mot · GN02T220 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T220av Staaf-Igelström, ()Infrastrukturen i VärmlandVärmlands näringsgeografiska samband med , ochBergslagen-Dalarna-Mälardalen är av central betydelse förkommunkationsplaneringen i länet. är bosättningsmönstretsådant att det kan ses som en handstruktur, med i centrum.Därifrån utgår "fingrar" med bebyggelse och infrastruktur. Övriga orterfår då roller av samverkande "pärlband" i systemet.För serviceresor och arbetspendling mellan länets olika delar är det viktigtatt strukturen förstärks med satsningar på de regionala tvärförbindelserna.Länets enkla och funktionella struktur ger goda förutsättningar för detregionala utvecklingsarbetet samt för att skapa och upprätthålla en godlivsmiljö i Värmland.Näringslivet har traditionellt ett mycket starkt internationellt inslag ochdärför är de största och tyngsta trafikflödena på vägsidan förlagda till E 18samt riksvägarna 45, 61, 62, 63 och 64. På järnvägssidan är detVärmlandsbanans del av sträckan och relationen samt godstrafiken på f.d. BJ-banan som är speciellt viktiga förlänets transportbehov. Sjötransporterna på och ärdock större än järnvägstransporterna till och från , vilketvittnar om Vänersjöfartens betydelse.Den nya storflygplatsen norr om , som öppnats,har medfört ett ökat utbud av flygmöjligheter för och samtidigtfått en viktig näringspolitisk betydelse för länet. Detta ger en ökandetrafikmängd för och andra gränsöverskridande länsvägar ochbehov av bättre pendlingsresor med tåg över gränsen.VänersjöfartenSom tidigare påpekats är Vänersjöfarten mycket viktig för detvärmländska näringslivet, bl.a. är det den enda realistiska transportledenför de i tillverkade pappersmaskinerna. transporterasdrygt gods på Vänern.Tidigare har företrädare för Vänersjöfarten sökt uppmärksamma riksdagenoch berörda länsstyrelser på de negativa konsekvenserna för den egnaverksamheten av vissa förslag som ingick i den transportpolitiska proposi-tionen. Man avsåg i huvudsak kostnadslättnaderna för godstrafiken påjärnväg och därmed ett bättre konkurrensläge för detta transportslag iförhållande till Vänersjöfarten.Det är angeläget att förutsättningarna klarläggs och att denutredningsman som regeringen tillsatt , och helst efter samråd med deregionala intressenterna, kommer med förslag till åtgärder så att den för länetviktiga Vänersjöfarten kan bibehållas.Gränsöverskridande infrastrukturEn kraftig expansion av norskt näringsliv har pågått ochpågår fortfarande i det värmländska närområdet, ochområdet runt den nya storflygplatsen svensk och i synnerhet värmländsk synpunkt ger detta en ypperligmöjlighet att öka sysselsättningsgraden i länet. Dock fordras att infrastruk-turen ut på bägge sidor om gränsen. Därför efterlyser vi enbättre samordning och samverkan mellan och motsvarande norskamyndighet för att skapa förutsättningar för snabbare tågpendlingsmöjligheteröver gränsen.Detsamma gäller för vägnätet, bl.a. E 18 och Rv 61/riksvej 2, där ett bättresamarbete vägmyndigheter emellan måste till för att och Värmlandska kunna dra nytta av den tillväxtkraft som finns på den norska sidan.Hittills har endast kortare vägsträckor i länet åtgärdats på , och detåterstår många s.k. timglassträckor. En av de viktigaste att förbättraär delen - Riksgränsen.Med den nya storflygplatsens tillkomst har också betydelsen avupprustning av Rv 61 och andra tvärförbindelser, t.ex. väg 239 över riks-gränsen, fått en helt annan aktualitet.Vi förutsätter att och tar dessa synpunkter med ikommande utarbetningar av nationella investeringsplaner för väg- och järn-vägssystemet.Övriga vägarFörutom som tidigare nämnts E 18 och RV 61 är det de övrigariksvägarna 45, 62, 63 och 64 som är behäftade med långa avsnitt av s.k.timglastyp. Det är mycket olyckligt att vägarna inte har likvärdigstandard i hela sin längd, och då är det inte motorvägar vi efterlyser, utanvanliga 9-11-metersvägar med svensk standard för bärighet. Bl.a. ärdetta ofta orsaken till långa köbildningar och därav omdömeslösaomkörningar i synnerhet då vägarna i ofta ärtransitvägar för fjällturismen.Dessa "timglas" måste byggas bort om tanken på en 0-vision itrafiken ska ha någon bärighet på vägarna i Värmland.Sysselsättningen i länet är i stor utsträckning fortfarande knuten till dentunga industrin, skog, järn, papper osv. Detta gör att behovet av god bärighetpå det regionala vägnätet är mycket