mot · GN02A5 · 1999-11-19 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A5av , ()med anledning av skr. 1999/2000:24 Jämställdhetspolitiken inför 2000- taletInledningRegeringens skrivelse innehåller en omfattande beskrivning av deframsteg som gjorts i förhållande till de uppsatta målen förjämställdhetsarbetet. Den visar på mycket som är positivt. Vi i Sverigehar kommit väldigt långt i en internationell jämförelse, och torde tillhöraett av de länder i världen där förutsättningarna för män och kvinnor att pålika villkor reellt bestämma över sina liv är bäst.Ännu återstår dock mycket att göra. Vi lever fortfarande i ett samhälle därmannen är norm, vilket innebär bland annat att kvinnor upplever att de slår iett glastak. Det är glädjande att även regeringens analys baseras på dennainsikt, och att det finns en ambition att låta den utgångspunkten genomsyraallt beslutsfattande. menar ändå att regeringen på ett antalområden brister såväl i tillräckligt klarsynt genusanalys som i konstruktivaförslag och åtgärder. I denna motion lyfter vi fram några av dessa. I övrigthänvisar vi till motionen till 1999/2000:A807 Liberal jämställd-hetspolitik.Den liberala jämställdhetsutmaningen består i att se till att kvinnor får mermakt över sina egna liv. Det handlar om att se strukturer som lägger hinder ivägen för kvinnor kopplat med en vilja att åtgärda detta med lösningar somutgår från den enskilda individen.Kvinnors lönerRegeringen tar upp och belyser de skillnader mellan kvinnors och mänslöner som fortfarande existerar, samt konstaterar det faktum attskillnaderna inte minskat . uppgick kvinnornaslöner i genomsnitt till av männens. Regeringen påpekar attden viktigaste förklaringen till generella löneskillnader mellan kvinnoroch män är skillnader i utbildning, yrke och befattning, men att det även,detta avskalat, finns löneskillnader som måste förklaras av andrafaktorer.Folkpartiet menar att det är uppenbart att kvinnor lönediskrimineras. Det ärsannolikt den mest uppenbara och spridda formen av könsdiskrimineringsom lever kvar. Att avskaffa de löneskillnader som bara kan förklaras av könframstår därför som den kanske viktigaste uppgiften i vår jämställdhets-politik.Det är hög tid att dra slutsatser av vad kom framtill i sitt slutbetänkande - att mellan och 8procent av löneskillnaderna mellan män och kvinnor inte kan förklaras pånågot annat sätt än att kvinnor diskrimineras - trots att lagstiftning sedanlänge förbjuder könsdiskriminering. välkomnar därförregeringens besked att "åtgärder för att få bort löneskillnader på grund avkön kommer att vidtas". Vi är dock oroade för att ideologiska skygglapparhindrar regeringen från ett nödvändigt helhetsperspektiv på lönebildningen.Särskilt vill lyfta fram den könssegregerade arbetsmarknaden.Det är ett faktum att många kvinnor arbetar i kvinnodominerade yrken inomden offentliga sektorn. Nästan 8 av 10 kvinnor arbetar i yrken som är kvinno-dominerade. Regeringen påvisar också det faktum att löneskillnaderna ärstörre i den offentliga sektorn än inom den privata. Störst är löneskillnadeninom landstingen där kvinnornas lön endast uppgår till avmännens.I praktiken råder det en monopolsituation inom stora delar av denoffentligt finansierade sektorn. Det resulterar i att lönerna hålls nere och ettslags näringsförbud i de sektorer där traditionellt kvinnor har erfarenhet ochkompetens. Ska lönerna bli rättvisa krävs att anställda i vård och skola får tadel av den dynamik som ligger i att de får fler arbetsgivare att välja mellan.Låga löner förklaras alltså inte bara av attityden på arbetsmarknadengentemot kvinnor, utan på arbetsmarknadens funktionssätt. Lönerna förVårdförbundets privatanställda medlemmar visar sig vara högre än för demsom är anställda av kommuner och landsting. Vid en jämförelse var - oavsettålder och befattning - medellönen högre för dem som arbetade iprivat sektor 1996. Lönespridningen är också större bland de privatanställda.En kommunalanställd tandsköterska tjänar i snitt mindre imånaden än en privatanställd kollega.Det politiska systemet har självfallet ett ansvar som arbetsgivare. Men vitror att goda ambitioner att åstadkomma rättvisa inte kommer att räcka om deinte stöttas av strukturella förändringar, som att det uppstår en verkligkonkurrens om den arbetskraft som vill verka inom de skattefinansieradetjänstesektorerna. Det uppnår man genom att bryta upp monopolen inomoffentlig sektor.Vår slutsats är att kvinnor måste ges möjligheten att själva kunna väljaarbetsgivare och själva kunna bestämma arbetsformerna. Och sist - men inteminst viktigt - kunna konkurrera på en marknad för att nå upp till männenslönenivåer.I sade till