mot · GN02MJ807 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ807av , ()Vår globala miljö1 InledningPå en enda jord med begränsade resurser är vi alla beroende av varandra.Världen står inför gigantiska utmaningar i form av kraftigbefolkningsökning, storskalig miljöförstöring, minskande bördighet ochbrist på vatten och livsmedel. Den konkurrens om jordens resurser somdetta innebär skapar starka spänningar och konflikter. De politiskaledarna och de internationella organen måste ta sitt ansvar liksom vi somenskilda medborgare. En solidarisk livsstil ställer i sin tur stora krav påförändringar i vårt samhälle. Vi behöver resurseffektiva, nya lösningarnär det gäller energiproduktion, energianvändning, transportsystem ochindustri- och livsmedelsproduktion. I ett globalt miljö- ochrättviseperspektiv är det nödvändigt att den rika världen skyndar på motkretsloppssamhället.2 Internationellt miljösamarbeteEn rad viktiga miljöpolitiska frågor som försurningen, övergödningen avhaven, uttunningen av ozonskiktet och ökningen av växthusgaser iatmosfären är internationella eller globala problem. För att lösa dessamiljöproblem behövs ett omfattande internationellt samarbete.Internationella avtal och konventioner är viktiga och bör utvecklasgenom att man till ett undertecknande kopplar kontrollmekanismer ochbindande beslut. anser också att en internationellmiljödomstol måste inrättas. På global nivå är FN en naturligsamarbetsorganisation som i betydligt större utsträckning borde användasi miljöarbetet. En reformering av som möjliggör enutveckling av bindande miniminormer genom majoritetsbeslut skulleockså vara av mycket stor betydelse.Internationellt samarbete är en viktig väg för att åstadkomma förändringar.En annan väg är att gå före och visa att en positiv förändring inte bara ärönskvärd utan också möjlig. Fram till är det denna strategi som harvarit den mest framgångsrika. Genom att enskilda länder och delstater harvågat fatta radikala miljöbeslut utan att invänta internationellaöverenskommelser har miljöopinionen världen över blivit starkare, och såsmåningom har andra länder följt efter. Även i det internationella arbetetmed miljökonventioner m m har det goda exemplets makt haft stor betydelse.Miljöpartiet vill att ska bli ett ekologiskt modelland som vågar varasteget före och som på så sätt medverkar till att skjuta fram positionerna i detinternationella miljöarbetet. Det är av avgörande betydelse för det globalamiljöarbetet att handelsavtal och internationellt samarbete inte innebärbegränsningar av rätten för enskilda länder att ta progressiva steg för enbättre miljö.Vi vill också att ska ta initiativ till att föra in miljöklausuler iinternationella handelsavtal. Rovdrift och låga miljökrav i enskilda länderska inte kunna försvåra det internationella miljöarbetet. Det ska inte längrevara möjligt för statsmakter att ingå avtal och konventioner såsommiljöbesluten vid miljömötet i eller utan attdessa följs upp av och leder till praktisk, politisk handling. ärdet om miljö- och utveckling ägde rum i deJaneiro 1992. Målen som ställdes upp på världsmiljökonferensen i skrevsin i , en 40 kapitel lång handlingsplan för att uppnå en hållbarutveckling. Fyra globala problem hindrar möjligheterna att åstadkomma enhållbar värld. Att komma tillrätta med dessa problem är avgörande förmänsklighetens framtid:- Klimatförändringar.- Vattenbrist.- Förlusten av biologisk mångfald.