ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T229 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T229av , ()Infrastrukturen i SydsverigeEuropa påminner väldigt lite om . Berlinmurenär borta och är återförenat. De forna satelliterna underSovjetimperiet är demokratier, om än sköra. har återförenats.Detta ger förutsättningar för ett helt annorlunda samförstånd, för handeloch infrastruktur i vår del av Europa.Sveriges inträde i den europeiska unionen har inneburit att regionens rollhar ökat. Runt vår del av bor det 50 miljoner människor inom enradie av . I detta område finns det en potential för ekonomiskutveckling som kommer att överträffa hela efterkrigsperiodens utveckling förregionen. I detta sammanhang måste det betonas att det som är bra för södraSverige är bra för nationen och för hela södra att lyckas med detta så är det nödvändigt att de infrastrukturellasatsningar som antingen påbörjats eller är färdigplanerade inom regionenfullföljs.Vi vill här ta upp några av de större projekten som vi anser är av störstavikt för denna positiva utveckling.Västkustbanan och passagen av HallandsåsInom ramen för gällande miljömål anser Socialdemokraterna i södraSverige att projekt skall färdigställas. Stora resurser ärnedlagda på . Entreprenader är genomförda och andrahåller på. Tunnel byggs vid . Planfriakorsningar byggs i . Tunneln står ofärdig genomHallandsåsen efter de missöden som skett inom miljöområdet.Västkustbanan fullt utbyggd är sannolikt den ekonomiskt mest lönsammainfrastruktursatsningen av alla.Europaväg 4För beslutade att E 4 skall hamotorvägsstandard. På sträckan () är detfortfarande några sträckor som inte är utbyggda. I vår region handlar detom sträckor vid och . Dessa sträckor blirnålsögon som kan bli direkt livsfarliga, och statistiken över allvarligaolyckor på dessa sträckor förskräcker och motiverar väl enhögprioritering av tidigare fattade beslut. Det finns fog att misstänka attbåtnaden för den fasta förbindelsen över också blir bättre meden fullt utbyggd E 4.Europaväg 22 och Blekinge kustbanaSåväl som Blekinge kustbana knyter samman de östradelarna av med den kontinentala infrastrukturen. Bådadessa objekt har hög prioritet, oavsett om passagen skall ske viaÖresundsbron eller via Östersjöpassagen , ellerTrelleborg.På flera avsnitt är det planerat för motorväg och på andra avsnitt krävsutbyggnad till motortrafikled. Argumentationen gällande båtnaden av bronöver är analog med såväl som E 4:an.Under flera år har upprustningen av kustbanan funnits med i planerna menhela tiden flyttats fram i tiden. För att uppnå såväl effektivitets- sommiljömål är det av hög vikt att järnvägen mellan och hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av fortsatta investeringar i infrastruk-turen i den sydsvenska regionen.Stockholm den 29 september 1999Majléne ()()()()()()Gotab, 1999
mot · GN02T232 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T232av , ()En ny trafikpolitikFrån storskaligt och glest - till småskaligt och tätt. En ny trafikpolitik.Sverige går obevekligt från ett industrisamhälle till ett informations- ochkunskapssamhälle.Lika obevekligt går transportsystemen från storskaligt, glest och kapaci-tetssvagt (d.v.s. tåg och båt) till småskaligt, tätt och kapacitetsstarkt(d.v.s.bil och flyg).Nu är också miljöproblemen vid övergången fullt möjliga att bemästra.Det är därför orimligt att fortsätta att subventionera trafiklösningar som harsin framtid bakom sig - oavsett om man åberopat nostalgi, fiktiva miljö-problem eller föregiven konkurrensneutralitet. Samma gods behöver inteerbjudas rader av olika transportalternativ - alla subventionerade.Sverige behöver en helt ny trafikpolitik, avpassad för morgondagenssamhälle - småskaligt tätt och kapacitetsstarkt - avpassat efter transport-behoven i informations-och kunskapssamhället.Den måste baseras på bil och flyg. Det erfordras en förutsättningslösutredning - med mandat att slakta många heliga kor, om inte transport-politiken skall bli den svenska tillväxtens akilleshäl.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om övergång från storskaligt och glest - till små-skaligt och tätt i trafikpolitiken.Stockholm den 5 oktober 1999Bertil ()
