortare utrymme, som mynnar ut i slutsatsenatt det viktigaste arbetet med att skapa ökad attraktion åtläraryrket sker genom målmedvetet och uthålligt arbete påden lokala nivån. Det är riktigt att en stor del av ansvaretvilar på den lokala nivån, men statens övergripande ansvarställer också krav på insatser.Arbetsmarknadsstyrelsens siffror visar hur bristen på lärare har ökatdramatiskt på bara . annonserade landets grundskolorefter 281 lärare. sökte landets skolor 1 160 grundskolelärare. Enökning på bara fem år.Varannan lärarstuderande för årskurserna 4-9 hoppar av sin utbildning.Bristen på grundskolelärare i årskurserna 4-9 beräknas uppgå till 20 procentår 2003 om inte antalet utexaminerade lärare ökar. är avalla lärare i kvinnor och om trenden håller i sig kan andelen vara uppe i . av dem som i dagstuderar till grundskollärare är män. Och trenden är starkt vikande. Slutsatsenär att männen flyr skolan. Andelen män inom den svenska lärarkåren är lägreän genomsnittet bland . Tre av fyra lärare i är över40 år. (nr 81, 1995. )Tre av fyra lärare i vill byta yrke. 1988 ville avlärarna i göra samma sak. (Enkät gjord av i Göte-borg). Var fjärde lärare med befattning som grundskollärare i årskurserna 4-9 saknar pedagogisk utbildning. (, 1998. )Det finns en tydligt vikande tendens i andelen examinerade från denmatematisk-naturvetenskapliga ämneslärarlinjen. Detta i kombination medatt alltfler lärare med naturvetenskaplig-matematisk inriktning byterläraryrket mot välbetalda arbeten i näringslivet är oroande. (Skolverketsrapport nr 81, 1995.) Tre av fyra kommuner anger att de lider brist på lärare inaturvetenskapliga ämnen.De svenska lärarna ligger långt efter i löneligan och undervisar betydligtmindre än genomsnittet. I hela är det bara lärare i ochTjeckien som har sämre betalt än lärare i . Det skall i sammanhangetläggas till att lärare i undervisar mindre än alla andra lärare i OECD-området. (Education at a glance 1997. )Den svenska skolan har dessutom äldsta lärarkår. Den kommandetioårsperioden kommer av de nuvarande lärarna i grund- ochgymnasieskolan att gå i pension. En allt vanligare pensionsålder för lärare ärmellan 55 och 60 år.Den ovan redovisade bilden borde ha varit med i den aktuella utveck-lingsplanen. Att lärarutredningen snart är klar med sitt uppdrag ger interegeringen alibi att nonchalera bristen på lärare. Problemen är omfattandeoch inga enkla lösningar finns att tillgå, men desto större anledning attprioritera uppgiften.Kommunalisering och likvärdighetEfter med det "nya" styrsystemet, där kommunernahar ansvaret för skolverksamhetens genomförande, börjar detbli möjligt att dra slutsatser om hur styrsystemet fungerar.Rapporterna från revisorer respektive de statligautbildningsinspektörerna visar stora variationer mellankommunerna. visar att kostnaden per elevvarierade mellan och 73 100 beroende påkommun. Det innebär att skolorna arbetar under olikaförutsättningar, beroende på var i landet undervisningenbedrivs.Det handlar om olika ekonomiska förutsättningar, olika förutsättningar förelever att utnyttja sin valfrihet vid val av skola och/eller inriktning av sinastudier, olika möjligheter att starta och driva fristående skolor, olikamöjligheter för elever, föräldrar och personal att utöva inflytande i skolan.Det handlar även om uppenbara brister och stora skillnader beträffandelokaler, läromedel och utvärdering av kunskaper. Hälften av variationernavad gäller skolanslagen kan inte hänföras till några objektiva orsaker enligten utredning som gjort. Detta tillsammans med en generellneddragning av resurserna till skolan, vilket framför allt påverkat sats-ningarna på undervisning, undergräver förutsättningarna för en likvärdigskola för alla barn i hela landet. Regeringens enda åtgärd är atttillsätta en utredning. Men detta behöver inte utredas. Fakta finns redan.Vi anser