mot · GN02Fö322 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö322av , ()Hemvärnets framtida funktion1 HistorikHemvärnet organiserades 1940. Bakgrunden var en stor oro hosallmänheten att skulle kunna bli indraget i det andra världskriget.Värnpliktsarmén med dess begränsade resurser var framför alltengagerad i bevakningen mot fientliga luftlandsättningar och vid dentidpunkten helt otillräcklig.Efter en rekordsnabb utredning beslutade attbilda ett hemvärn. Detta skulle utgöras dels av ungdomar som inte gjort sinvärnplikt, dels av äldre som gått ur värnpliktsåldern. Hemvärnsförbanden vardå, liksom , frivilligt rekryterade och har varit en viktig delavarméns krigsorganisation.Dagens hemvärnsmän har modern beväpning och ändamålsenligauniformer. De är mycket väl utbildade för sin uppgift och synnerligen starktmotiverade för att försvara sin hembygd i krig och fred.2 OrganisationHemvärnet är indelat i allmänt hemvärn och driftvärn. Det allmännahemvärnets uppgift är att skydda hembygden. Driftvärnets uppgift är attskydda myndighets eller företags anläggningar och verksamhet.Driftvärnet får inte, utan medgivande av myndigheten eller företagetanvändas för andra uppgifter. Inom allmänna hemvärnet kanföretagshemvärn organiseras för skydd av anläggning eller arbetsplats.3 UppgifterHemvärnsförbanden skall under en kris och vid ett angrepp främst lösauppgifter gällande sabotage vid tidiga beredskapshöjande åtgärder inomtotalförsvaret. Hemvärnsförband med uppgifter inom ramen för försvarav infallsportar skall även ges förmåga att förbereda och eventuellt utförafördröjande fältarbeten. Förband ur allmänna hemvärnet är i regelunderställt områdesansvarig territoriell chef.Inom ramen för grundberedskapen skall också hemvärnet genomhändelserapportering kunna medverka i ytövervakningen av vårt land i syfteatt successivt följa upp verksamhet, som kan tyda på krigsförberedelser. Enhemvärnsman skall även "efter särskilt åtagande" kunna medverka iincidentberedskapen och i samhällets räddningstjänst.Hemvärnets organisation och utrustning skall inriktas och anpassas tillhuvuduppgiften.4 PersonalHemvärnet har ca 85 000 medlemmar inklusive 17 000 ur avtals-organisationerna. Ca 78 500 ingår i det allmänna hemvärnet och 6 600 idriftvärnet.Sverige har 24 frivilliga försvarsorganisationer som på olika sättmedverkar i hemvärnets verksamhet. Med sju av dessa organisationer finnssärskilda samarbetsavtal, där organisationerna förbinder sig att rekrytera ochgrundutbilda personal för bestämda befattningar inom hemvärnets krigs-organisation. Denna personal räknas in i hemvärnets personal, men är ävenmedlemmar i respektive organisation.Frivilliga försvarsorganisationer som medverkar i hemvärnet är:- () - ca 5 800 medlemmarplacerade i hemvärnet.- () - ca 900 medlemmarplacerade i hemvärnet.- Svenska röda korset (SRK) - ca 6 600 medlemmar placerade i hem-värnet.- Frivilliga () - ca 2 200 medlemmar placerade ihemvärnet.- Frivilliga Motorcykelkåren (FMCK) - ca 600 medlemmar placerade ihemvärnet.- Svenska () - ca 600 medlemmar placerade ihemvärnet.- Frivilliga Flygkåren (FFK) - ca 170 medlemmar placerade i hemvärnet.5 riksdagsbehandlingI försvarsutskottets betänkande 1997/98:FÖU11 Försvarsmaktensekonomi och verksamhet m.m. anfördes bl a:I kommittémotion Fö17 (kd) framhålls att vid fleratillfällen särskilt betonat de frivilliga försvarsorganisationernas storabetydelse för försvaret, försvarsviljan och totalförsvarets förankring isamhället. En viktig del av det frivilliga försvaret utgörs av hemvärnet.Motionärerna menar därför att hemvärns- och frivilligverksamheten heltskall undantas från besparingar (yrkande 4).Utskottet anförde följande:Ett enigt utskott har vid upprepade tillfällen, senast årsförsvarsbeslut, framhållit frivilligorganisationernas stora betydelse i detsvenska försvarskonceptet. Utskottet