mot · GN02K315 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K315av , ()Inrättande av en riksrevision med riksbanksliknande ställningFolkpartiet liberalerna har länge talat för behovet av en starkare och mersjälvständig revision. I denna motion preciserar vi ett förslag med detsyftet.Sverige har en i internationellt perspektiv svag granskningsmakt.Konstitutionsutskottets granskning av regeringen är starkt partipolitiserad.Det är ovanligt att den sittande majoriteten riktar allvarligt mot denregering som framgått ur samma majoritet. revisorer harförhållandevis små resurser och även om mycket värdefullt arbete har utförtsgår det inte heller där att bortse ifrån att den politiska majoriteten harmöjligheter att påverka arbetet. Det personellt och ekonomiskt starkastegranskningsorganet är . Men verket är ett regeringensorgan och ska fungera som effektivt stabsorgan och ha kraft ochintegritet att också framföra fakta som är politiskt obekväma för sittanderegering.För att demokratin ska fungera väl är behovet av en stark och integerförvaltningsrevision mycket stort. Det blir också större och större genom attverkligheten blir alltmera komplex. Starka intressen, "järntrianglar", slår oftavakt om rådande förhållanden. För att de förtroendevalda politikerna ska haen chans att genomskåda den skog av lobbyister, mäktiga intresseorganisa-tioner med stora utredningsavdelningar och vinklade medieuppgifter somomger deras verksamhet, behöver de en kunnig och orädd organisation avrevisorer som söker efter fakta. Sådana fakta är ofta obekväma förvissa. Därför är det av yttersta vikt att revisionen bedrivs med starkt stöd ilagen och att den utvecklar en egen kultur av sanningssökande och politisktoberoende.Det finns också, från riksdagsledamöternas utgångspunkt, behov av enoberoende granskningsfunktion, som bidrar till att ge underlag för bedöm-ningar av hur det faktiska resultatet av beslutade reformer blev. Det ägnas i arbete för lite intresse för utvärderingar och granskningar.Riksdagens kontrollmakt är reglerad i grundlagen. Med det svenska stats-skickets uppbyggnad - med som beslutar om skatter och budgetsamt stiftar lagar - är det enligt vår mening naturligt att det viktigastekontrollorganet ligger under . Så är det inte idag.Vi vill inte förneka att regeringen - som enligt regeringsformen ska "styrariket" - kan ha behov av ett stabsorgan av revisionstyp. Om regeringenfinner att ett ämbetsverk inte fungerar väl kan det finnas behov av ettregeringens stabsorgan som analyserar orsakerna. Statskontoret är ett verksom har uppgifter när det gäller den statliga förvaltningsutvecklingen ochbiträder regeringen med underlag för omprövning, effektivisering ochstyrning av statlig verksamhet. Det är också möjligt att det är lämpligast attden mer siffermässiga delen av revisionen ligger kvar under regeringen.En del av revisionen handlar om huruvida de statliga myndigheternahandlat i enlighet med lagar och föreskrifter. Felaktiga myndighetsbeslutdrabbar på ett oacceptabelt sätt enskilda människor. Det illustrerar vikten aven oberoende revision. har konstaterat att det finns stora brister iverkets nuvarande ställning. RRV:s oberoende är inte grundlagsreglerat.Regeringens detaljstyrning är förhållandevis omfattande. RRV:s general-direktör tillsätts och avsätts av regeringen. Hon eller han kommer därför i enstark beroendeställning till regeringen. Verket kan inte granska hela denverkställande makten och har därigenom en konstitutionellt svag ställning.Folkpartiets slutsats av detta är att ett nytt, starkt revisionsorgan - Riks-revisionen - för den statliga verksamheten bör inrättas. Det bör ligga underriksdagen och tillföras resurser dels från RRV:s effektivitetsrevision, delsfrån revisorer. Det bör ges en ställning liknande den Riksbankennyligen fått. Den ledande tjänstemannen, riksrevisorn, bör ha en jämförelse-vis lång mandatperiod och väljas av . Ett politiskt valt lednings-organ bör finnas, men konstruktionen bör hindra att politiska hänsyn tas i denlöpande verksamheten. Initiativ till utredningar kan komma från olika håll -styrelsen, eller regeringen - men de utförs av tjänstemän underämbetsmannaansvar.Riksrevisorn väljs av för en bestämd period, t ex medmöjlighet till förlängning . Detta val bör ske på liknande sättsom val av justitieombudsman, alltså beredas av en särskild delegation,varvid utgångspunkten ska vara att delegationen enas om ett namn.Riksrevisionen får en stark ställning i grundlagen, och i en revisionslag skafinnas bestämmelser om verkets uppgifter och arbete, rätt till information,former för rapportering m.m.Enligt vår mening bör den sittande riksdagsutredningen lägga fram ettförslag med ovanstående innebörd. bör i ett tilläggs-direktiv precisera ett sådant uppdrag. Självfallet ska regeringens synpunkterinhämtas under processen. bör inte motsätta sig att regeringen harett eget stabsorgan för förvaltningsutveckling och revisionsliknande upp-gifter. Men det största och viktigaste statliga revisionsorganet i ska iframtiden vara riksrevisionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger talmanskonferensen till känna vadi motionen anförts om tilläggsdirektiv till ominrättande av en riksrevision med riksbanksliknande ställning.Stockholm den 28 september 1999Lars ()()()()()()()()()