att alla elever måste garanteras vissa resurser så att de högakvalitetsmålen inte äventyras. Det gäller i synnerhet som stora omorga-nisationer i kommunerna lett till att såväl administration som förtroendevaldanumera har ansvaret för skolan och rader av andra verksamheter samtidigt.Utbildningen i och gymnasiet är en nationell angelägenhet därlokala erfarenheter och önskemål är betydelsefulla, men aldrig får sättas föremålet om likvärdig undervisning av hög kvalitet i alla skolor. Genom attöverföra ansvaret för skolans finansiering till staten och genom att anslagenriktas direkt till skolorna - en nationell skolpeng - garanteras alla eleverrättatt välja skola och skolorna mer likvärdiga förutsättningar.Skolan och segregationenDen massarbetslöshet som regeringen inte förmått häva, harförstärkt effekterna av den segregation som bostadspolitikenmedfört. De sociala svårigheter och spänningar som dettainnebär avspeglas i skolan. Det finns vidare en inbyggdutslagningsmekanism i gymnasieskolan som är mycketoroande.Statistik från visar att av de elever som antingen ärfödda utomlands eller har två föräldrar som är födda i ett annat land intelyckas fullfölja sina gymnasiestudier . siffror byggerpå de elever som påbörjade sina gymnasiestudier höstterminerna 1992, 1993och 1994. Avhoppen är 25, . Det är ettkraftfullt uttryck för skolans samlade misslyckande. Socialistiska principer istället för en öppen analys och beredskap att arbeta med de verkliga pro-blemen utifrån tilltro till varje elevs förmåga har lett oss till dennaalarmeran-de situation.Det är särskilt betydelsefullt att elever med annat hemspråk än svenska gesstöd för sin språkutveckling. Att kunna tala och skriva svenska är enförutsättning för goda resultat i vidare studier och arbete och för att kunnafungera som aktiva medborgare i samhället. Regeringens förslag i pro-positionen Vissa skolfrågor m.m. (1998/99:110) gällande kraven på lärarnaskunskaper i svenska språket är i detta sammanhang ett steg på fel väg.Undervisning och träning i att använda språket i tal och skrift måsteprioriteras i skolornas arbete, men också ges uppmärksamhet i verksamhetervid sidan av skolan som rör barn och ungdom. För många elever är detangeläget att olika former av utbildning i kombination med praktik utvecklas.Det ger inte minst elever som behöver utveckla sitt språk, men saknar ensvenskspråkig miljö , viktig träning och motivation för arbetet iskolan. Många frivilliga vuxna, skulle med viss utbildning via exempelvisstudieförbunden kunna utgöra ett stöd för lärarna i skolan, men också iverksamheter före skolstarten och . Inte minst i områden därantalet svensktalande vuxna är litet skulle detta kunna bidra till bättresvenskkunskaper och inte minst nya möten och erfarenhetsutbyte.I ett internationellt perspektivRegeringen gör inte någon mer omfattande analys ochbeskrivning av den svenska skolans läge gentemotomvärlden. Den gemensamma marknaden i , ettalltmer intensivt utbyte över nationsgränserna när det gällerutbildning och forskning m.m. gör sådana jämförelserangelägna. är det land som, tillsammans medDanmark, satsar mest resurser på skolan, men det ger inteförväntade resultat.Sverige är i stället ett genomsnittsland vad gäller grundskoleeleverskunskaper i viktiga ämnen som matematik och naturvetenskap. liderbrist på elever som presterar riktiga toppresultat. Det finns i stort sett likamånga länder, vilkas elever presterar bättre än som det finns ländervilkas elever presterar sämre. (nr 114. )är även ett genomsnittsland vad gäller gymnasieelevers - medstudieinriktning mot matematik och naturvetenskap - kunskapsnivå i detstrategiskt viktiga ämnet matematik. lider även i denna undersökningbrist på elever som presterar riktiga toppresultat. (nr145).Skillnader vad gäller pojkars respektive flickors prestationer i matematikär tydliga. Pojkar