mot · GN02U613 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U613av , ()Turkar och kurder i Turkiet1 Det kurdiska folketDet kurdiska folket har funnits i sydöstra i över 4 , vilketbetyder att det var etablerat i området långt innan turkarna anlände på1100-talet. Det finns mellan 24 och 27 miljoner kurder. Kurdistanär lika stort som , uppdelat på fyra olika stater - , ,, - med små enklaver i de före detta sovjetiska republikerna iKaukasus. I bor 15 miljoner kurder, i 5 miljoner, i Iranmellan 8 och 10 miljoner och i omkring 1,5 miljoner. I Europafinns ungefär 1 miljon kurdiska flyktingar.Det kurdiska språket har olika dialekter och de två största är kurmanchisom talas av av alla kurder. Av kurderna i talar 90 %kurmanchi. Sorani talas av , huvudsakligen i och Irak.Majoriteten av kurderna är muslimer, varav tillhör sunni. Det kurdiskafolket har en lång historia av kamp för nationella och kulturella rättigheterbakom sig.När det föll samman i samband med första världskrigetbildades . I statueras att om NationernasFörbund anser att det kurdiska området kan bilda en självständig stat så skalldetta ske. Det skedde dock aldrig. , som faktiskt accepterade avtalet,hade inte någon som helst avsikt att följa det. De kurdiska områdena deladessenare upp enligt ett avtal i . Till följd av denna uppdelningutbröt ett uppror, i den sydöstra delen av , som varade i tre år.Den turkiska staten gick fram oerhört brutalt mot upprorsmännen. Efter detatt upproret slagits ned försökte man göra om kurderna till turkar. Kurdiskaförbjöds i officiella sammanhang och kurderna kallades officiellt för"bergsturkar". Man försökte utplåna den kurdiska identiteten. Nya upprorföljde liksom nya metoder för att förtrycka kurderna.Sedan 1984 har PKK fört ett gerillakrig mot den turkiska staten. Denturkiska staten har svarat med omfattande militära operationer i den kurdiskadelen av och även i grannlandet . Såväl PKK som turkisk militärhar opererat på irakiskt territorium.2 Den turkiska statens karaktärKemal Atatürk, som kan betraktas som den nuvarande turkiska statensskapare, eftersträvade en modernisering av , vilken hargenomdrivits med mycket hårda metoder. Moderniseringen gällde främstlandets ekonomiska liv och människornas levnadsvanor. Den politiskademokratin spelade en andraplansroll. Detta har givit vissasärdrag såtillvida att militären fått en mycket framträdande plats i landetspolitiska liv. Militären har stort politiskt inflytande som Turkieti dag formellt vill betrakta sig som en demokrati. Den har även stortinflytande på rättsväsendet och lagstiftningen. Av den statliga budgetengår till polis och militär. Den statliga politiken för attutveckla har alltid varit att stödja den västra, turkiska, delen avlandet, vilket medfört att de kurdiska områdena är underutvecklade.Dessa har en svag infrastruktur, stor arbetslöshet och kännetecknas av ensvag ekonomisk utveckling.En av de viktigaste anledningarna till att man vill kontrollera de kurdiskaområdena är att det finns stora naturresurser i området, framför allt olja ochvatten, vilka främst återfinns i regionen runt , ochAdiyaman. I ljuset av detta är den turkiska staten inte intresserad av att fåtillstånd någon politisk lösning av det kurdiska problemet.3 GlobaliseringenVisserligen har den turkiska staten signalerat att man vill satsaekonomiskt på det kurdiska området i sydöstra , men detta harännu inte förverkligats. Frågan är vad en sådan satsning skulle betyda.Man kan befara att den ytterst skulle innebära att man tömde området pådess tillgångar utan att utveckla områdets möjligheter till välstånd. Medutgångspunkt i hur den globala ekonomin fungerar är det troligt attområdet exploateras för att sedan lämnas åt sitt öde. Ser man tillbaka påhistorien är ett sådant handlingssätt inget unikt.Den turkiska staten har visserligen skapat goda möjligheter för utländskaföretag att bygga en stor dammbyggnad i . Detta projektet äremellertid inte av den arten att det gynnar kurderna. Projektet utgör snarareett socialt och kulturellt hot mot kurderna, som det kan innebäramotsättningar och stridigheter