mot · GN02K356 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K356av , ()Mänskliga rättigheter1 InledningTermen "Mänskliga rättigheter" ses av de flesta som den moraliskagrunden för vårt civilisationsbygge. Det finns troligen ingen idé ellerideologi som har större legitimitet än tanken att det finns grundläggandemänskliga rättigheter som inte får kränkas. Styrkan i detta ligger medstor sannolikhet i att frågan om mänskliga rättigheter både konkret ochkänslomässigt kan beröra var och en av oss som individer. De mänskligarättigheterna handlar om att vi inte får kränkas och om allas vår rätt tilltrygghet, frihet och människovärde.Deklarationen om de mänskliga rättigheterna antogs av förenta nationernaden 10:e , bara efter slut. Aldrig harkänslan av att "det får aldrig ske igen" varit så stark . Det är mot den bak-grunden som arbetet för mänskliga rättigheter är så viktigt. Tanken på demänskliga rättigheterna är också tanken på varje individs okränkbara värde.Det är intressant att notera att vi ser på frågan om mänskliga rättigheter påolika sätt beroende på var i världen vi bor. Deklarationen om de mänskligarättigheterna kan delvis upplevas som motsägelsefull. Här talas i artikel 17om envars rätt till sin egendom och i artikel 25 om att alla har rätt till enskälig levnadsstandard, två rättigheter som här möts i politisk kollision i merän ett land. En skälig levnadsstandard är förutsättningen för att kunna ta försig av vad vi kallar mänskliga rättigheter. Dessa förutsättningar som vi här iSverige i princip ser som självklarheter är vad man i vissa andra länder anserär de viktigaste mänskliga rättigheterna att kämpa för.2 Sopa rent hemmaFör att med kraft kunna engagera sig i frågan om genomförandet avmänskliga rättigheter runt om i världen bör man som nation se till "sopat rent hemma först". Vid Upprättandet av Wienkonventionen1993 förband sig att följa ett handlingsprogram där ett inhemsktgrepp om frågorna om mänskliga rättigheter utlovades. Något sådanthandlingsprogram har ännu ej upprättats. Istället noterar vi att några avFN:s kommittéers slutsatser med anledning av rapporter till FNom situationen i landet indikerar att en hel del finns att åtgärda härhemma rörande mänskliga rättigheter.Inget land är fulländat när det gäller mänskliga rättigheter. Varje land harsina svårigheter. Alla länder kan bli bättre. Här följer mot bakgrund av dettanågra områden där vi tycker att kan bli bättre.2.1 YttrandefrihetenYttrandefriheten är en förutsättning för varje demokratiskt samhällsskick.I stora delar av världen är emellertid yttrandefriheten starkt begränsad.Trots detta erkänns dess betydelse i alla de grundläggande internationellainstrumenten om mänskliga rättigheter.I är yttrandefriheten helig, grundlagsskyddad och noga bevakad avledarskribenter på tidningar runt om i landet. I en demokrati är det av sär-skild vikt att den politiska debatten och diskussioner i andra frågor avallmänt intresse får fortgå fritt och ostört. Inskränkningar i den del avyttrandefriheten som berör samhällsdebatten måste därför hållas inommycket snäva gränser.Medan yttrandefriheten i samhällsfrågor och andra frågor av allmäntintresse är av största betydelse för att det demokratiska systemet skallfungera tillfredsställande, kan detsamma inte sägas om yttrandefriheten i rentkommersiella sammanhang. Där kan man tillåta mer långtgående inskränk-ningar för konsumenter och konkurrenter mot falska eller vilseledande påstå-enden eller tvivelaktiga marknadsföringsmetoder. Det är ändå viktigt attframhålla att yttrandefriheten också gäller i näringsutövning och att det finnsgränser för de inkränkningar som får göras även på det området.Trots detta breder en tystnad ut sig på arbetsplatserna runt om i Sverige.Hur kommer det sig t ex att kommunpolitiker, chefstjänstemän och företags-ledare är okunniga om innehållet i yttrandefriheten, de bakomliggandemotiven och dess olika delar såsom meddelarskydd och skillnaden mellanvad man får och inte får säga i tjänsten respektive som medborgare. På vissastora arbetsplatser ses frågan om yttrandefriheten mest som en arbetsrättsligfråga om hur mycket arbetsgivaren ska tåla att en anställd "läcker".Kompetensen om yttrandefrihetens innehåll behöver höjas i Sverige.Problembilden behöver tas upp innan en praxis skapas innebärande attyttrandefriheten i praktiken inskränks p g a att så många personer ärokunniga om dess innehåll och gränser. En inskränkning riskerar annars attske utan att vi i är medvetna om att det händer.2.2 Rätten till domstolsprövningRätten till domstolsprövning gäller inte i alla slags mål och ärenden. Ikonventionen om medborgerliga