mot · GN02So330 · 1999-10-05 00:00:00 — Kostnaderna för uppföljningen ska finansieras inom ramen fördenna satsning.Att träffa utvecklingsavtal och att bedriva systematisk uppföljnings-verksamhet är ett uttryck för ambitionen att satsningen ska leda till konkretaoch uppföljningsbara effekter inom vården och omsorgen. Principen omkommunal självstyrelse gäller. Statens roll är att lägga fast mål och inrikt-ning för vård- och omsorgssatsningen, medan det ankommer på huvud-männen själva att besluta om genomförandet. Resurstillskottet är inte attbetrakta som en allmän förstärkning av kommunsektorns ekonomi. Medlenkommer att ingå i det generella statsbidraget till kommuner och landsting.En grundläggande förutsättning för en god kvalitet och tillgänglighet ivården och omsorgen är att personalsituationen förbättras. Förnyelsearbetetmåste leda till att arbete inom vård och omsorg blir attraktivt, bl.a. genomförändrad arbetsorganisation och ökat inflytande över det egna arbetet. Dediskussioner som förs kring bildande av nationella medregional placering för kunskapsuppbyggnad och erfarenhetsspridning skastödjas. Socialdemokraterna och har enats om följande fyraprioriterade områden:3.1 PrimärvårdenPrimärvården - basen i svensk hälso- och sjukvård - skastärkas och utvecklas. Varje landsting ska utifrån regionalaförutsättningar precisera primärvårdens uppdrag och tillföraresurser i enlighet därmed. Särskild betoning ska läggas påatt säkra vårdens tillgänglighet och närhet till medborgarna,den medicinska kvaliteten i äldreboendet och patientensinflytande i vården.I primärvården ska andelen privata, kooperativa och ideella vårdgivareutökas.3.2 Vård och omsorg om äldreLandstingen och kommunerna ska genom samverkan säkraväl fungerande vårdkedjor inom äldrevården. Denmedicinska kompetensen liksom kvaliteten i övrigt isärskilda boendeformer och i hemsjukvården ska förbättras.Tillgången till läkarmedverkan i fråga om allmänmedicinoch geriatrik ska garanteras. Kommunernas stöd till anhörigaska förstärkas. En bättre fungerande primärvård ochäldrevård innebär att överbeläggningar vidmedicinklinikerna motverkas. Vårdens kvalitet i livetsslutskede ska särskilt uppmärksammas.3.3 PsykiatriDen psykiatriska vården ska utvecklas och förbättras.Landstingen och kommunerna ska i samverkan utvecklastödet till barn, ungdomar och vuxna med psykiskastörningar. Landstingens omhändertagande av personer medneuropsykiatriska tillstånd (DAMP och ADHD m.fl.diagnoser) ska förbättras. Tillgången till läkarmedverkan förpsykiskt funktionshindrade i verksamhet skasäkras.3.4 Tillgänglighet och mångfaldResurstillskottet till vård och omsorg genom dennaöverenskommelse samt utvecklingen av primärvården ochäldrevården ger huvudmännen reella förutsättningar attförbättra vårdens tillgänglighet och påtagligt kortaväntetiderna till behandling. Även det fria vårdvalet ärviktigt för att förbättra vårdens tillgänglighet. Det är viktigtatt i sammanhanget understryka vikten av att riksdagensbeslut om prioriteringar inom hälso- och sjukvården fårgenomslag.En satsning på ökad mångfald av vårdgivare ger förutsättningar för bättretillgänglighet och ökad valfrihet i vården. Flera privata, kooperativa ochideella entreprenörer bör därför ges möjlighet att sluta avtal medsjukvårdshuvudmännen. Vården och omsorgen ska ges efter behov och varasolidariskt och rättvist fördelad.4 Sjukvården4.1 Patienten i centrumCenterpartiet anser att hälso- och sjukvårdslagstiftningen skaha sin utgångspunkt i patientens situation. Den nuvarandelagstiftningen är främst uppbyggd kringsjukvårdshuvudmännens och personalens skyldigheter.Sjukvårdshuvudmännen har skyldighet att erbjuda allamedborgare god vård och så långt som möjligt utforma den isamråd med patienterna. Patienternas rättigheter har hittillslegat i att acceptera eller avstå från en viss behandling.Hälso- och sjukvården ska utgå från patientens behov och önskemål.Patienten ska upplysas om och ha rätt att välja mellan olika behandlings-alternativ, både i fråga om vårdinrättning och behandling. villöka möjligheterna för patienterna att välja och utifrån det ska vården formas.Patientens val ska vara avgörande när det finns flera behandlingsalternativsom bedöms vara till nytta för patienten med hänsyn till