mot · GN02K276 · 1999-10-05 00:00:00 — Mot den bakgrunden föreslårvi att Utbildningsradion bjuds ut till försäljning.2.3 Digitalisering stärker friheten2.3.1 Digitaliseringen skall ge ökad mångfald inte minskadNär kabel-TV-näten digitaliseras kan man skapa närmare 300 kanaler därdet tidigare bara varit plats för ett trettiotal kanaler. Detta innebär oanademöjligheter för kabelnäten att ge plats för utbildning, information, under-hållning, interaktiva tjänster, höghastighetsinternet, personligt skapandeoch mångfald på medborgarnas villkor.Digitaliseringen av kabelnäten kommer att skynda på utvecklingen av vårdatakommunikation. kan genom en digitalisering av televisionen,och genom satelliter och de befintliga kabelnäten, gå i täten för en utvecklingav bredbandskommunikationen. Alla hushåll som har eller kan få tillgång tillett kabelnät kan genom digitaliseringen av kabel-TV få en kraftfulldatakommunikation integrerad i samma kommunikationssystem. Därigenomskapas utrymme för interaktiva tjänster rakt in i vardagsrummet. Det passivamottagandet blir passé.Alla hushåll som har en telefonledning kan genom digitaliseringen fåtillgång till en kraftfull kommunikation på datanätet. Tillsammans med densnabba tillväxten av satelliter för digital kommunikation kommer detta attinnebära en revolution, där den enskildes möjligheter till informations-inhämtning och kommunikation ökar drastiskt.Regeringens försöksverksamhet med markbundna digitala TV-sändningargår stick i stäv med denna utveckling. Syftet med marknätet är att gynna enteknik som möjliggör begränsningar och kontroll. Vi har länge hävdat att detär ett illa genomtänkt förslag. Valet av den markbundna tekniken begränsarinte bara den möjliga mångfalden, utan leder till statlig kontroll över vemsom skall få sända. Dessutom kostar den mer utan att kunna erbjuda vare siginteraktivitet eller datakommunikation. Det digitala marknätet motverkardärmed den informationstekniska utvecklingen.2.3.2 Digitala TV-sändningar i marknätetRegeringens satsning på marknätet för digital TV har blivit ett stortfiasko. Höga kostnader, kanaler som inte vill sända, få dekodrar sålda,inga tittare, kraftiga förseningar och orealistiska planer har gjort att denmiljard projektet kostat framstår som bortkastade pengar.Resultatet visar också att det plan- och kommandotänkande som präglatprojektet och planering passar sällsynt illa för nyamedier.Redan urvalsprocessen visade att avsikten med projektet var att bibehållaen stark politisk styrning av TV. Urvalet blev en renodlad politiskskönhetstävling utan några överväganden av kanalernas kommersiellamöjligheter eller drivkrafter. När regeringen meddelade sändningstillståndbekräftades den politiska styrningen. Kanalerna tvingas anlita de statligamonopolbolagen . Ägarförhållanden, liksom innehållet ikanalerna, regleras på ett sätt som för tankarna till förhandsgranskning ellercensur.Provsändningar utlovades och komplettasändningar till . Eftersom inga dekodrar fanns frammeförsenades starten till . Efter är ca 350 dekodrar sålda,varav 5 i hela /Sundsvallsområdet. har därförbeslutat att deras regionala sändningar skall dras ner p.g.a. av alltför fåtittare. , Cell, Kanal5 och TV3 har ännu inte påbörjat någrasändningar.En av myterna som spridits från för att försvara detdigitala marknätet är att det skulle vara nödvändigt för att nå samtligahushåll. Detta är fel, vilket också konstateras i den av rapporten för digital-TV-kommittén, som skriver: "I princip heladen del av befolkningen som inte är kabel-TV-ansluten kan potentiellt taemot televisionssändningar från satelliter, antingen direkt eller via olikaformer av matar-/kabelnät. - - - Det innebär att så gott som hela svenskabefolkningen kan se public service-kanaler digitalt även om ett marknät intebyggs. "är av tv-tittarna anslutna till kabel-TV, ca 23 procentnyttjar satellit via egen parabol eller parabol-öar medan bara en tredjedel avtittarna har TV-sändningar enbart via marknätet. antar i sinrapport att det är enbart , eller 1,25 miljoner hushåll, som kommeratt föredra marksänd digital TV framför andra distributionsformer.Frekvensutrymmet i etern är begränsat och det skall räcka till TV, radio,personradiotrafik, mobilteletjänster och radiobaseratbredband. Det