och politiska rättigheter föreskrivsenvar rätt till domstolsprövning "när det gäller att pröva anklagelse mothonom för brott eller hans rättigheter och skyldigheter i tvistemål".Europakonventionens artikel 6:1 är av motsvarande innehåll. Det är alltsåi princip på två områden där rätten till domstolsprövning föreligger,nämligen dels tvister om civila rättigheter, dels anklagelser för brott. Ifråga om innebörden av dessa begrepp föreligger en omfattanderättspraxis.Det finns flera typer av hinder mot domstolsprövning. Vissa hinder ärrättsliga, dvs formella, medan tillträde till domstol i andra fall kan försvårasav rent faktiska omständigheter.Rätten till domstolsprövning i har beskurits på flerasätt. Rättigheten har urholkats rent faktiskt genom att rättshjälpssystemet harförändrats radikalt. På grund av praktiska hinder kan ibland utsikterna tillframgång med en process ibland vara små eller obefintliga. Sådana skäl hardock inte alltid ansetts strida mot t ex artikel 6:1 i omde mänskliga rättigheterna.Rätten till domstolsprövning i har också beskurits formellt efter-som t ex reglerna om prövningstillstånd har skärpts. Båda dessa typer avhinder får ibland ödesdigra konsekvenser för de personer som också drabbashårdast av ekonomiska åtstramningar i samhället, nämligen de mest utsattamänniskorna såsom missbrukare, hemlösa och psykiskt sjuka samt institu-tionsboende. Resultatet av åtstramningarna i rättsväsendet blir alltså allttydligare på områden som man normalt kanske inte alls kopplar till detta. Vimenar att det är av största vikt att rätten till domstolsprövning hålls intaktoch inte steg för steg nedmonteras och urholkas. Vid utarbetande av en MR-agenda för (se nedan) bör dessa aspekter särskilt beaktas.2.3 Flykting- och invandrarpolitikenI den svenska flykting- och invandrarpolitiken finns ibland stötandeinslag. Trots att det finns ett totalförbud mot att sända någon till ett landdär denne blivit eller riskerar att bli torterad, så framkommer det gångefter annan att det i svenska myndigheters bedömningar av huruvida enperson skall sändas till ett land funnits ett inslag av riskbedömning.Istället borde totalförbudet respekteras.Det borde också vara en självklarhet att t ex systematiska våldtäkter somett led i terror mot en befolkning helt är att jämställa med förföljelse iflyktingkonventionens mening.Miljöpartiet menar att å det snaraste med anledning av mot tortyr slutsatser om situationen i bör införa enkonventionsenlig definition av tortyr i svensk lagstiftning.2.4 BarnBarnkonventionen är den konvention om mänskliga rättigheter somallmänheten bäst känner till. har drivit frågor om barnsrättigheter på ett mycket bra sätt. har också kommit långt i sittarbete på detta område. pekade dock med anledning avden svenska lägesrapporten i sina slutsatser på några områden som kanförbättras. För det första noterade kommittén med oro att principen omickediskriminering inte fullt ut tillämpas avseende gömda flyktingbarn.Sverige rekommenderas av FN att göra en översyn av frågan samttillhandahålla service till dessa barn utöver akut sjukvård. För det andranoterade kommittén att det föreligger stora skillnader vad avserkommunal service i , och kommittén anser därför att Sverigemåste vidta åtgärder för att tillförsäkra alla barn, framför allt de i socialtoch ekonomiskt utsatta familjer, samma rätt till sociala förmåner.Miljöpartiet menar att en översyn av dessa frågor är angelägen.Miljöpartiet menar vidare att flyktingpolitiken ska underställas kravet ombarnens bästa, enligt . De som funnits i i ettår ska ges amnesti och få stanna.2.5 DiskrimineringIckediskrimineringsprincipen är en av de viktigaste principerna inommänskliga rättigheter. har kommit långt men mycket återstår attgöra för att avskaffa olika former av diskriminering.Antalet ärenden hos handikappsombudsmannen har ökat från 85 anmäl-ningar 1995 till 141 under 1998.Kommittén för mänskliga rättigheter i FN har i sin slutsats för Sverigesvidkommande uttryckt oro för att kvinnor ej får lika lön för lika arbete. Äveninom svensk förvaltning har situationen rörande lika lön för lika arbeteförsämrats.Miljöpartiet önskar att regeringen via den handlingsplan man åtagit sig attgenomföra tar ett krafttag mot alla typer av diskriminering i samhället.Diskriminering handlar inte i första hand om att hjälpa den som utsätts fördiskriminering utan att utbilda människor så att, för det första, allt agerandefrån samhällets sida och dess institutioner genomsyras av principen omickediskriminering. Det kommer i sin tur att påverka samhället i rätt riktning.2.6 Utbildning inom MR - Decade of Human Rights EducationStaten har