- Befolkningstillväxten i kombination med ökat välstånd.3 KlimatförändringarUnder decennier har människan varit beroende av fossila bränslen, d v solja, kol och gas, för att tillfredsställa sina energibehov. Klimatförändringar orsakas av bl a koldioxid (CO2) somsläpps ut i atmosfären vid förbränning av fossila bränslen. Koldioxidbildas vid all förbränning, både i kroppen och i vedbrasan, för att sedantas upp igen av levande organismer genom växternas fotosyntes. På dettaoch andra sätt hålls mängden koldioxid i luften på en stabil nivå.Problemet är att mängden koldioxid i atmosfären ökat med så mycketsom sedan 1850.Atmosfären är ett tunt lager luft som skyddar oss mot rymdens kyla,ungefär på samma sätt som ett växthus skyddar plantorna. Detta är den såkallade växthuseffekten, som alltså inte i sig själv är ett hot, utan enförutsättning för liv på planeten. Hotet består i att växthuseffekten ökar,genom människans utsläpp av koldioxid och andra gaser med samma verkan.Det har tagit miljarder år att skapa den mycket komplicerade balans av olikafaktorer som styr klimatet. Med nuvarande ökningstakt innebär det attanvändningen av fossila bränslen måste avbrytas om ingentinggörs. Utsläppen av koldioxid måste begränsas till 825 miljarder tonkoldioxid, annars hotar en klimatkatastrof. Men människan behöver energiför att leva. Klimatproblemet skulle kunna lösas genom att vi effektiviserarvåra energisystem och genom en satsning på förnybara energikällor som inteökar nettoutsläppet av CO2.Tekniken finns . Biobränslen, vindkraft, solvärme och solel kankraftigt minska vårt beroende av fossila bränslen. Allt som behövs är viljanatt få förnybar energi att bli kostnadseffektiv och konkurrenskraftig. Om tillexempel oljebolagen förde över sina investeringar från oljeletning tillutveckling av förnybara energikällor, skulle utvecklingen ta ett jättesprång.3.1 Växthuseffekten hotar vår överlevnadVäxthuseffekten och tillhörande klimatförändring är nu ett faktum.Temperaturen stiger på jorden och extrema vädersituationer uppkommeralltmer frekvent. Man har observerat en global ökning av temperaturenmed . Av de tio varmaste uppmätta årenfinns en majoritet det . IPCC (Intergovernmental Panelon Climate Change) bekräftade 1995 att det finns en "märkbar mänskligpåverkan på det globala klimatet". De uppskattar att en fördubbling avkoldioxidkoncentrationen höjer temperaturen och jorden mellan 1 och3,. Med nuvarande takt når vi denna fördubbling inom ett sekel.Så snabbt har temperaturen inte förändrats på över 10 , ochökningen skulle hota hela vår framtid. Jordens klimatsystem ärkomplicerat. Därför är det omöjligt att exakt förutsäga vad som sker viden snabb temperaturhöjning.Flyttar sig så att blir obeboeligt? Smälterpolarisarna så att och ett stort antal öriken läggs under vatten?Ökar stormarna så att det blir allt svårare att bo i ? Dessa och mångaandra frågor är omöjliga att besvara. Vi har redan sett effekter av snabbatemperaturökningar bl a i form av döda korallrev, och dessa effekter kommertroligen att öka och sprida sig till andra arter, andra biotoper. Människan kaninte stå vid sidan om detta, utan drabbas givetvis också.Som för andra globala miljöproblem drabbas främst de som sämst kanskydda sig. Den del av jordens befolkning som är mest utsatt fårdet än svårare, särskilt om den höjda temperaturen även leder till ökadeepidemier etc. Att motverka växthuseffekten är inte bara att ansvara för sinegen framtid utan även ett solidariskt ställningstagande med tredje världen,miljön och vår gemensamma framtid. De handlingar som genomförs föratt stoppa växthuseffekten kommer att minska konfliktrisker och allvarligaproblem . Från en rad länder i världen har kommitrapporter om översvämningar, våldsamma regn, skogsbränder, orkaner ochovanligt hög värme.- Översvämningar: Det har fallit mer regn ännormalt i . Detta har resulterat i att den störstaöversvämningen har drabbat områden kring Yangtseflodenoch dess bifloder i . Översvämningarna har också drabbat andradelar av Syd- och . I har delstaterna ochBihar drabbats svårt, likaså det låglänta där risskördarna harförstörts sedan två tredjedelar av landet lagts under vatten.- Torka: Extrem torka råder i stället på andra håll i världen. I Nordafrikafortsätter ökenutbredningen och i i har det barafallit en femtedel så mycket regn som normalt. Sedan i mitten av januarihar djungel i brunnit ned. Stormar och ovanligt storaregnmängder har drabbat många länder i , liksom i länderna runtMexikanska golfen, där väderfenomenet varit våldsammare ännormalt. Många regioner kring ekvatorn har upplevt värmerekordsommaren 1998. , har haft temperaturer i 29dagar i sträck. Från , särskilt ochBalkan, har det kommit många rapporter om extrem värme.