gör det angeläget och nödvändigt att utnyttja frekvensernaeffektivt och till rätt saker. har i sin rapport till beräknat värdet av det frekvensutrymme som upptas av TV-sändningar. Baserat på erfarenheter från amerikanska frekvensauktionerberäknar de det totala värdet, , till , varav 14miljarder kronor för det digitala nätet.Frågan om verksamheten i det digitala marknätet bör grundas påmarknadsmässiga överväganden bland aktörerna på marknaden. Det gällerbland annat de radio- och TV-företag som har ett naturligt intresse av attutveckla formerna för digitala sändningar men också företag som utvecklarolika former för digital kommunikation.Staten bör inte vidare engagera sig i frågan om val av teknik för digitalasändningar av radio och TV, vare sig direkt eller indirekt. Mot denbakgrunden bör staten avyttra sitt ägande av företag inom detta område. Efterförsöksperiodens slut bör frekvenserna inom detta frekvensområde bjudas uttill auktion parallellt med andra frekvenser.Ett mycket litet antal tittare, ca 350 st, har frivilligt köpt dekoderförmarknätet. Priset för dekodern är ca och den gör det möjligt att iprincip se samma kanaler som i det analoga nätet. Eftersom få köper frivilligthar det statliga bolaget skapat ett nytt bolag, , vilket Teracomäger till . Boxer har enligt medieuppgifter garanterat beställningenav 100 000 dekodrar från till en beräknad kostnad om en kvartsmiljard kronor. Avsikten är att genom subventionerade priser, tre gratismånader och sedan , snabbt få ut dekodrarna påmarknaden. Det finns enligt vår uppfattning ingen anledning att bygga uppen statligt ägd verksamhet för dekoderuthyrning. Statliga medel skall vare sigvia statsbudgeten eller via statliga bolag användas för att subventioneradekodrar.Starka röster höjs nu för ett snabbt beslut om att tidigt släcka ner devanliga analoga TV-sändningarna. Avsikten är uppenbarligen att den vägentvinga in konsumenterna i det digitala mark-TV-nätet och därmed görafiaskot mindre tydligt. Vi anser att det är förkastligt att tvinga in tittarna imarknätet. Staten bör i stället vara neutral mellan digitala sändningar viakabel och satellit och först när ett mycket stort antal tittare valt digitalasändningar släcka det analoga nätet. Släckningen skall ske som ett resultat avtittarnas fria val och inte för att den vägen tvinga fram ett visst koncept.Det finns anledning att befara att regeringens låsning vid marknätet tvingarin konsumenterna i den distributionsform som har lägst kapacitet och sämstutrymme för interaktivitet. Risken är stor att den som skaffar dekoder sedaninte har ekonomiska resurser att skaffa det betydligt bättre bredband somsannolikt kommer inom . Regeringens agerande riskerardärigenom att skada möjligheterna att nå hela med bra bredbands-lösningar.Regeringens planer på ett markbundet stolpnät för TV-sändningar är likafeltänkta som 80 en gång var för stålindustrin. De kommer inte baraatt motverka mångfalden inom medieområdet utan också hindra eninformationsteknisk utveckling där digitaliseringen genom kabelnät,satelliter, elnät och telenät skapar nya och omfattande möjligheter förinteraktiv datakommunikation.Istället för att hindra utvecklingen och kontrollera medieutbudet skallstaten bereda utrymme och skapa gynnsamma villkor för en snabb ochomfattande digitalisering, liksom för en utbyggnad av den informations-tekniska infrastrukturen på marknadens villkor.2.4 ReklamDe svenska reklamreglerna gör det olönsamt för satellit- och kabelsändakanaler att gå över till marknätet. TV3 och Kanal skulle förlora pengarpå varje tittare som väljer att se deras program via marknätet i stället försom via satellit eller kabel. Det är framförallt reglerna om avbrott iprogrammen som skulle tvinga TV3 och Kanal att antingen sända enannorlunda signal för marknätet eller att visa "svartruta" när det i satellit-signalen sänds reklam. Reklamreglerna hindrar vidare tex Pingstkyrkanfrån att köpa sändningstid för att sända en gudstjänst. Gudstjänstenklassas som annons, om den sänds på uppdrag av annan, och fallerdärmed under regeln om högst 8, alternativt 10, minuter per timme.2.4.1 Licensbetalda program skall inte betalas två gångerProgramverksamheten vid , ochUtbildningsradion betalas via TV-licenser.Reklamfinansiering