när det gäller förhållande tillgrannländerna. (Se särskild motion om . )4 Demokrati endast för turkarSedan den turkiska staten bildades har det kurdiska folket aldrigomfattats av de demokratiska rättigheterna. Kurderna har aldrig fått lovatt organisera sig själva och deras språk och kultur har undertryckts. Idaghar kurderna mycket få rättigheter. Det kurdiska folkets mestrepresentativa parti i , HADEP, har ständigt varit utsatt för denturkiska statens försök att stoppa det. Två gånger har den turkiskeåklagaren velat stoppa HADEP i författningsdomstolen och två gångerhar han misslyckats. Nya försök kommer dock sannolikt att göras för attförbjuda HADEP. Denna brist på fundamentala demokratiska rättigheterär en skamfläck för Turkiet.5 Förtryck av nationella minoriteterMycket av den ekonomiska kris som befinner sig i är orsakad avförtrycket av folkminoriteterna. Och det handlar inte enbart om kurder,det handlar även om exempelvis syrianer, assyrier, armenier och araber.Genom att systematiskt underlåta att satsa på de kurdiska områdena isydvästra stimuleras inte ekonomin. vill bli medlem iEU och har ansökt om medlemskap. Hitintills har landet inte gettstillträde eftersom mänskliga rättigheter och demokrati i stor utsträckningsaknas i landet. Så länge man inte får till stånd en lösning av denkurdiska frågan, kommer man att ha stora problem.6 Situationen i dagDen sociala och politiska situationen för det kurdiska folket i är mycket svår och det ser inte ut att ljusna. harmilitärens framfart skapat ett mycket stort flyktingproblem. Somexempel kan nämnas att , en stad som officiellt har 1,5miljoner invånare, i verkligheten har 2,5 miljoner invånare. Den storaflyktingströmmen skapar stora problem med infrastrukturen vilket ledertill problem med bl.a. hygien och hälsa.De senaste årens händelser har delvis fått omvärlden att vakna upp och sedet kurdiska folkets situation. I samband med PKK-ledaren gripandeökade den turkiska statens terror mot det kurdiska folket. Denna terror harvarit speciellt inriktad och klart synlig i fallet HADEP. I dagens hardet kurdiska folket givit HADEP (Halkin Demokrasi Partisi = FolketsDemokratiska Parti) sitt stöd. Partiet är mer en social rörelse än ettparti. Detta innebär att stora delar av det kurdiska folket i sydöstra (norra ) stöder partiet, vilket blev tydligt i valet det häråretdå HADEP fick stöd från praktiskt taget hela det kurdiska området ikommunalvalet. Till följd av detta har den turkiska staten intensifierat sinaattacker på HADEP. Här är några exempel från de senaste två åren:199817 oktober: Turkisk polis attackerar en demonstration organiserad avHADEP:s kvinnoorganisation och misshandlar kvinnorna samt arresterar 500personer.25 oktober: HADEP:s ungdomssektion organiserar manifestationer i Izmiroch . Polisen attackerar och misshandlar ungdomar och 400 personergrips.14 november: I samband med Öcalanaffären, där man öppet visar sittförakt och hat mot , genomförs lynchningar av kurder. Det fascistiskapartiet deltar aktivt i jakten på kurder. Fyra ungdomar lynchas i Ankaraoch . Tusentals av HADEP:s medlemmar grips och arresteras medåtföljande tortyr, våldtäkter och misshandel. Kurdiska affärer bränns ned.1 december: Nya attacker mot HADEP:s medlemmar, 8 000 grips ocharresteras. En rättslig process inleds mot HADEP:s ordförande mars: Inför det kurdiska nyåret Nevroz, görs massarresteringar avHADEP:s medlemmar.10 april: Nya attacker mot HADEP för att försöka förstöra dessmöjligheter att kunna genomföra en bra valkampanj och ånyo försöker manstoppa HADEP:s deltagande i valet via domstol. Detta misslyckas dock.12 april: Tusentals medlemmar av HADEP grips - allt för att störa införvalet den 18 april.18 april: Vid valet vinner HADEP i princip hela röstkåren i det kurdiskaområdet, men är på valdagen utsatt för ett omfattande valfusk.Detta yttrar sig bl.a. i form av misshandel av HADEP:s valfunktionärer, hotmot väljare ("Om du röstar på HADEP så skall vi skjuta dig! "), valsedlarsom försvinner och tvång att rösta öppet.Alla dessa attacker har genomförts med polisens goda minne och