en skyldighet att sprida information och kunskap om de som finns. Denna skyldighet accentueras av "UnitedNations Decade of Human Rights Education (1995-2004)". FN harförklarat för årtiondet för utbildning i de mänskligarättigheterna.I finns det alltför få utbildningar inom området mänskligarättigheter. Det är enligt mening viktigt att implementera MR-perspektivet i hela den ordinarie utbildningsverksamheten. Skolorna kommerpå ett naturligt sätt att vara i fokus under utbildningsdecenniet varför MR-utbildning bör integreras i läroböckerna, läroplanen, lärarutbildningen etc.Det finns som bekant en struktur för utbildning om mänskligarättigheter på grundnivå inom flera frivilligorganisationer, som t ex Rödakorset. Detta bör kunna utnyttjas av staten i kommande utbildningsansträng-ningar på området för mänskliga rättigheter, som vi utgår från kommer attvidtas under detta decenium.2.7 En MR-agenda för SverigeEn MR-agenda för behövs. Ett sätt att åstadkomma en sådanskulle vara att anta en nationell handlingsplan i enlighet medWienkonferensen . I slutdokumentet från konferensenrekommenderas varje stat att skapa en nationell handlingsplan där statenidentifierar åtgärder som skall förbättra främjandet och skyddet förmänskliga rättigheter.En nationell handlingsplan skulle bidra till att ge medborgarna kunskap omsina mänskliga rättigheter. En människa som har kunskap, eller har möjlighetatt skaffa sig kunskap, om sina rättigheter kan förändra sin egen livssituation.Det gäller alla människor oavsett var i världen de bor.En nationell handlingsplan är ett omfattande arbete och för att uppnå ettbra resultat vid utarbetandet av en sådan är det viktigt att alla krafter i sam-hället kommer till tals i utarbetandet - förvaltningar, frivilligorganisationer,intresseorganisationer, kommuner etc.En viktig del i en nationell handlingsplan är naturligtvis utbildning ommänskliga rättigheter på alla nivåer - inom statsförvaltningen, i kommuner, igrundskolan, på universiteten, i rättsväsendet etc.Norge är ett land som kommit mycket långt med sitt arbete med ennationell handlingsplan. Ett förslag till sådan skall presenteras i Stortingetunder hösten.Vi anser att arbetet med en nationell handlingsplan där staten identifieraråtgärder som skall förbättra främjandet och skyddet för mänskliga rättigheteri måste upprättas å det snaraste. I denna plan bör t ex de frågor somvi tagit upp ovan vara prioriterade.3 Länder som bör följas upp inom ramen för FN:sarbeteFörst när vi har sopat rent här hemma kan vi med verklig kraft ifrågasättahuruvida andra nationer klarar av att följa sina åtaganden om demänskliga rättigheterna. Självklart menar vi i att Sverigeredan nu aktivt bör arbeta för att komma till rätta med brott mot demänskliga rättigheterna runt om i världen. Länder som vi anser särskiltbör följas upp inom ramen för FN:s arbete med de mänskligarättigheterna är t ex : , , , ,, , , , , , och Iran.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kunskapen om yttrandefrihetens innehållbehöver höjas i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det är av största vikt att rätten tilldomstolsprövning i hålls intakt och inte steg för stegnedmonteras och urholkas samt att dessa aspekter särskilt bör beaktasvid utarbetande av en MR-agenda för ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att behovet av en översyn av barnens situation iSverige är angeläget,44. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att flyktingpolitiken skall underställas kravet ombarnens bästa, enligt , och att de som funnits iSverige skall ges amnesti och få stanna,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör införa en konventionsenligdefinition av tortyr i svensk lagstiftning,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen via den handlingsplan man åtagitsig att genomföra tar ett krafttag mot alla typer av diskriminering isamhället,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att implementera MR-perspektivet i hela denordinarie utbildningsverksamheten i landet,58. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en nationell handlingsplan där statenidentifierar åtgärder som skall förbättra främjandet och skyddet förmänskliga rättigheter i måste upprättas å det snaraste,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör arbeta för att de länder vi angettsärskilt bör följas upp inom ramen för FN:s arbete med de mänskligarättigheterna.2Stockholm den 5 oktober 1999Marianne ()()Per ()()1Yrkandena 2 och 5 hänvisade till JuU.2Yrkande 9 hänvisat till UU.3Yrkande 4 hänvisat till SfU.4Yrkande 3 hänvisat till SoU.5Yrkande 7 hänvisat till UbU.Elanders Gotab, 1999