- Koralldöd: Forskare har pekat på att de storskaligaklimatförändringarna kan ha påverkat koralldöd i tropikerna, sompåverkar miljontals människors livsmöjligheter. När korallreven dörförsvinner också fisket som försörjningsbas. Korallreven dör därför attvattentemperaturerna i tropikerna har stigit kraftigt på mycket kort tid.3.2 Klimatpåverkande gaserDe viktigaste klimatpåverkande gaserna är koldioxid (CO2), metan(CH4), svaveldioxid (SO2), kväveoxider (NOx) samt olika typer freoner:HFC med flera. Den största påverkan kommer från utsläpp avkoldioxiden eftersom den mängdmässigt dominerar kraftigt. Andra gaserär dock åtskilligt mer aggressiva växthusgaser än koldioxiden.Användningen av fossila bränslen (kol, olja, fossilgas, torv) står förmerparten av klimatpåverkande utsläpp av koldioxid till atmosfären. Denstörsta användningen sker i den industrialiserade delen av världen medmycket hög förbrukning per capita medan , där merparten avjordens befolkning lever, står för en väldigt liten del. I industriländerna gårmerparten av de fossila bränslena till att värma bostäder, tillindustriprocesser och för transporter. Cementindustrin är exempelvis extremnär det gäller utsläpp av fossil koldioxid till atmosfären.Bränning av kalk sker med kol, och kalken består av kalciumkarbonat d v skol, som bands till kalcium . Industrivärldensmassiva satsning på köttdjur bidrar starkt till ökningen av metangasutsläppliksom risodling. Omfattande skövlingar av tropiska skogar, genomhuggning och bränning, minskar möjligheterna för upptag av koldioxid,bidrar också till ökning av mängden koldioxid i atmosfären.3.3 Nationellt agerandeSverige bör agera kraftfullt nationellt för att minska bidraget tillväxthuseffekten. har beslutat att koldioxidutsläpp tillår 2000 skall stabiliseras nivå för att därefter minska. granskning har tidigare mynnat ut iförslaget om en både nödvändig och möjlig minskning av utsläppen med15 % till 2020, jämfört med nivå. politik syftar tillett långsiktigt hållbart samhälle. I detta ingår som en viktig del att inteöka växthuseffekten ytterligare. anser att kommittén somarbeta med att tar fram en översyn av åtgärder inom klimatområdetsnarast skall komma med konkreta förslag om hur utsläppen av deklimatpåverkande gaserna kan minskas.3.4 Internationella klimatkonferenser1997 hölls som en uppföljning på Riokonferensen1992. I antog världens industrinationer klimatkonventionen, vari deförband sig att hejda sina ökande utsläpp av växthusgaser så att de inte är större än vad de var 1990. Kyotoprotokollet ärvärldens första klimatavtal med lagligt bindande åtaganden. I Kyoto åtogsig världens stater att minska klimatgasutsläppen (jämförtmed ) fram till mellan , med 2010som ett genomsnittligt slutdatum. Detta skall jämföras med den 80-procentiga reduktion som enligt FN:s klimatpanel krävs under denärmaste decennierna för att undvika katastrofer.Avtalet omfattar sex av växthusgaserna: koldioxid, metan, dikväveoxid(lustgas), samt dessutom tre mycket kraftfulla, mer specialiserade fluorgasersom kommer från freontillverkning, och från magnesium- ochaluminiumsmältverk: hydrofluorkarboner, HFC, perfluorkarboner, PFC, ochsvavelhexafluorid.Protokollet måste godkännas av minst 55 av de 160 länder somundertecknat det. Dessa 55 länder måste stå för av världenssamlade koldioxidutsläpp . Hitintills är det bara en liten ö i Söderhavetsom har ratificerat Kyotoprotokollet. Stater som struntar i avtalet kan intestraffas eftersom inga styrmedel ingick i beslutet. EU-staterna och en del föredetta öststater skall minska sina utsläpp med 8 %.USA skall skära ned , med 6. , och NyaZeeland behöver inte minska något alls. , och får ökasina utsläpp, med . Nästa steg i denna processen blev detfjärde partsmötet (COP-4) som hölls i , , i november1998. Under denna konferens skulle många av de