den aktuella sjuk-domen eller skadan. Patienten får aldrig nekas den vård hon är i behov avmed hänsyn till kostnaderna. Kostnaden får dock inte begränsa andrapatienters behov.Det förekommer att patienter har önskemål om ett behandlingsalternativsom inte tillhör "skolmedicinen". Även i dessa fall ska patientens rättighet attvälja behandlingsalternativ förbättras. Legitimerad läkare har rätt till och skavara "oförhindrad att använda" (SoU 1973:27) de antroposofiska läkemedlen(således alla alternativa mediciner) och metoder under normalt läkaransvar.Här gäller läkares förskrivningsrätt på samma sätt som för vanligaskolmediciner. Den s.k. kvacksalverilagen reglerar f.ö. bland annat förbudmot undersökning och behandling av barn samt förbud motbehandling av vissa diagnoser. En öppenhet för alternativa behandlings-metoder inom den ordinarie sjukvården och under kontrollerade former somdet innebär, minskar riskerna för att människor ska skadas av oseriösa ochfarliga behandlingar utanför läkarvetenskapens kontroll. Detta bör gesregeringen till känna.Statens beredning för medicinsk utvärdering, , bör få i uppdrag attintensifiera arbetet med att utvärdera alternativa behandlingsmetoder för attklarlägga dess vetenskapliga värden. Detta bör ges regeringen till känna.Höga etiska mål måste vara vägledande i allt medicinskt arbete. Höga kravmåste ställas på sjukvårdens och omsorgens personal gentemot vårdtagaren.Inrättandet av brukarråd bör uppmuntras. Patienter och anhöriga kangenom deltagande i brukarråd tillföra angelägna synpunkter till sjukvårdenoch fungera som en värdefull länk mellan politiker, personal ochpatienter/anhöriga. De kan också arbeta med att utveckla arbetssättet ochkontakten med det omgivande samhället. Det finns en stor grupp patientersom har mer eller mindre stora svårigheter att själva föra sin talan. Det kangälla barn, psykiskt sjuka eller personer med vissa funktionshinder. Derasrätt att föra sin talan måste garanteras och förbättras. Detta bör gesregeringen till känna.Personer som inte har svenska som modersmål ska ha rätt till tolk. Inomsjukvården handlar det ofta om frågor som för många människor kan kännasytterst besvärande och därför krävs en förtroendefull kontakt mellan läkareoch patient. Självklart bör den som är i behov av tolk kunna välja om det skavara en man eller kvinna. Det bör vara landstingens uppgift att se till att detvalet kan göras. är det viktigt att konstatera att den äkta makeneller släktingar inte alltid är lämpliga för att skapa ett förtroendefulltsamtalmellan läkare och patient. Valmöjligheten får inte leda till minskad personligfrihet för den enskilde, vilket det kan göra om en släkting eller make är endamöjliga valet.4.1.1 Utvidgad second opinionCenterpartiet anser att alla patienter ska ha rätt till en s.k.second opinion. Den nuvarande lagstiftningen ger den rättenenbart för en patient med en livshotande eller särskiltallvarlig sjukdom eller skada. anser att rättenbör föreligga för alla patienter. inhämtarröststarka patienter kompletterande bedömningar genom attsjälva kontakta en annan läkare medan andra patienter tillfullo litar till den bedömning som den medicinska personalengivit och de behandlingar som erbjuds.Det förekommer relativt ofta att läkaren tar initiativ till en förnyadbedömning, främst i situationer där läkaren bedömer att det inte finns någonterapi eller om en mycket riskfylld behandling föreslås. I andra fall är detberoende på att patienten uttryckt önskemål om att få diskutera sin sjukdomoch behandling med en annan läkare. Detta sker dock helt på läkarensvillkor.Centerpartiet anser att regeringen bör återkomma till med ettförslag om second opinion för alla patienter.4.1.2 PatientutbildningVälinformerade patienter har bättre förutsättningar att väljavårdalternativ och kan på annat sätt medverka i vården. Denökade tryggheten som bättre kunskap ger, bland annatgenom att sjukdomsförloppet är bekant, gör att sjukvårdensresurser kan utnyttjas mer effektivt och vårdtidernaförkortas. Patientutbildning kan ske i samarbete med patient-och anhörigföreningar.Patientinformation och utbildning är av stor betydelse, både i detförebyggande arbetet och som ett led i behandling av olika sjukdomar. Attöka patienternas och de