exempel ett trettiotal sjuksköterskor upp sig i protest ochär anställda av uthyrningsföretag. Resultatet är att de nu arbetar på singamla arbetsplats med mer i månadslön. Det finns en storsprängkraft i att öppna upp för småskalighet inom offentlig sektor.Så länge kvinnor som arbetar inom vård, omsorg, utbildning och serviceinte ges möjlighet att förverkliga sina idéer utanför de offentliga monopolenhämmas mycket skaparkraft. Det är inte bara jämställdhetsfientligt, det ärockså ett gigantiskt resursslöseri.Kvinnors företagandeRegeringen belyser och redogör för särskilda insatser för kvinnligtföretagande. De insatser som finns, framför allt bestående av finansieringoch rådgivning, är välvilliga och visar sig ha lett till visst resultat inystartade företag. Men precis som när det gäller regeringensföretagarpolitik i stort anser vi att det fortfarande finns mycket att önskapå området.Att förbättra företagsklimatet är en central politisk uppgift. Vi vet attmånga människor funderat över att bli "sin egen". är baravar fjärde företagare en kvinna. visar en SKOP-undersökning, somutförts på uppdrag av , att potentialen för fler kvinnliga företagareär stor. I undersökningen svarar var tredje kvinna att hon någon gångfunderat på att bli "sin egen", men avstått. En viktig förklaring torde vara attde tillfrågade anser att företagsklimatet försämrats under de senaste fem åren.Undersökningen visar också att intresset är lika stort bland privatanställdasom bland offentligt anställda - där kvinnorna dominerar - att starta eget. Avde tillfrågade som arbetar inom de kvinnodominerade vård- och skol-sektorerna har funderat på att starta eget. Samtidigtframgår tydligt att erfarenheterna av eget företagande är lägre bland kvinnoroch offentligt anställda.Att det är svårare för kvinnor att förverkliga sina företagsidéer hänger tillviss del samman med en utbredd skepsis i samhället i stort gentemot kvinnorsom vill starta eget. Här har bankerna ett ansvar i att våga bevilja lån tillkvinnliga företagare. Det hänger även i hög grad samman med detdogmatiska motståndet hos Socialdemokraterna och att tillåtaprivata alternativ inom områden där kvinnor traditionellt har kompetens ocherfarenhet.En viktig uppgift för jämställdhetspolitiken är att göra det möjligt, lönsamtoch meningsfullt för fler kvinnor att göra verklighet av sina företagsplaner ialla delar av ekonomin. Hindren är tyvärr många.Mycket handlar om att näringsbegreppet måste vidgas och moderniseras.Reglerna för utfärdande av F-skattsedel är som skräddarsydda för att stoppasmåföretagare i tjänstesektorn. Regeringen har uppmärksammat problemetmen misslyckats med att åtgärda det. Det säger sig självt att vem som helstkan tappa lusten och ge upp innan man ens hunnit sätta igång. Särskilt gällerdetta många kvinnor som dessutom har strukturer - som består i att dettraditionellt är män som är företagare - att kämpa mot. anser attalla som vill bör få F-skattsedel. Snabbt och utan krångel.Dessutom vittnar många kvinnliga konsultföretagare om den annorlundabehandling och de annorlunda villkor de möter hos upphandlare jämfört med"killföretagen". Det verkar som om det förväntas mer av kvinnliga företagaretill ett lägre pris. Det vore därför på sin plats med en översikt av denstatligasidans konsultupphandling ifråga om "kvinnliga" och "manliga" konsult-företag.Vidare bör arbetsgivaravgifterna sänkas i hela den privata tjänstesektorn.Jobben i den privata tjänstesektorn hålls tillbaka av det höga skatteuttaget påarbete. Sänkta arbetstgivaravgifter sänker kostnaderna för anställningar i densektor där merparten av de nya jobben behöver komma.Regeringens motstånd mot att förenkla för tjänsteföretagen sätter ocksåkäppar i hjulen för många potentiella kvinnliga företagare. Grunden till frihetär att överhuvudtaget ha jobb. En ekonomiskt oberoende kvinna är en kvinnamed lönearbete - inte obetalt hemarbete.Folkpartiet vill göra skatteändringar för att möjliggöra ett rikt utbud avhushållstjänster. Dels för att många arbetslösa män och kvinnor ska få en lön,dels för att familjer där båda makarna har krävande arbeten ska kunnafungera utan att någon behöver ge upp sina yrkesambitioner. En skatte-ändring skulle också innebära att diskrimineringen i tjänstesektorn bryts.Regeringens politik spär tyvärr på diskrimineringen.Företagande inom "hårda" sektorer som traditionellt domineras av mänbetraktas fortfarande som "finare" än företagande inom sektorer där kvinnordominerar. Detta strider helt mot regeringens högtravande ambition att brytade strukturer som möter och hindrar kvinnor. Det tycker är synd.Kvinnor i näringslivetI de börsnoterade företagens styrelser uppgick