nyckelfrågor som intelöstes under Kyoto diskuteras. Fortsatta förhandlingar efter Buenos Airesblev det 1999 och den 24 oktober till 5 november1999. Utanför själva förhandlingarna blir nästa stora planerade händelseIPCC:s nästa lägesrapport som beräknas vara färdig år 2001-2002.3.5 Viktiga internationella klimatfrågorTyvärr har man inte nått en slutlig internationell lösning i Buenos Airesför att verkligen komma till rätta med växthuseffekten. Enbart ett land -en liten ö i - har hitintills ratificerat Kyotoavtalet.Miljöpartiet anser att den övergripande linjen i våra förslag är attminskandet av växthuseffekten måste ske i verkligheten och inte enbart istatistikens värld, samt att varje stat själv måste uppnå sin avtalademinskning. Detta står i stark kontrast mot t ex önskan att genomföramaximalt av restriktioner inom landet, och resten iandra länder. Det står också i motsats till EU:s agerande, där man nyligenföreslog att av i-ländernas åtgärder kan genomföras i u-världen.- Sänkor: En punkt i handlar om så kallade sänkor. Det ärde mekanismer i naturen som gör att en del av koldioxidutsläppen bindsigen, i växter och i mark. Ett exempel är nyplanterad skog, som tar uppmycket koldioxid för att omsätta den till syre i sin fotosyntes. I avtaletenades man om att enskilda länder skall få tillgodoräkna sig sinaeventuella sänkor. Ett förslag är att enbart sänkor som skapats avmänniskan ska räknas. Då skulle skogsplantering vara ett lönsamtprojekt. Men detta kan innebära fritt fram för stora avverkningar först,vilket väckt kritik. Från forskarhåll hävdas också att det är mycket svårtatt värdera sänkorna över huvud taget. FN:s klimatpanel, IPCC, har fått iuppgift att utvärdera frågan. Vi anser att sänkor ej bör finnas med som enmöjlig väg för respektive stat att nå sitt koldioxidmål, då risken äröverhängande att det leder till minskade åtgärder eller till och medklimatmässigt negativt agerande. Osäkerheten i beräkningsgrunderna ärännu en anledning till att avstå från att använda sig av sänkor.- Handel med utsläppsrätter: Enligt kan ett land med storautsläpp och högt satta minskningskrav "köpa in sig" hos ett land medlägre utsläpp och låga krav. Istället för att själv genomföra minskningeninom det egna territoriet köper man så kallad "hot air". Det innebär köper en minskning som redan skett, men som det minskande landetinte behöver för att uppfylla sin del av avtalet. De tydligaste exemplen ärRyssland och . Deras till stora delar nedlagda industri har gjortatt utsläppen av växthusgaser ligger års nivå.Protokollet kräver enbart att de inte får överskrida utsläppsnivå.Därmed har de "hot air", het luft, att sälja. , och harredan anmält intresse att var för sig eller tillsammans köpa dennaoutnyttjade utsläppsrätt. G 8-gruppen, där alla tre ingår liksom ,tog dock i ett uttalande avstånd från det.- Joint Implementations, JI: som lämpligast översätts med"gemensamma åtgärder", är en annan oklar punkt iklimatförhandlingarna. JI innebär att ett land genomför projekt somminskar utsläppen i ett annat land och kan tillgodoräkna sig detta. Enligtprotokollet ska dessa åtgärder bara genomföras mellan de 38undertecknarna, det vill säga i-länder emellan. Tillåts JI kan t ex Sverigetillgodoräkna sig sina energi- och miljöteknikprojekt i , somingår i gruppen av i-länder. Vi kan alltså då uppnå utsläppsmålen medbilliga investeringar i utlandet istället för att investera i nationellaframsteg. Resultatet blir att de nödvändiga åtgärder som t ex Sverigemåste vidtaga fördröjs och att stater tillgodogör sig investeringar i andrastater som ändå skulle ha gjorts. Vi anser att Joint Implementation, JI, ejbör finnas med som en möjlig väg för respektive stat att nå sittkoldioxidmål, då det leder till minskade åtgärder totalt sett.