många avdem har varit de s.k. antiterroriststyrkornas verk. Detta visar tydligt attdemokratin inte är avsedd att gälla det kurdiska folket. För att rättfärdigaangreppen på det kurdiska partiet påstår den turkiska staten attHADEP är PKK:s politiska gren, vilket är felaktigt.7 Utsikter till fredUtgången av kriget mellan PKK och den turkiska staten har i grundenförändrat det kurdiska folkets situation. Efter gripandet av PKK:s ledareAbdullah har PKK:s ledning beslutat dra sig tillbaka från turkisktterritorium. Detta sker nu och PKK räknar med att kunna avslutatillbakadragandet , dvs före november månads slut. Därmedtorde kriget vara slut - dock utan att lösa det kurdiska folkets problem.De kvarstår och måste få en lösning. är detta ett gyllenetillfälle för den turkiska staten att skapa fredligare förhållanden i densydöstra (dvs kurdiska) delen av . Men för att detta skall kunnaske måste den turkiska staten uppvisa en betydligt försonligare hållninggentemot den kurdiska befolkningen i landet.De kurdiska politiska partiernas rätt till att bedriva politiskt arbete måsteerkännas och deras rättigheter förverkligas. Det kurdiska folkets rätt till sinkultur måste också erkännas och omsättas i praktiken. De som fått sina hemnedbrända under kriget mellan PKK och den turkiska staten måste fååtervända och få ersättning för förstörd egendom. Alla politiska fångar måsteges amnesti och friges. De som varit soldater i PKK:s armé måste integreras idet civila samhället. Som ett resultat av ovan nämnda krav bör rimligen denturkiska konstitutionen skrivas om så att denna garanterar kurdernasnationella och kulturella rättigheter.8 Efter valet i april 1999I årets parlamentsval vann det stora framgångar.Därmed försämrades den politiska situationen. MHP fick, efterförhandlingar om platserna i regeringen, försvarsministerposten. Partietsframgångar har kommit att prägla tiden efter valet. De har inneburit attmotsättningarna mellan kurder och turkar blivit hårdare.Samtidigt finns en stark önskan i att få tillhöra EU. Den bristanderespekten för demokratiska och mänskliga rättigheter gör dock att Turkietinte är lämpligt som medlem av gemenskapen. På den punkten instämmer vitill fullo i utrikesminister uttalande angåendeTurkiets medlemskap i . MHP:s antikurdiska politik medför attmedlemskapet i EU förhindras. För medlemskap måste en normalisering skemellan turkar, kurder och andra minoritetsgrupper. Detta kräver en betydligtförsonligare hållning än den förmår uppvisa idag.Lösningen på det kurdiska problemet är inte repression utan dialog,förtroendeskapande åtgärder och försoning. För att få igång en fredsprocessmåste den turkiska staten börja förhandla med representanter för det kurdiskafolket. Och handlar det i första hand om HADEP, som är den endasociala och politiska kraft som kan sägas vara representativ för det kurdiskafolket. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.9 Hemställan9 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den efter kriget mellanden turkiska staten och PKK i internationella forum verkar förförtroendeskapande åtgärder mellan turkar och kurder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en del av dessa förtroendeskapande åtgärderbör vara att garantera kurdernas nationella och kulturella rättigheter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en del av dessa förtroendeskapande åtgärderbör vara att de kurder som fått sina hem och annan egendom förstördunder kriget ges någon form av ersättning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en del av dessa förtroendeskapande åtgärderbör vara att ge amnesti till tidigare PKK-soldater och frige politiskafångar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en del av dessa förtroendeskapande åtgärderbör vara att vidta åtgärder så att tidigare PKK-soldater integreras i detturkiska samhället,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en del av dessa förtroendeskapande åtgärderbör vara att ge kurdiska politiska organisationer möjlighet att verkafritt i det turkiska samhället.Stockholm den 23 september 1999Murad ()()()()()()()