har signifikant högre resultat i matematik i samtligaundersökta länder, förutom i . En ljuspunkt är att svenska flickor iinternationell jämförelse klarar sig väl, men även i är skillnadernamellan pojkars och flickors resultat tydliga. En analys av vad det kan bero påoch förslag till åtgärder är viktiga och målen att rekrytera fler till NT-utbildningar skall kunna nås.Det finns emellertid ljuspunkter. Svenska elever uppvisar vid eninternationell jämförelse mycket bra resultat avseende läsförståelse. Svenskaskolelever är i allmänhet allmänbildade och duktiga på att använda och sättain kunskaper i sitt sammanhang.Sverige ligger på plats 4 av 25 undersökta gällande antaletpersoner i åldrarna med minst treårig högskoleutbildning, men barapå plats 21 av 25 i åldrarna . avviker därmed markant frånalla andra (med undantag för ) där de yngre oftare ärmer välutbildade än de äldre.Sverige ligger på platserna 9 respektive 10 av 22 undersökta ländergällande antalet högskolestuderande i åldersgrupperna respektive22-25 år. Siffrorna visar att ligger långt efter de länder som har flestyngre studenter inom högre utbildning. I var inskrivna i högskolan jämfört iFinland. Den här utvecklingen måste tas på allvar. Våra resultat avseendeantalet personer med akademisk examen avgörs inte bara i universitet ellerhögskolor. kvalitet och inte minst incitamenten för bästaresultat och gedigen utbildning är av stor betydelse. Socialdemokratinsmisstag visavi utbildningspolitiska mål är inte främst en fråga om utbild-ningspolitiken, utan har betydligt vidare orsakssamband.Sätt fokus på grundskolanGrundskolans misslyckandeFörra året slutade 5 000 elever utan att kunnaläsa, skriva och räkna. Detta är oacceptabelt. Skolverketsrapporter visar att av grundskoleelverna iårskurs 8 läser sämre än genomsnittseleven i årskurs 3.Enligt bedömdes av eleverna iårskurs 9 ha så stora svårigheter i engelska att de knappastkan sägas ha uppfyllt de basala kunskapskraven. I matematikvisar de nationella utvärderingarna av att detråder stora kunskapsskillnader mellan eleverna. Den andelelever som bedömdes sakna grundläggande färdigheter imatematik var 1995 . Av de elever som lämnadegrundskolan hade eller en avfem inte nått kunskapsmålen och saknade betyget Godkänd iett eller flera ämnen.Grundskolans ansvar behöver förtydligas. elever skall intemed automatik föras vidare till gymnasieskolan utan nödvändiga grund-kunskaper.En mycket medveten åtgärd för att tydliggöra kraven på förkunskaper ochge gymnasiets nationella program förutsättningar att nå goda resultat ärkraven på godkända betyg i svenska, engelska och matematik för tillträde tillett nationellt program som gäller fr.o.m. . För de eleversom inte uppnår kunskapsmålen i erbjuds preparandutbildninginom ramen för det individuella programmet. Erfarenheterna visar emellertidatt det inte räcker. Därför bör elever med otillräckliga kunskaper erbjudas ettextra år i , där den främsta kompetensen vad avser undervisningpå grundskolenivå finns.Särskilt viktigt i gymnasieskolan är att eleverna har goda kunskaper isvenska. Detta är en förutsättning för att de skall kunna tillgodogöra sigundervisningen. Vår uppfattning är att undervisningen i svenska som andraspråk skall syfta till att så fort som möjligt bibringa eleverna sådanakunskaper att de kan övergå till ämnet svenska. Vi ifrågasätter därför beslutetatt jämställa svenska som andraspråk med ämnet svenska vid antagning tillgymnasiet och efterlyser en utvärdering av beslutet visavi berörda eleversstudieresultat och benägenhet att studera vidare. Avhoppen frångymnasieskolan bland invandrarelever är alarmerande och tyder på attgrundskolan inte lyckats vare sig med kunskapsmålen eller den socialaintegreringen av dessa barn och ungdomar. Den obligatoriska grundskolansbetydelse för dessa elever kan inte nog understrykas. I detta