- Clean Development: Mechanism Clean Development Mechanism(CDM) är ett brasilianskt förslag, som innebär ett mer biståndsinriktat JI.Ett i-land investerar i energibesparande åtgärder i ett u-land och fårtillgodoräkna sig en del av de minskande utsläppen. Av samma skäl somvi ovan anfört mot Joint Implementation, avvisar vi förslaget. Vi föreslårett kraftigt ökat internationellt bistånd, och en stor del av det kan gärnavara riktat mot minskad växthuseffekt, men det får ej bli en utväg för i-världen att uppnå sina koldioxidmål.3.6 Övergripande ekonomiska styrmedelPå klimatkonferenserna är det svårt att lagstifta om ett långsiktigt hållbartsamhälle. Det måste diskuteras och beslutas i fora som , WTO() och G 8-gruppen, liksom självfallet EU och andra regionalaekonomiska sammanslutningar som Asean och . Sverigesregering bör söka att påverka dessa fora för en politik som är inriktad påatt stoppa ökningen av växthuseffekten. har slagit fastatt icke hållbara energisystem som kol och olja subventioneras runt om ivärlden. UNDP föreslår att subventionerna ersätts med höjda miljöskatterför att minska belastningen på miljön och skapa utrymme för en merjämlik levnadsstandard i världen. Globalt subventioneras fossil energimed hundratals miljarder , framför allt till kol- och oljeeldning,vilket ger negativa effekter för klimatet och försvårar en utveckling avmiljöanpassad, förnybar energi.I subventioneras förbränning av torv, vilket leder till ökadväxthuseffekt och försämrad konkurrenskraft för biobränslen (se vidareRiksrevisionsverkets granskning av skadliga subventioner, 1998). Målet förregeringens internationella agerande bör vara att samtliga subventioner avfossil energi skall upphöra, och regeringen bör föregå med gott exempelgenom att avveckla subventionen av torv. En koldioxidskatt på global nivå,som världens gröna partier föreslog på i ,skulle få stor effekt. Det har visat sig svårt att införa dem fullt ut på enmeningsfull nivå nationellt, varför det är av största vikt att arbeta för dettainternationellt. det skulle också stärka konkurrenskraft, då vi redaninfört en koldioxidskatt, som dock framför allt är riktad mot hushållen.4 Vatten4.1 Vattentillgången i dagBrist på vatten betyder brist på mat. Vattenproblemen i världen hotar tregrundläggande aspekter av mänsklig trygghet: matproduktion,vattenkvalitet samt social och politisk stabilitet. Klyftan mellan tillgångoch efterfrågan på tillgängligt vatten ökar i många delar avvärlden. Grundvattnet sjunker, floder torkar ut och kampen om deminskade resurserna intensifieras. När torkan slår till är marginalerna attfalla tillbaka på synnerligen små. Denna akuta vattenbrist kommeroundvikligen att förvärras om beräkningen stämmer, att världensbefolkning kommer att öka med 2,6 miljardermänniskor.4.2 Vatten och livsmedelsproduktionUtan vatten upphör allt liv och all växtlighet. Jordbruk kräver mycketvatten. Globalt sett används av allt vatten som tas från floder,sjöar och grundvatten till jordbruket. Detta ska jämföras med de 25 %som används i industrin och de som går till hushållen och deurbana samhällena. För att producera ett ton säd behövs ungefär 1 000ton vatten. I den siffran ingår grödornas transpiration och avdunstningenfrån jorden, men inte de vattenförluster som uppstår på grund avineffektiva bevattnings-metoder. Denna siffra utgår från den uppskattadevattenåtgång som krävs för att producera spannmål. Hälften avmänsklighetens kaloriintag utgörs av just spannmål. Grödorna får detvatten de behöver i form av regn och konstbevattning eller enkombination av dessa båda. För att behålla dagensvattenanvändningsnivå per capita krävs med tanke påbefolkningsökningen ytterligare vatten per år.Detta är lika mycket som 1,3 gånger årsflödet i . För attöka livsmedelsproduktionen behöver man därför mer brukbar jord ochblir tvingad att konstbevattna mer.För stort grundvattenuttag och tömning av vattenförande lager sker nu imånga av världens viktigaste livsmedelsproducerande områden. Redan nu är21 % av det vatten i som används för konstbevattning fossilt vatten.Aralsjön har kollapsat ekologiskt, något många talare uppehöll sig vid påUNGASS-mötet. Grundvattennivån under har sjunkit frånen nivå under jordytan till . når intelängre havet under stora delar av året. var flodenfullständigt torrlagd innan den nådde mynningen. Allt detta är naturligtvisinte långsiktigt hållbart. Det finns gränser för hur mycket grundvatten mankan ta ut. I en del av världens livsmedelsproduktion används vatten på etticke hållbart sätt. Men det finns också stora skillnader mellan i- och u-länder:I den vattenfattiga t ex kräver tillverkning av öl ca 3,5 litervatten, i industriländerna är motsvarande siffra vatten. Det måstefinnas en balans mellan uttag av vatten och ett naturligt återflöde av vatten.Grundvattenexploatering kan leda till ett antal oåterkalleliga effekter. Ivissa fall kan för stort uttag av grundvatten leda till permanent minskning avjordens kapacitet att lagra vatten och magasinen töms. I kustnära områdenkan för hård grundvattenexploatering leda till saltvatteninträngning.Dricksvattnet blir odrickbart. Jordbruket kan också förlora en del av sinavattentillgångar när tätorternas efterfrågan av vatten ökar, på grund av attbefolkningen ökar och städerna växer.4.3 Vattnet i storpolitikenKonkurrensen om vattnet ökar både inom och mellan länder, ochefterfrågan överstiger tillgången alltmer. En ny krispolitik växer fram,allt eftersom konkurrensen om den begränsade och krympandevattenmängden hårdnar mellan städer och landsbygd, mellan regioner,och mellan nationer. Varken statsmakterna eller de internationellaorganisationerna är förberedda på de internationella och inhemskakonflikter som kan bli resultatet om vattenbristen blir allt större.Det finns tre olika faktorer som bidrar till att skapa vattenbrist ochdärigenom kan ge upphov till konflikter. Det är resursförbrukning,befolkningsökning och osäker och ojämn tillgång på vatten. Trots att de trefaktorerna ofta är med i spelet verkar det som om en orättvis fördelningoftast har störst betydelse. begränsning av palestiniernas tillgång tillgrundvatten på har gett näring till redan existerande spänningar.De israeliska bosättarna får använda fyra gånger mer vatten per person änsina palestinska grannar.De största spänningarna och striderna om vattenresurserna har hitintillsuppstått inom länder, men risken för konflikter och fientlighet mellan länderökar. Vatten som natur- resurs har inga politiska gränser. Många länder ärberoende av vatten från grannländer som ligger uppströms. får98 % av det totala vattenflödet från annat land, , ,. Med tanke på befolkningsökningen kan många av dessaländer bli ytterst sårbara om länderna uppströms beslutar sig för att utnyttjaen större andel vatten. Det finns forskare som hävdar att just flodvatten ärden naturresurs som kommer att orsaka flest krig mellan stater . Floder som delas av flera länder är de troligaste källorna tillkonflikter.Vatten räcker inte till den förmodade efterfrågan. Sådana konflikthärdar ärt ex , , , och samt ochSyr-Darya i Centralasien.Risken för konflikt är extra stor om den nedströms mest sårbara staten ärmilitärt starkare än den uppströms. Ett exempel är , som kanske ärmer sårbart än något annat land när det gäller Nilens vattenmängd, somtäcker av landets sötvattenbehov. Det nuvarande vattenuttaget är näragränsen till vad som finns att tillgå. En strypning av Nilens flöde uppströmsskulle därför vara mycket förödande för att inte säga katastrofalt för Egypten.Risken för konflikt är mindre när landet nedströms är svagare än detvattenkontrollerande landet uppströms. Men det leder alltid till social ochekonomisk otrygghet vilket i sin tur kan leda till politiska oroligheter.Bangladesh fick som litet land finna sig i en osäker vattentillgång. Inteförrän man nu fått en överenskommelse med har hotet om eventuellabrister i vattenförsörjningen undanröjts.4.4 Vattnet i fördelningspolitikenAlla floder som rinner genom två eller flera länder har sitt ursprung ikällområden som delas av politiska gränser. Samarbete är därförnödvändigt både för att undvika konflikter och för att skydda denhydrologiska miljön som är grunden för de regionala ekonomierna.