mot · GN02T236 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T236av , ()InfrastruktursatsningarDet är nu regeringens departementsorganisation gickvidare och organiserade om sig för att effektivisera sin verksamhetgenom att bilda ett tillväxtdepartement.Tiden borde nu vara mogen att gå några steg vidare genom att ta ett samlatgrepp på framtidens satsningar på infrastrukturen. Samarbetet mellan t.ex.Vägverket, , och måste öka. Det kanske genom att man bildar en kommitté som får till uppgift att se till attinvesteringarna sker på ett samhällsekonomiskt och miljömässigt riktigt sätt.Detta förutsätter samarbete och då underlättas skapandet av sammanhängan-de transportkedjor både av persontrafik och gods.De satsningar som sker på bredband är oerhört viktiga för framtiden,kanske den viktigaste glesbygdsfrågan ; även här måste ett samlatgrepp till så att hela landet får möjlighet att kopplas ihop till ett effektivtnationellt nät. Denna planering måste ske i nära samarbete med kommunerför att belysa de lokala förutsättningarna, som t.ex. förbifarter, vägstandardoch tågstopp.På den regionala nivån skall länsstyrelserna ha inflytande i kommunöver-gripande frågor som t.ex. regionaltåg och hastighetsbegränsningar. På dennationella spelplanen skall samordningen av de centrala verken sättas i för-grunden. Kommitténs uppgift blir att se till att investeringarna sker på ettmiljömässigt och samhällsekonomiskt riktigt sätt, som t.ex. tredje spåret,utbyggd spårbunden trafik och flygplatsfrågor med de regionala flygplatser-nas betydelse.Nuvarande planeringsprocess gör det svårt att samordna verksamhetenmellan trafikslagen. Det görs nu stora satsningar på infrastruktur av olikaslag i vårt land. Därför är det oerhört viktigt att följa utvecklingen och nogautvärdera resultaten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om effektiva infrastruktursatsningar inför fram-tiden.Stockholm den 5 oktober 1999Michael ()()
mot · GN02T239 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T239av , ()EurpoakorridorenSverige närmar sig genom byggandet av som stårfärdig . Det är positivt och ett steg i rätt riktning att förbättrakommunikationerna med . har behov av nära kontaktermed . är - i europeiskt perspektiv - ett avlägset belägetland med stort behov av väl fungerande infrastruktur för att kunna hävdasin konkurrenskraft. har också behov av effektivare lokala ochregionala kommunikationer i . Mer gods behöver forslas påjärnväg av miljöskäl.Nästa nya stora projekt måste bli Europakorridoren. Europakorridorenbestår av en kombination av och en ny järnväg som ska följas åtmellan och . Förbindelserna mellan och Sverigebyggs ut med en tunnel mellan och . Regiontåg ochinterregiotåg i X 2000-klass kompletteras med fjärrtåg.Inom den region som berörs bor totalt cirka 4,4 miljoner av Sverigesbefolkning. Här finns av alla arbetstillfällen, och av SverigesBNP produceras där. Med Europakorridoren får en av viktigasteregioner väsentligt förbättrade lokala och regionala kommunikationersamtidigt som kommer närmare Europa.Tåget är ett suveränt transportmedel av flera skäl. Det är miljövänligt,engergisnålt, snabbt, säkert och bekvämt.Miljövänligt: Om inget görs kommer biltrafiken att öka fram tillår 2010. rullar mer än 1 500 långtradare genom bara påE 4:an.Energisnålt: Med samma mängd energi som förbrukas vid tågfärdkommer man endast med bil och med flyg.Snabbt: Från till beräknas tågresan ta ,mellan och och . Tåget blir klartkonkurrensmässigt med flyget också vad avser tiden. Professor menar att den personliga rörligheten fortsätter att öka. Tillgångtill snabba kommunikationer ger helt andra förutsättningar att bo pålandsbygd eller i glesbygd och ändå kunna pendla till såväl arbete somstudier på ett tidsmässigt rationellt sätt.Säkert: Skadefrekvensen är 100 gånger större med bil än med tåg.Studier som SJ genomfört pekar på såväl samhällsekonomisk som före-tagsekonomisk lönsamhet. Kostnaden är beräknad till 18 miljarder varav 6miljarder till tunneln mellan och . Investeringskost-naden motsvarar av de årliga exportintäkterna från skogs- och stål-branscherna.Tyvärr ryms inte några nya stora järnvägsprojekt inom regeringenskrympta investeringsvolym. rustas befintliga banor i järvägsnätet upp.Men när dessa snart nått sitt kapacitetstak, finns inget expansionsutrymmekvar. behöver en ny järnväg i nord-sydlig riktning. Regeringensanalys och slutsats om att det saknas behov av Europakorridoren måsteomprövas. Förverkligandet av Europakorridoren är tvärtom en helt nödvän-dig satsning för fortsatta möjlighet till tillväxt och utveckling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Europakorridoren.Stockholm den 5 oktober 1999Maria ()