har aldrig förekommit. Sponsring har däremot trotsmoderata protester, utnyttjats som finansieringskälla för public service-verksamheten. Inför uppbyggnaden av det digitala marknätet förs nufram en modell där TV-tittarna krävs på ytterligare avgifter.För att hantera de digitala marksändningarna av TV har regeringen skapatett nytt monopolbolag, . skall koda och marknadsföra demarksända digitala TV-sändningarna. Delägare i detta bolag är, förutomRikab, TV4 och . För att kunna ta emot marksänd digital TVkommer det att krävas en särskild s k dekoder som omvandlar de digitalasignalerna till de analoga som TV:n är byggd för. Samtliga kanaler imarknätet kommer att krypteras.För att kunna dechiffrera de krypterade kanalerna krävs därför att manköper ett programkort från och sedan betalar en årligadministrationsavgift för detta. Det innebär att det inte räcker med att betalaTV-licensen för att se program digitalt, man måstedessutom köpa programkort och betala den årliga avgiften.För att ha betalkanaler, t.ex. , behövs ett programkort för attdechiffrera de krypterade betalkanalerna. Regeringen vill nu avgiftsbeläggasamtliga kanaler i det digitala marknätet.För att kunna se kanaler krävs alltså att man utöverTV-licensen köper ett programkort för ca och erlägger enårsavgift om ca . Den som även vill se får betalaytterligare pengar för det. Vi moderater avvisar denna nya modell för attavgiftsbelägga licensbetalda program. Om man betalar licens skall manenligt vår mening inte behöva erlägga ytterligare avgifter för att kunna selicensbetalda program.2.4.2 Begränsa must carry-regelnDen s k must carry-regeln innebär att kabel-TV-företagen är skyldiga att,i kabelnäten, distribuera ett antal program, som sänds med tillstånd avregeringen, utan avgift. Det finns ingen anledning att ålägga kabelägareatt kostnadsfritt distribuera kommersiella program. Det kan vidareifrågasättas om dagens omfattande must carry-skyldighet är förenlig medYGL. I 3 kap. 1 § andra stycket YGL stadgas nämligen: "Den frihet somföljer av första stycket hindrar inte att det i lag meddelas föreskrifter ifråga om skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för vissa program iden utsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse avtillgång till allsidig upplysning - - -".Kravet på allmänhetens tillgång till allsidig information måste rimligenanses tillgodosett genom att de licensbetalda public service-kanalerna TV1och TV2 omfattas av must carry-skyldigheten. Som public service-kanaler ärdet deras uttryckliga uppdrag att tillhandahålla just allsidig information.Därmed kan det inte anses befogat att utöka must carry-skyldigheten till attomfatta andra kanaler för att tillgodose informationsbehovet. Must carry-regeln bör därför begränsas till enbart de licensfinansierade public service-kanalerna. I takt med den av oss föreslagna privatiseringen av TV-kanalerminskar därmed även must carry-skyldigheten.2.4.3 program skall satellitsändasSveriges Televisions analoga program 1 ochSveriges Television 2 sänds i marknätet för att kunna tas emot avsvenska tittare. Dessa program sänds också via kabel bl.a. med hjälp avmust carry-regeln som ålägger kabeloperatörer att sända vissa program ikabelnäten utan villkor om särskild betalning. Det har varitförbjudet för att sända via satellit över , mensedan november 1997 har man regeringens tillstånd för detta.Sveriges Television kommer att sända digitalt i marknätet. Must carry-regeln kommer, precis som med de analoga programmen, att tvingakabeloperatörerna att distribuera digitala program gratisi kabelnäten. har även i tillstånden för digitalasändningar ålagts att sända de digitala programmen via satellit. Ett avmotiven till must carry-regeln har varit att det som finansierats via TV-licensen eller andra offentliga medel skall kunna tas emot av allalicensbetalare utan villkor om särskild betalning. Man skall således intebehöva betala extra för t.ex. ett programkort för att kunna se SverigesTelevision 1 och 2.Det är bra att fått frihet att distribuera sina programvia satellit. I takt med att de digitala sändningarnas andel ökar kommersatellitsändningar att öka i betydelse. Vi anser att det bör införas enmöjlighetför samtliga satellitoperatörer att