andelen kvinnligaledamöter till . Det är väldigt nedslående siffror.När jämställdhetsminister informerade omföreliggande regeringsskrivelse i sade hon attregeringen inte anser att lagvägen med kvotering är rätt väg att gå vidtillsättande av styrelseposter i näringslivet. Den slutsatsen instämmerFolkpartiet i.Winberg uttryckte en försiktig optimism och tycktes mena attutvecklingen går åt rätt håll, i takt med en ökande insikt om det fördelaktiga iblandade församlingar. efterlyser dock en mer genomarbetadstrategi på området och uttrycker viss oro över bland annat hur StiftelsenNäringslivets ledarskapsakademi stöttas.Näringslivets ledarskapsakademi skapades på initiativ av BengtWesterberg och den borgerliga regeringen . En av de analysernastiftelsen har arbetat med är den att det finns få kvinnor närmast under demest centrala maktpositionerna i näringslivet på grund av svårforcerademanliga strukturer. Då är följaktligen chansen att en kvinna handplockas tillchefsbefattningar liten. Genom utbildning, opinionsbildning och mentor-program kan fler kvinnor komma att hamna i de positioner där de blir synligaför eventuell befordran.Nu har sett tecken på att finansiärer till stiftelsens verksamhetbörjat dra sig ur, och vi befarar att det beror på ett minskande intresse frånregeringens sida. I föreliggande skrivelse är den senaste nämnda aktivitetmed stiftelsen inblandad daterad 1998. Vår förhoppning är att regeringen sertill att stiftelsens arbete kan fortgå och utvecklas.Vi noterar också att regeringen utsett en referensgrupp med personer frånnäringslivet för att diskutera hur kvinnorepresentationen kan öka. Vi kan inteundgå att fråga oss om inte förhållandet borde vara det omvända. Då det islutändan ändå hänger på att företagen ändrar attityd och driver på arbetetsjälva är det väl regeringen som borde utgöra rådgivande referensgrupp tillnäringslivet.Barntillägg i svuxEn annan viktig fråga som uppmärksammat tidigare är av-skaffandet av barntillägget i svuxa (särskilt vuxenstudiestöd). Sedan dettaskedde har antalet studerande med stöd av svuxa sjunkit successivt.Många vuxna har inte längre råd att studera utan måste sökakompletterande socialbidrag. Kommunerna kan då vägra att gesocialbidrag som komplement till svuxa utan hänvisar till studiemedel.Detta i sin tur betyder att den som ska läsa in grundskolenivån hänvisastill att låna pengar.För arbetslösa och/eller ensamförsörjande kvinnor var barntillägget tunganpå vågen. När det togs bort kunde de inte fortsätta att studera. Ska livslångtlärande vara annat än en retorisk fras bör regeringen återinföra barntillägget iväntan på ett mera heltäckande förslag som stärker de ekonomiska villkorenför barnföräldrar. Dessutom efterlyser att regeringen, i linje medsina intentioner i jämställdhetsfrågor, redovisar en genusanalys avbarntilläggets avskaffande och att endast a-kassan numera ligger till grundför studiestödet i Kunskapslyftet.Våld mot kvinnorFolkpartiet instämmer slutligen med regeringens konstaterande att ett avdelmålen för jämställdhetspolitiken är frihet från könsrelaterat våld. Detkanske till och med - vid sidan av lönediskrimineringen - är detviktigaste. Det egna hemmet är för många kvinnor den farligaste miljönatt vistas i. Kvinnovåldet skördar offer , i alla samhällsklasser.Detta är oacceptabelt. Samhället måste ta ett ännu större ansvar.Misshandeln rör oss alla.Folkpartiet önskar att regeringen tydligare uppmärksammar alkohol-missbrukets skuld till många misshandelsfall av kvinnor inom hemmetsväggar. Vi vill också lyfta fram tanken på att män som inte respekterarbesöksförbud när de är på fri fot ska förses med en elektronisk fotboja.Sådana larmanordningar på män med besöksförbud som varnar om denärmar sig kvinnornas hem används redan i en del delstater i USA.Riksdagen bör därför nu hos regeringen begära sådana lagförslag sominnebär att män som överträder besöksförbud kan förses med elektroniskfotboja.HemställanHemställanMed hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att bryta offentliga monopol för attmotverka löneskillnader mellan kvinnor och män,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnligt företagande,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översikt av statlig konsultupphandling ur ettjämställdhetsperspektiv,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrade skatteregler för ett rikt utbud av hus-hållsnära tjänster,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Stiftelsen ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barntillägget i svuxa,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om våld mot kvinnor.Stockholm den 19 november 1999Elver ()()()()()