mot · GN02T240 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T240av , ()GötalandsbananSom vi tidigare anfört behöver Östgöta- och enutvecklad infrastruktur till fromma för företagsamhet och privatpersoner.Det behövs en snabb och effektiv kollektiv tvärförbindelse . Den offensiva planering som tidigare funnits för att genomföraprojektet har dessvärre förbytts i en ovilja frånstatsmakternas sida att lägga in den planerade banan iinvesteringsplanen . Denna tövan är till stort men förmänniskor och företag i den stora region som berörs. En förändringmåste nu till för att inte avsaknaden av en modern järnvägslinjeskall hämma utvecklingen i denna region. Götalandsbanan måste snarastbli verklighet.Vid trafikutskottets senaste behandling av detta ärende hänvisas till att detsaknas finansiellt utrymme. Detta beror ytterst på vilka prioriteringar somgörs för att få en bättre tillväxt med ökat företagande som följd. Götalands-banan skulle tillgodose ett klart eftersatt behov i en region som saknaren sammanhängande järnväg. Den samhällsekonomiska lönsamheten förGötalandsbanan som projekt är bland de högsta som presenterats förjärnvägsprojekt i . Det är också SJ:s uppfattning att det finns "godautsikter att Götalandsbanan skulle kunna framstå som en av de infrastruktur-satsningar som bör prioriteras högst". Banans utbyggnad ger med försiktigaberäkningar ett tillskott av 1,5 miljoner tågresenärer. Götalandsbanankommer att betjäna ett mycket befolkningstätt område med goda möjligheterför befolkningstillväxt också . Nya satsningar påjärnvägstransporter med dess miljöfördelar hör framtiden till. Både när detgäller person- och godstransporter kommer Götalandsbanan att bli mycketbetydelsefull.Under planeringen för Götalandsbanan har flera intressanta möjligheter tillfinansiering öppnat sig. Detta har vi redovisat i tidigare motioner. Bl a hardet handlat om hur man skulle lösa sträckan dubbelspår. diskuteras också alltmer gemensam finansiering medprivata intressenter, s k PPP. Ett exempel på ett sådant projekt är Arlanda-banan. Frågan om privat finansiering av större järnvägsprojekt i börgivetvis prövas. Det gäller inte bara Götalandsbanan utan andra viktigainfrastruktursatsningar som kan bidra till ökad tillväxt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Götalandsbanan skall komma med i investe-ringsplanen för järnvägsutbyggnad,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att undersöka förutsättningarna för privat finansi-ering av större infrastrukturprojekt i Sverige.Stockholm den 4 oktober 1999Göran ()()()()Gotab, 1999
mot · GN02T3 · 1999-10-27 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T3av Molén, ()med anledning av förs. 1999/2000:RR2 revisorers förslag angående , och miljönMiljöaspekter vid väg ochjärnvägsinvesteringarVägverket och är enligt väglagen respektive lagenom byggande av järnväg skyldiga att upprättamiljökonsekvensbeskrivningar i samband med väg- ochjärnvägsinvesteringar. Miljökonsekvensbeskrivningar ärviktiga instrument för att beakta miljökonsekvenser av eninvestering. För att miljökonsekvensbeskrivningarna skafungera som avsett är det viktigt att de håller hög kvalitetoch att kunskapen om miljöaspekterna används hela vägenfrån planering och projektering till genomförande. Enmiljökonsekvensbeskrivning är ett beslutsunderlag.Potentiella miljöproblem relaterade till ett projekt skaanalyseras och förslag till olika åtgärder för att förebyggaoch begränsa uppkomsten av sådana skador ska redovisas.Enligt revisorer finns brister när det gäller såväl Vägverketssom hantering av miljöaspekterna vid väg- och baninvesteringar.Eftersom den här typen av infrastrukturella investeringar potentiellt kan geupphov till avsevärda miljöskador är det av stor vikt att miljöarbetet fungerarför att begränsa negativa miljöeffekter. Ett exempel på när detta inte harfungerat väl var vid planering och projektering av tunnelbygget vidHallandsåsen. Med en kvalitativt bättre miljöbedömning vid planerings-,projekterings- och genomförandefasen av hade sannolikten stor del av de nu uppkomna miljöskadorna kunnat undvikas.Investeringar i vägar och järnvägar är viktiga och nödvändiga att genom-föra. Det hör till sakens natur att det finns många synpunkter på väg- ochjärnvägsprojekt, inte minst från markägare