delar därför regeringens bedömning atthemvärns- och frivilligverksamheten bör genomföras för att uppnå de målsom har beslutat. Liksom regeringen anser utskottet att enreducering av verksamheten med kan accepteras för år1998 som en del i åtgärderna för att uppnå balans i planeringen. Härav följeratt kommittémotion Fö17 (kd) yrkande 4 inte bör bifallas av riksdagen.I försvarsutskottets betänkande 1998/99:FÖU01 Totalförsvarets budgetför lämnades följande resultatredovisning. I försvarsutskottetsbetänkande /99:FÖU05 Försvarspolitiken anfördes följandebeträffande kommittémotion Fö9 (kd).Utskottet håller med motionärerna om att tillräckliga resurser måste avsättasför att hemvärnet skall kunna vara en vital organisation som kan engageramänniskor och som kan fås att växa. Som regeringen framhåller ipropositionen kommer hemvärnet att ingå i territorialförsvaret och där få enallt större betydelse. Dess uppgifter kommer att vidgas och kraven påtillförsel av modern materiel kommer att öka. Utskottet ser därför inte behovav någon särskild utredning om hemvärnets utveckling. Yrkande 10 inämnda motion bör därför inte bifallas.6 HotbildenVi kristdemokrater anser, vilket bl a framgår av Kristdemokraternasmotion med anledning av proposition 1998/99 Förändrad omvärld -omdanat försvar där det exempelvis står:Regeringen bedömer att säkerhetspolitiska läge är gott. Detkriterium som regeringen använder för den bedömningen är en jämförelsemellan det spända läge som rådde under det dagar och densituation som råder . I sin bedömning av det säkerhetspolitiska läget tarregeringen dock inte tillräcklig hänsyn till den spända situation somuppkommit i och med krigen på , ellersituationen i . Det spända läget mellan olika länder i fornaSovjetunionen och situationen i måste också påverka densäkerhetspolitiska omvärldsbedömingen.Även om en jämförelse av det säkerhetspolitiska läget före och efter det kallakriget ger ett positivt utfall i en framtidsprognos, går det inte att slå sigtill ro.Makt- och styrkeambitioner kan ta sig andra uttryck och ge andra hotbilderän de traditionella. För att ge landet ett fullgott försvarspolitiskt skyddmåstedärför de traditionella säkerhets- och försvarspolitiska ställningstagandenaäven inkludera annorlunda, oväntade och komplexa hot. Det kan exempelvisvara miljöförstörelse av dumpat kärnavfall, läckande atomdrivna u-båtar ochkärnkraftverk, kärnvapen och missiler i orätta händer, terrorverksamhet,sabotage etc. allt större militära internationella engagemang kanockså komma att innebära konfrontationer med andra länder och grupper.För ett gott försvarspolitiskt skydd måste även dessa faktorer medräknas ihotbilden.Kristdemokraterna anser således att hotbilden inte är så okompliceradsom den ibland framställs i försvarsdebatten.I 90-talets krig på bl.a. har civilbefolkningen fått lida oerhört. Dethar inre funnits något skydd och värn för den. Miljontals människor harförsökt fly undan trakasserier, tortyr, systematiska våldtäkter, förföljelse,beskjutningar och nedbrunna hem och byar men har i princip inte haft någotannat än skogen och vägarna att fly till. Det är ofattbart vilka lidanden mångakvinnor, män och barn tvingats genomgå. Civilbefolkningen har i många fallvarit helt oskyddad mot det brutala våldet.Med tanke på den ändrade hotbilden inklusive terrorverksamhet av olikaslag, civilbefolkningens utsatta situation vid både freds- och krigssituationsamt totalförsvarets omstrukturering och neddragningar finns det anledningatt göra en övergripande utredning om hemvärnets och andra frivilligaorganisationers framtida roll och funktion inom totalförsvaret.7 Hemställan7 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en övergripande utredning omhemvärnets och andra frivilliga organisationers roll inom total-försvaret.Stockholm den 4 oktober 1999Margareta ()