distribuera bör därför åläggas att kostnadsfritt tillhandahålla satellitoperatörerpublic service-kanalerna, såväl analogt som digitalt, under förutsättning attmottagningen kan ske utan kostnad. Detta bör regleras antingen i sändnings-tillstånden eller i anslagsvillkor.2.5 En fri radio2.5.1 Avveckla stopplagenUtvecklingen av en privat lokalradioverksamhet har inneburit enväsentlig förändring i det svenska mediesamhället. Den borgerligaregeringen bröt radiomonopolet och fick stöd i för en frihetligradiolagstiftning som byggde på yttrandefrihet, mångfald, oberoende frånstat och kommun samt konkurrens som grundläggande hörnstenar. Detfinns fler radiosändningar än de som ombesörjs av public service-radion och uppenbarligen har det funnits ett betydande intresse för dessasändningar.Under de första åren har den privata lokalradion dominerats av stationermed olika musikinriktning, tillsammans med samtal, kommentarer ochnyheter. Lyssnarandelarna är så stora att ingen kan förneka radiostationernasbetydelse. Detta har inte hindrat en rad socialdemokratiska makthavare frånatt uttrycka ringaktning och irritation över det som sänds. Man har också påolika sätt uttryckt en vilja att begränsa friheten i radion.Gradvis utvecklas nu denna radio efter publikens önskemål och behov. Deolika radiostationerna sänder till exempel med konkurrerandenyhetsservice, trots att de saknar public service-verksamhetens licens-finansiering.Fortfarande är public service-verksamheten genom sin gynnade ställningsom enda nationellt sändande radioverksamhet och genom sin licens-finansiering dominerande när det gäller till exempel reportage,nyhetsförmedling, kultur- och debattprogram. Public service-verksamhetensnyhetsredaktion är sålunda den kanske mest dominerande ochgenomslagskraftiga nyhetsförmedlingen i landet. I takt med att radionkommit att bli allt viktigare har det därför kommit att bli betydelsefullt attslåvakt om mångfald, oberoende och konkurrens för att säkra yttrandefriheten.Socialdemokraterna har trots detta verkat för att motverka de friaradiostationernas oberoende och existens. I föreslogen majoritet av Socialdemokraterna, att samtliga sändningstillstånd skulle dras in vid koncessionsperiodensslut. Förslaget möttes av hård kritik och regeringen tvingades backa fråndenna extrema ståndpunkt.Om förslaget genomförts skulle det ha varit en unik åtgärd i den friavärlden. Vidden i det socialdemokratiska utredningsförslaget var omfattande.Om det någon annanstans i världen fanns en regering som på fullt allvarmedvetet ville upphäva fria mediers rätt att existera och verka inom givnalagar och regler skulle reaktionerna i ha varit omfattande. Genom attanvända oss av detta perspektiv kan vi bättre förstå vikten av att skydda denfria radion.Under våren 1999 presenterades förslagen från utredningen Den framtidakommersiella radion. Även denna utredning föreslår oacceptabla ingrepp,"skönhetstävlingar" som urvalsmodell, kraftigt begränsade tillståndsperioderoch att antalet stationer skall begränsas. Förslaget skapar ett oacceptabeltberoendeförhållande till staten. Justitiekanslern har i sitt remissvar anfört:"Systemet torde alltså innefatta en form av förhandsgranskning eller censur. "Moderata samlingspartiet avvisar utredningens förslag. För det fria ordetsställning hade det varit av värde om regeringen omgående hade avvisat ävendetta utredningsförslag som omöjligt i en rättsstat och oförenligt medprincipen om fria medier. Regeringens långa tvekan är avslöjande förSocialdemokraternas mediepolitik. Det är också regeringens agerande mot defria radiostationerna i övrigt.Socialdemokraternas motvilja mot den fria radion visades efterregeringsskiftet i den s. k. stopplagen, som stoppar fördelningenav ytterligare lediga frekvenser i etern. Den framstår som högst tveksam vidbeaktande av 3 kap. 2 § andra stycket YGL, som anger att sammanslutningarskall ha möjlighet att få tillstånd att sända ljudradioprogram i denutsträckning som tillgängliga radiofrekvenser medger.Lagrådet ifrågasatte om stopplagen var förenlig med 3 kap. 2 § YGL. Omförslaget genomfördes skulle enligt Lagrådet lediga radiofrekvenser ståoutnyttjade åtminstone under en övergångstid. Lagrådet anförde attgrundlagsbestämmelsen inte bara innebär att