stort. Det är numer allmänt känt att väg-nätet i synnerhet längs Rv. 62 i den norra delen inte lämpar sig föryrkesmässig trafik under tjällossningstider.Ska den tunga exportindustrin i överleva måste samhälletgarantera att framkomligheten med råvarorna även fungerar undertjällossningstider. Som en följd av det bör vissa vägsträckor betecknas som"stamvägar" för industrins råvaror och ha den bärighet och den fram-komlighet som rimligtvis kan krävas.Det arbete som pågått att förstärka bärigheten på de sekundäravägarna måste fullföljas för att man fullt ut ska kunna ta tillvara deförutsättningar för ökad tillväxt som näringarna har. Detta är än viktigare iettlän som , där den regionala obalansen nu tyvärr är mycket stor irelation till stora delar av övriga som går så bra.Övrig järnvägVärmland är ett landskap inte bara rikt på allehanda upplevelser ochduktiga människor, länet är också rikt på olika järnvägsspår, alltifrånstambanor till enkla banor till industrier och hamnar, och i länet byggdesSveriges första järnväg vid Apertins gård.Vi förutsätter att resultatet av tidigare riksdagsbeslut med anledning avtransportpolitiska propositionen förverkligas även i vårt län. Då kanåterigen mycket av vad den tunga industrin producerar och dess råmaterialfraktas på järnväg. För detta behövs upprustning av olika industrispår bl.a.Karlstad - . Det behövs upprustning av Fryksdalsbanan ochbangården i , liksom att triangelspåret vid - Herrhult snarastförverkligas.Det tidigare påtalade samarbetet mellan svensk och norsk banmyndighetmåste utvecklas så att snabbtågstrafik kan komma igång på hela sträckanStockholm - - . I det sammanhanget är det för oss en svårmotgång att nytt spår inte byggs inom planperioden mellan ochHasselfors. finns mindre kostnadskrävande lösningar t.ex. Porla-Linddalen, som bör prövas för att möjliggöra kortare restid mellan länet ochStockholm.Bergslagsbanans upprustning är glädjande, men bör påskyndas och full-följas i sin helhet ner mot . En upprustning av hela Bergslagsbananinkl. Norge-Vänernbanan skulle ge bättre förutsättningar för en någothotat persontrafik Karlstad-Göteborg.Vidare är länet mycket intresserat av att en förkortning av Vänernbanankan komma till stånd . Det gäller då den s.k. Vålbergs-svängen, som skulle få positiva effekter på i synnerhet det regionala resandetfrån/till Karlstad.Vad som också är eftersträvansvärt är att det skapas någon form av"vagnbolag" där olika entreprenörer kan hyra eller leasa in tågmaterial så attlänstrafiken får möjlighet att upphandla regional tågtrafik underriktiga former.IT infrastrukturDen nya informationstekniken sprids som en löpeld över landet, mobil-telefoner och datorer med internetuppkopplingar är nödvändigaarbetsredskap när de nya jobben skapas. Utbyggnaden av tekniken skeröver stora delar av landet, många kommuner i har anammatmöjligheten att på distans och med hjälp av ny teknik bedrivaundervisning från är tyvärr allt för många områden vita på en karta över länet somvisar var ny IT-teknik kan vara motiverad att använda. I stora delar av länetär det fortfarande omöjligt att använda moderna mobiltelefoner. I ännu störredelar av länet är det fortfarande omöjligt att använda en dator till annat än deegna programmen i PC:n. Möjligheten att kommunicera på Internet kanskeinte saknas, men när infrastrukturen består av milsvis koppartråd utan nyteknik, finns inte anledning att öppna Internetabonnemang.Det visar sig också nu att i just de områden där den nya tekniken saknas,där är också den största utflyttningen, där går som sämst, där måstede största resurserna sättas in för att mota den höga arbetslösheten.Nyligen har en stor utredning (Bredband för tillväxt i hela landet)presenterats om möjligheterna med den nya tekniken om det finns bredbandöver hela landet. Då kan man också skapa tillväxt. Tillväxt är just vadVärmland, liksom övriga landet behöver, alltså behöver vi bredband och enutbyggd mobiltelefoni.På samma sätt som samhället tagit ansvar för att framkomlighet finns påväg, att elström finns till hushåll och företag över hela landet, att fasttelefoniblivit utbyggd måste nu samhället ta ansvar för att bredband kanfinnas över hela landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om infrastruktur och bredband, samt om sjö-, väg- och järnvägs-transporter i Värmland.Stockholm den 5 oktober 1999Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()