mot · GN02U802 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U802av , ()Östeuropasamarbetet1 BakgrundOmställnings- och reformarbetet i har en genomgripandebetydelse för på många sätt. Det ger oss nya möjligheter inomnäringslivet, möjligheter att åtgärda gemensamma miljöproblem och attskapa ökade kulturella och mänskliga band med våra grannländer österut.Viktigast är dock reformarbetet för de berörda länderna. Det är ocksåländerna själva som måste stå för huvuddelen av den tunga och svåraomställningen. bidrag är inte så stort mätt med internationella måttmen sammantaget betyder insatser en hel del i våra närmastegrannregioner på andra sidan . har i tidigareriksdagsmotioner utförligt behandlat det svenska östsamarbetet, bl.a. isamband med regeringens proposition 1997/98:70 Att utveckla ettgrannlandssamarbete. I den här motionen behandlar vi endast någrakompletterande förslag.2 KompetensutvecklingÖstersjöområdet utgör en potentiell närmarknad för . I takt medatt ekonomierna i den östra delen av utvecklas, skapasdet en grund för tillväxt inom hela . En förutsättning föratt kunna ta till vara dessa möjligheter är att det skapas kontakter, nätverkoch samarbete med de nya marknadsekonomierna i öst. Utbildning ochforskning är viktiga delar i ett sådant perspektiv. Flera länder i ,och även andra internationella aktörer, håller nu på att etablera sig medolika projekt i . En tydligare och mer fokuserad strategikommer därför att krävas för att skall kunna inta en ledandeposition inom utbildning och forskning i Östersjöregionen.En sådan strategi förutsätter en mer samlad bild av den aktuella situationeni denna sektor, dvs. kunskap om utbildningsstrukturen och inriktningen på deinsatser som olika aktörer genomför, samt insatser.Det bör klargöras inom vilka discipliner och på vilket sätt skallagera. Vi bör satsa på framtidssektorer och på områden som vi liggerfrämst inom - tekniska ämnen, IT och miljöteknik, men även administration,sociala system och utbildningssystem. En svensk kraftsamling bör dockpåskyndas; andra aktörer väntar inte. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.3 Satsa på barn och ungdomEn avgörande insats är att satsa på barn och ungdomar. Både ur etthumant perspektiv och för samhällsutvecklingen. Nedgången i framförallt efter 1989 har drastiskt ökat antalet barnfamiljer som lever imer eller mindre svår fattigdom. De ökande sociala klyftorna harförvärrat situationen för många barnfamiljer. Ett utbrett alkoholmissbrukgör ofta situationen mycket svår för barn och ungdomar som riskerar attsjälva i tidig ålder bli drogberoende. De sociala trygghetssystemen ochinstitutionerna har inte kunnat möta denna ökade publicerade en rapport där mankartlagt de sociala och hälsomässiga konsekvenserna av den fördareformpolitiken i . Det som där redovisas kan utvecklas till en avEuropas största katastrofer, inte minst ur demografisk synvinkel.Sveriges bidrag är inte stort i förhållande till behoven. En större del av desvenska stöden bör gå till sociala åtgärder för utsatta barn och ungdomar.Regeringen bör även få i uppdrag att utröna andra möjligheter att ökainsatserna för de utsatta barnen, t.ex. en förändring av EU:s program förÖsteuropa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.4 Öka stödet till RysslandUtvecklingen i flera av våra samarbetsländer är positiv. De baltiskastaterna och har haft en positiv ekonomisk utveckling de senasteåren. Reformarbetet, alltifrån jordreformer till utvecklingen avdemokratiska regelverk och institutioner, har rullat på, om än med vissabakslag. Den ekonomiska krisen i och i början på1999 påverkade dessa länder men inte i lika hög grad som mångabedömare hade förväntat sig. Situationen i (och i )är helt annorlunda. Reformarbetet har avstannat, en planeradskattereform har fastnat i och privatisering av företag ocheffektivisering av statliga institutioner har gått i stå. Jordreformer ochbekämpningen av korruption och kriminalitet har gått trögt. Den politiskaoch ekonomiska handlingsförlamningen har stoppat utvecklingen ochfolk har börjat undra vad som är så positivt med den fria marknaden.Klyftorna har ökat och den sociala situationen har förvärrats. Dettydligaste exemplet är att männens medellivslängd har minskat meddrygt efter 1989. Detta är en extrem utveckling för ett icke u-land,och flera av de gamla som , ochKazakstan uppvisar samma negativa utveckling.Samtidigt finns den långsiktiga potentialen kvar i . Ett land somhar 150 miljoner invånare, som har brist på i stort sett allt, som förfogar övervälutbildad arbetskraft och som har stora naturtillgångar är givetvis enintressant framtida marknad. Det finns "öar" av företagsamhet som fungeraroch det verkar som om en viss återhämtning i ekonomin håller på att skeunder 1999. stöd bör i högre grad koncentreras på Ryssland.Frånsett de statliga stöden bör det också diskuteras hur ett svensktengagemang i skall öka. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.5 Ökade miljöinvesteringarMånga miljöproblem är gränsöverskridande. Utsläppen till luft och havär sådana exempel, men även bevarandet av biologisk mångfald är oftainternationella angelägenheter. Detta märks tydligt i vår del av världendär utsläppen i drabbar oss alla oavsett vilket land vi bor i.Sverige har gjort miljöinvesteringar på ca desenaste tio åren i våra östra grannländer, detta är dock mycket lite iförhållande till vad som behöver göras. Enbart att eliminera deallvarligaste utsläppsskällorna till skulle kosta mer än100 miljarder kronor.Ytterligare investeringsmedel behöver följaktligen tas fram. Det bordefinnas ett intresse hos svenskt näringsliv att investera och bidra till att våramiljömisstag inte upprepas i öst. Det finns också en stor potentiell marknadför modern miljöteknik och miljöanpassade produktionsmetoder. och svensk miljöteknik med från början i utvecklingen avdessa länder ökar chansen till framtida goda affärer. Regeringen skulle härkunna ta initiativ till att främja en sådan utveckling.Det är också i många fall kostnadseffektivare att vidta miljöåtgärder i våraöstra grannländer än att göra det i eftersom vi redan har genomförtde enklaste och billigaste åtgärderna. I vissa fall är det t.o.m. omöjligt attgenomföra miljöåtgärder i , t.ex. att bevara en utrotad art vars livs-miljö har försvunnit i . Regeringen borde ta initiativ tillnäringslivskonferenser med berörda sektorer där man försöker kraftsamla föratt höja nivån på de svenska miljöinvesteringarna i . Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en svensk kraftsamling när det gällerkompetensutveckling med avseende på ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en större del av de svenska anslagen tillÖsteuropa skall användas för sociala åtgärder för utsatta barn ochungdomar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att söka andra vägar för att öka stödet till deutsatta barnen och ungdomarna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödet till ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen skall ta initiativ till näringslivs-konferenser i syfte att höja nivån på de svenska miljöinvesteringarna iÖsteuropa.Stockholm den 4 oktober 1999Eva ()()()()()()()