som blir direkt påverkade avinvesteringarna. Det är av vikt att nödvändiga och berättigade väg- och järn-vägsdragningar kan accepteras och få legitimitet även hos enskilda somdrabbas negativt av projektens genomförande. En förutsättning är då attsamhället kan påvisa att miljöaspekterna tas på allvar och att myndigheternahar tillräcklig kompetens för att ta fram allsidiga och högkvalitativa besluts-underlag bland annat i form av miljökonsekvensbeskrivningar. Moderatasamlingspartiet delar således revisorers uppfattning att såvälBanverket som måste bli bättre på att hantera miljöaspekterna vidväg- och järnvägsinvesteringar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvaliteten på miljökonsekvensbeskrivningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljökonsekvensbeskrivningar som besluts-underlag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beaktande av miljöaspekterna från planering ochprojektering till genomförande.Stockholm den 27 oktober 1999Per-Richard Molén (m)Tom ()()()()()()()Per ()()()()()()()()()()()(m)()()
mot · GN02T301 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T301av , ()VäganslagenDet finns, i , en stor oro för länets vägnät. harnäringsminister fått ett brev från (socialdemokratiskt styrt), liksom från facket (). I detta brev konstateras att vägunderhålletförsämrats och att en rad planerade vägbyggen senarelagts.Infrastrukturen har stor betydelse för länets utveckling. Vi vet att länet"blöder", befolkningsmässigt.Att minska väganslagen motverkar inte den utflyttning som sker och harskett. Det måste hissas en varningsflagg för att storstäderna skall få för stordel av väganslagen. En rad "stora" vägar i håller inte den standardsom måste anses som ett minimum.Precis som i brevet från och facket finns det anledningatt påpeka trafiksäkerhetens och yrkeschaufförernas rätt till en bra och godarbetsmiljö.Vi vet att visat på det viktiga i att ha fortsatthöga anslag till drift och underhåll. Det anslag som regeringen nu föreslår ärför lågt - och mycket talar för att glesbygdslän, som är, kommer attpåverkas negativt. De medel som anvisas kommer inte att räcka till för atthöja nivån på vägnätet, i bl.a. . Mycket talar också för att en rad olikavägprojekt kommer att senareläggas.Det är också stora frågetecken över de skrivningar regeringen harangående väganslagen. Det talas bl.a. om ett miljöanpassat transportsystem.Men hur rimmar detta med den höjning av dieselskatten som sker? Detkommer att betyda att utländska åkare kommer in i landet med miljömässigtsett sämre diesel än vad som finns i landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstorleken på väganslaget.Stockholm den 27 september 1999Rolf ()
mot · GN02T302 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T302av Leivik, ()Väginvesteringar i DalslandDalsland har sämsta vägnät! Företagen som lever påskogsråvara förlorar många på grund av ofarbaravägar. Konsekvenserna blir färre arbetstillfällen, ökad arbetslöshet ochen avfolkning av landskapet.Att av vägnätet i stängs av för tung trafik en eller fleragånger på grund av tjälskador har varit känt . Så även attindustrin förlorar stora summor på att hålla större lager änkonkurrenterna eller på uteblivna leveranser just på grund av vägstandarden.Tidigare har regering och som ursäkt för att inte prioritera dedalsländska vägarna kunnat peka på de delade meningar som funnitskommunerna emellan om vilka infrastrukturåtgärder som varit mest akuta. saknas den ursäkten.Vägverket har tillsammans med kommunerna och industrin pekat ut devägar som bör komma i första hand. saknas bara pengarna.Samhällsekonomiskt är det en förtjänst att investera de 50 miljoner kronorper år som beräknat upprustningskostnaderna till.I dag finns av de 18 000 arbetstillfällena inomtillverkningsindustrin, en nivå som är dubbelt så hög som rikets. Huvuddelenav företagen verkar inom skogs- och pappersindustrin. Kunderna finns i storomfattning på den internationella marknaden.På kan inte förlita sig enbart på tillverkningsindustrin,men inom överskådlig tid är lönsamhet inom industrin en förutsättning föröverlevnad och utveckling av andra verksamheter.Kommer inte infrastrukturinvesteringarna till stånd dräneras intebara på arbetstillfällen utan också på unga kreativa människor vars existensär en förutsättning för nyskapande och nyföretagande. Under 90-taletminskade befolkning . Den negativa spiralen måste brytas.Staten ansvarar för totalnivån på väg- och järnvägsinvesteringar i Sverige.När nivån sänks drabbas glesbygden värst. Därför måste totalnivån höjaseller särskilda satsningar göras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av väginvesteringar i Dalsland.Stockholm den 24 september 1999Björn Leivik (m)()