sammanhangfinns också anledning att påpeka behovet av information till föräldrar ochskolansvariga om skolpliktens innebörd och tillämpning.Skapa förutsättningar för bra skolorDen aktuella skolforskningen visar att kontinuerligt ochmålmedvetet arbete på skolorna med fokus riktad motfastställda mål leder till förbättrade resultat. Vidare börskolorna präglas av öppenhet för olika lösningar att nåmålen.Skolverkets rapporter visar att bra undervisningsresultat snarare beror pålärarnas förhållningssätt i undervisningen än val av undervisningsmetod. Delärare som åstadkommer bäst resultat har ett reflekterande arbetssätt medotaliga inslag av uppföljning och utvärdering.De nationella utbildningsinspektörernas rapport betonade att skolorna börgöras mer ekonomiskt självständiga och att rektorerna måste ges ökadeförutsättningar att ta ett pedagogiskt ledningsansvar. Ledarskapet i skolornabrister på alla nivåer. Här kan den nationella utbildningspolitiken habetydelse och det är därför anmärkningsvärt att regeringens bedömningbegränsas till att en expertgrupp ska få diskutera skolledarnas utveckling påUtbildningsdepartementet.Det är bra att man nu vill pröva möjligheten att bedriva undervisning igrundskolan utan en centralt fastställd timplan. Vi menar dock att för-söksverksamheten kan permanentas med en gång. Skolan kan inte bådecentralstyras och målstyras på samma gång.Valfrihet och kvalitetAlla elever har rätt att få undervisning som leder till att derasbehov, förutsättningar och kapacitet tas till vara fullt ut. Allaelever och föräldrar skall garanteras rätten att välja skola.Skolans finansiering skall även fortsättningsvis till störredelen vara en offentlig uppgift. Vi anser att staten bör övertahuvudansvaret för att finansiera ochgymnasieskolan. Huvudmannaskapet kvarstår på kommunalnivå.En nationell skolpeng skall säkerställa elevernas och föräldrarnas rätt attvälja skola. Ett aktivt och fritt skolval höjer utbildningens kvalitet.Alla skolor skall bli fria och självständiga. Nationell skolpeng är ett redskap- inte ett mål - som skall ses och sättas in i ett bredare sammanhang.Avsikten med att införa en nationell skolpeng är inte att åstadkommabesparingar, men väl effektiviseringar. Nationell skolpeng leder tilldecentralisering. Det ger elever ett avgörande inflytande över val av skolaoch varje skola ökad professionell och ekonomisk självständighet.Det är viktigt att elevernas aktiva val av skola avgör skoltillhörighet.Närhetsprincipen gynnar elever som bor i områden med bra skolor.Stadsdels-, kommun- eller länsgränser skall inte verka hindrande påelevernas rätt att fritt välja skola. Bostadssegregationen får inte fortsättaattleda till en segregation i skolan. Skolpeng kan bli ett verksamt medel attbryta den växande segregationen.Fokus på kunskap och utvärderingSkolans huvuduppgift är att förmedla kunskaper och atttillsammans med föräldrarna fostra eleverna. Staten ochkommunerna skall inte detaljreglera arbetet i skolan , utanformulera nationella mål och utvärdera den. Det behövsvidare ett fristående nationellt kvalitetsinstitut som ges iuppdrag att granska, utvärdera och redovisa alla skolorsresultat och kvalitet i förhållande till de nationella målen ochur ett internationellt perspektiv.Vi anser att de nationella proven skall tillmätas större betydelse när detgäller att ge utbildning en jämförbar utvärdering över helalandet. Obligatoriska prov ska genomföras i alla skolor. siffrorvisar att bortfallsfrekvensen gällande de obligatoriska ämnesproven isvenska, engelska och matematik är så hög som . Regeringen måste tillse att skollag och läroplan efterlevs.De kursrelaterade betygen synliggör elevens kunskaper i förhållande tillkunskapsmålen. Det finns en klar gräns för betyget Godkänd. Betyg fyllerockså funktionen att stärka elevers rätt vad gäller undervisning igrundskolans ämnen.