anhörigas möjligheter att förstå sammanhangen är enförutsättning för aktivt deltagande och för att kunna hantera den påfrestningsom en svår sjukdom i sig utgör. Patientinformation är en viktig del isjukvården och vi vill att den ska utvidgas till att mer vara en fråga omutbildning. Sjukdomspanoramat kan förändras om patienten är klar över attdet går att påverka. Detta bör ges regeringen till känna.4.1.3 BemötandePatienter har rätt att bemötas med respekt och värdighet.Patienten är alltid i någon form av beroendeställning tillpersonalen. Det ligger i sakens natur. Många människorkänner inte att de har mod eller tillräcklig kunskap för attkunna ifrågasätta eller signalera att de är missnöjda. Deröststarka vågar ifrågasätta men det finns många människorsom inte har det modet eller förmågan. Det är viktigt attmänniskor känner att de blir rättvist behandlade, inte kännersig kränkta och känner att de fått ett korrekt bemötande.Människor är generellt mycket nöjda med den svenska vården och denhjälp och det stöd de får. Det är viktigt att vara observant på attstress, bristande resurser och dålig organisation inom vården kan ge upphovtill att människor inte känner att de har möjlighet att komma till tals.Arbetsgivarna har ett ansvar att se till att personalen får utbildning,fortbild-ning och kompetensutveckling i bemötandefrågor.Handikapporganisationerna vittnar om hur medlemmar har mötts medfördomar och brist på respekt, hur osynliga handikapp hanteras somobefintliga sådana, hur de misstros vad gäller nyttjande av bidrag och hur deinte fått den tid som krävs att förklara sin situation. Behovet av ett värdigtbemötande av medborgarna gäller alla myndigheter som t.ex. försäkrings-kassor, arbetsförmedlingar och taxeringsmyndigheter där inte minstarbetslösa och invandrare ofta känner sig kränkta.I förvaltningslagen finns angivet vilka rättigheter medborgare har i frågaom att ta del av handlingar, information m.m. Det vi i detta sammanhangsaknar är riktlinjer för bemötande av medborgarna. I förvaltningslagen börinföras ett tillägg angående bemötandefrågor. har lagt förslagom detta i sin handikappmotionen(c115).4.2 Gemensamt och solidarisktfinansierad vårdCenterpartiet anser att hälso- och sjukvården ska varasolidariskt finansierad. Skattefinansierad hälso- och sjukvårdanser vi vara det mest effektiva sättet att få sjukvården rättvisoch tillgänglig för alla. Det är angeläget att skilja påfinansieringsansvar och utföraransvar.Finansieringsprincipen ska råda om överföring avverksamhet och ansvar sker från en nivå till en annan.Centerpartiet avvisar en övergång till ett system med en obligatorisk sjuk-vårdsförsäkring, som antingen är utformad som en statlig monopolförsäkringeller så att privata konkurrerande försäkringsgivare ska få administreraförsäkringen. En statlig monopolförsäkring förändrar inte heller kostnads-bilden jämfört med . Kostnadskontrollen riskerar att minska om utbetal-ningarna sker från nationell nivå. Ett alltför stort avstånd mellan finansiäroch utövare leder till brister i kostnadskontrollen. Dessutom riskerar det attleda till ett omfattande regelverk för varje sjukdomsbild, eftersom diagnosenska styra utbetalningen från försäkringen. Ett system med flerakonkurrerande försäkringsgivare kan leda till att bolagen konkurrerar om demest attraktiva patienterna. Erfarenheterna från visar att försäkrings-lösningar ger höga kostnader som det leder till dålig och ojämliktfördelad sjukvård.4.2.1 Politikerna måste ta och ha ansvaretHälso- och sjukvården ska finansieras gemensamt via skatteroch fördelas rättvist efter behov. Det politiska ochdemokratiska inflytandet över hälso- och sjukvården ärviktigt och ger medborgarna möjlighet att ha inflytande överoch insyn i hur de gemensamma resurserna fördelas. För atttydliggöra den politiska ansvarsrollen vill vi skilja påfinansierings- och utföraransvaret. Vi lägger stor vikt vid attstärka medborgarens och patientens ställning i vården ochomsorgen. För detta krävs mångfald och decentraliseringinom vården. Det ska finnas utrymme och möjligheter förprivata, offentliga och kooperativa alternativ med olika be-handlingsinriktning och metoder. Verksamheten ska i högregrad präglas av lokala förutsättningar och politikerna skasäkerställa kraven