mot · GN02T303 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T303av , ()Väg 13 i SkåneVäg 13 i är en av få leder i nordväst-sydostlig riktning. Den gårfrån och Klippan i nordväst via och iMellanskåne till är på sina håll undermålig och direkt trafikfarlig. har 27 trafikolyckor inträffat, varav tre med dödlig utgång.Denna vägsträckning rakt genom har stor framtida betydelse förföretagen eftersom det finns nya exportmarknader i . Det äroerhört viktigt att hela får leva och utvecklas; att inte alla satsningarkoncentreras till Öresundsbroområdet. Småföretagarverksamheten harförutsättningar att kunna växa, och detta måste vi underlätta för på alla sätt.Det är därför angeläget att regeringen i sitt kommande regleringsbrev tillVägverket i ger möjligheter till utbyggnad av vissa vägsträckor iSkåne där andra åtgärder inte är tillräckliga för att uppnå optimal fram-komlighet och trafiksäkerhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändiga utbyggnader av väg 13 i Skåne.Stockholm den 23 september 1999Maud ()
mot · GN02T304 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T304av , Inga (m)sträckningen Vellinge-TrelleborgE 6:an ingår som en viktig del i den nordiska triangeln. Utbyggnaden avsträckningen måste påskyndas. måste ges ensådan standard som svarar mot inte bara nuvarande utan även kommandetransportbehov. Inte minst för att landets lastbilsburna export och importhela tiden ökar kraftigt.Vägverkets anslag för är lägre än den nivå som krävs för att kunnagenomföra planerna i avsedd omfattning, skriver regeringen i åretsbudgetproposition. Vidare kan man läsa: "Det är dock regeringensuppfattning att de fastställda infrastrukturplanerna skulle kunna genomförasmen med viss tidsförskjutning och delvis annan prioritering. Det verkarosannolikt och oroande. "På fråga till näringsministern svarade attutbyggnaden av mellan och är ett prioriteratprojekt och finns med i väghållningsplanen för åren 1998-2007.Utrikeshandeln omfattar totalt ca 100 miljoner godston till ett värde av 500miljarder kronor. Transportmässigt sett går av godsmängden påfartyg. Därav går ca (varav 18 miljoner är olja) överGöteborg, 10 miljoner över och överTrelleborg. I godston räknat (undantaget olja och malm) går överTrelleborg och värdet för detta motsvarar av utrikeshandeln.Via färjelinjer från transporteras varor till ett värde av 60 procentav den totala utrikeshandeln. Det högförädlade godset fraktas till enbetydande del på lastbil. Drygt 500 000 lastbilar eller trailers kommer vidårets slut att ha skeppats ut eller in i via . Annorlundauttryckt rör sig mer än 1 000 enheter i hamnen och utmed frånoch till Trelleborg.Hamnarna i och erbjuder näringslivet, inom mindreän , alternativa vägar för gods som skall vidare till och från olikadestinationer i . Inte minst den ökande handeln med östra för en fortsatt ökning av godstransporterna.Det blir då också viktigt att se till att anslutande infrastruktur fungerar väl- snabbhet, säkerhet och effektivitet får inte bara bli honnörsord isammanhanget. Därför är det av utomordentlig vikt att den tidigare i principredan beslutade motorvägsutbyggnaden på nationella stamvägen E 6() fullföljs. Längs och E 6 genom , runt Malmövia ringvägen med destination hamnen i går alltså en betydandedel av av landets lastbilsburna export och import. En trafik som hela tidenökar kraftigt. Vägens betydelse blir inte mindre av att den, när Öresundsbronstår klar, kommer att bli en naturlig länk för trafik från Köpenhamnsregionenvia till Central- och Östeuropa.De outbyggda mellan och utgör medsin nuvarande bredd, branta kanter med risk för avåkning m.m. en av landetsmest olycksdrabbade vägar. Dessa skäl, godsmängden och trafiksituationen,visar med all önskvärd tydlighet att utbyggnaden av Vellinge-Trelleborgtill motorväg måste påskyndas och förverkligas tidigt under planperioden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utbyggnaden av till motorväg, delenVellinge-Trelleborg, påskyndas och förverkligas tidigt under plan-perioden.Stockholm den 23 september 1999Inga Berggren ()