de skall tas i anspråk utan att deskall tas i anspråk på ett sätt som leder till vidast möjliga yttrandefrihet ochinformationsfrihet. Det faktum att regeringen har backat från det egnautredningsförslaget om att upphäva de befintliga radiostationernas tillståndunderstryker det principvidriga i stopplagen. Befintliga frekvenser skallanvändas i enlighet med YGL. Det finns minst 8 lediga frekvenser påFM-bandet. Härtill kommer att arbetar med att ta fram10 20 sändningsmöjligheter för lokalradio på mellanvåg (AM). Dessafrekvenser bör fördelas i enlighet med lokalradiolagen.Yttrandefriheten och mångfalden inom radioområdet behöver stärkas.Detta kan ske nu genom att stopplagen avskaffas.2.5.2 Fria nationella radiokanalerVår uppfattning är att det bör vara möjligt med fristående och privataradiokanaler med nationella sändningar. Genom den privatisering avSveriges Radios kanaler som vi förespråkar blir detta möjligt.De privata radiostationer med lokala sändningar som vuxit fram skallkunna genomföra nationella sändningar genom nätverkssamarbete. Det finnsmot den bakgrunden ingen anledning att stationerna i lag skall upprätthållaen viss andel lokala sändningar.2.5.3 Den digitala radion skall vara friIntroduktion av digital radio, den s k DAB-radion, hindras av regeringensklåfingrighet och vilja att styra radioutbudet. Regeringens krav på"skönhetstävlingar" som urvalsmodell och krav på programinnehåll ochoförändrat ägande är oförenligt både med den redaktionella frihet sommedier skall ha och den kommersiella frihet som medieföretag behöver.Skall den digitala radion utvecklas krävs ett tillståndsförfarande liknandedet som tidigare gällde för den privata lokalradion under den borgerligaregeringen. Det krävs ett auktionssystem och långvariga sändningstillståndför att ge det oberoende och den stabilitet som krävs för att programbolagskall ta de stora investeringar som behövs för att etablera en nysändningsteknik och en ny marknad.2.5.4 är det statliga bolag som harmonopol på all analog TV-distribution i marknätet och på huvuddelen avradiodistributionen. I sändningstillstånden mellan staten ochpublicservice-bolagen och mellan staten och TV4 framgår att man ärtvingad att använda för utsändningarna. Regeringen har ävengett monopol på utsändningarna i det digitala mark-TV-nätet,ingen upphandling har skett. monopol på marksänd radio ochTV bör avskaffas och verksamheten utsättas för konkurrens.Vidare bör publicservice-företagen åläggas att upphandla sin distributioni konkurrens. bör privatiseras.3 Hemställan3 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etableringsfrihetens betydelse för tryck- ochyttrandefriheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktlinjer för statens agerande rörande medier iett öppet samhälle,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att staten inte skall reglera formerna för olikaprogramföretags verksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ägarbegränsningar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om markbundna digitala TV-sändningar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avgifter för mottagning av licensbetaldaprogram,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att varken statliga medel eller statliga bolag skallanvändas för att subventionera dekodrar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av public service-uppdraget, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om privatisering av TV- och radiostationer, 110. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att koncessioner för nya sändningsrättigheter förTV-kanaler skall säljas genom ett auktionsförfarande,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utförsäljning av Utbildningsradion, 112. att beslutar upphäva den s.k. stopplagen i enlighetmed vad som anförts i motionen,13. att beslutar att begränsa must carry-skyldigheten ienlighet med vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regelverk för digital radio,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konkurrensutsättning av , 116. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satellitdistribution av Televisionsprogram. 1Stockholm den 4 oktober 1999Per ()()()()()()()()()1 Yrkandena 6, 8, 9, 11, 15 och 16 hänvisade till KrU.