på effektivitet och kvalitet. Detta bör gesregeringen till känna.4.3 Ökad mångfaldCenterpartiet vill öka mångfalden av vårdutövare. Staten,landstingen och kommunerna har det yttersta ansvaret för attalla samhällsmedborgare ges god vård och att till-gängligheten är lika för alla. Att skilja på offentlig kontrolloch finansiering å ena sidan och en fri produktion medenskilda, kooperativa och offentliga producenter å andrasidan är angeläget för att uppnå en ökad mångfald avvårdformer. En mångfald av vårdgivare kan innebära ökadnärhet för patienten och en decentraliserad vårdstruktur. Detutvecklar metoder och förbättrar effektiviteten inom hälso-och sjukvården, som förnyelse i arbetsformernainom hälso- och sjukvården kan underlättas.Om en vårdinsats kan utföras lika bra av andra vårdgivare och till enfördelaktig kostnad kan landstingen teckna vårdavtal med privata vårdgivare.Detta kan stimulera anställda inom vårdsektorn att starta företag i olikaföretagsformer och därigenom öppnas möjligheten för nya vårdgivare. Dettabör ges regeringen till känna.Centerpartiet anser att även andra legitimerade vårdgivargrupper än läkareoch sjukgymnaster ska ha möjlighet att bedriva verksamhet som enskildvårdgivare och finansieras av . Det kan till exempel gälla sjuk-sköterskor, barnmorskor och psykologer. En ökad mångfald inom vården ochomsorgen är också angeläget för att lönerna inom vårdyrket ska höjas till ennivå som står i relation till den utbildning och det ansvarstagande som de an-ställda har. En ökad mångfald ger bättre förutsättningar för högre löner inomden kvinnodominerade vård- och omsorgssektorn.Vi utvecklar våra förslag till ökad mångfald och fler vårdgivare i ensärskild motion.4.3.1 VårdgarantiEn ny vårdgaranti ska införas. Tidsgränsen på tre månadertill operation var tydlig och värdefull, liksom den nuvarandegarantin som gäller alla diagnoser. Vi vill införa en bättrevårdgaranti med ökade rättigheter för den enskilde. Närramarna för sjukvården vidgas måste ambitionen vara attskyndsamt arbeta bort köerna och då bör nuvarandevårdgaranti utvecklas till att gälla alla diagnoser och att maninom ska ha fått anvisad behandling. Valfrihetenska omfatta samtliga godkända vårdgivare inomöppenvården och privata vårdgivare. Patienten ska kunnavälja sjukhus i hela landet och på lika villkor kunna besökaspecialistläkare såväl hos som hos privatavårdgivare med avtal.Centerpartiet har också ett mål om en tillgänglighetsgaranti som innebäratt ingen ska behöva vänta för besök hos allmänläkareinom primärvården. Tillgänglighet innebär också att patienter snabbt ska fåkontakt med vården via telefon. Väntetider eller obesvarade telefonsamtalska inte få förekomma. Det kravet ställs på administrativa myndigheter ochbör rimligen kunna ställas på sjukvården. Detta bör ges regeringen till känna.4.3.2 Förändrad roll för sjukhusenCenterpartiet vill utveckla sjukhusvården mot bakgrund avförbättrade medicinska och tekniska förutsättningar. Deflesta patienter vårdas under en påsjukhus och får sedan resterande vårdbehov uppfylldautanför sjukhus. En stor del av den specialiserade sjukvårdenkommer att ske utanför sjukhusen, vidvårdcentraler eller i hemmen. Detta leder till att framtidenssjukhus kommer att vara mer kunskapsföretag och mindreinstitutioner. Hightech-tjänster kräver mindre hierarki, merteamwork och balanserat informationsflöde mellan patientoch vårdgivare.Akutsjukvården kräver hög kompetens och tillgänglighet. Vi vill attvårdinsatsen vid ett akut sjukdomstillstånd ska påbörjas direkt i hemmet ellerpå olycksplatsen för att trygga säkerheten och skapa likvärdiga förutsätt-ningar för patienten, var han eller hon än bor. Satsningar bör göras på am-bulanssjukvården - som ska vara av hög kvalitet. utvecklarkraven om ett nationellt hälsonät för telemedicin i en särskild motion.Antalet vårdplatser har minskat kraftigt, medan antalet sjukhus i stort settär oförändrat. Utvecklingen har också gått mot mera samverkan mellan olikaenheter och mot profilering eller specialisering. För att få kunskap om dessaförändringar har Spri genomfört en studie, Sjukhusstruktur och kostnader.Den redogör för sambanden mellan kostnader per vårdtillfälle ochsjukhusstorlek vid en tredjedel av landets läns- och länsdelssjukhus. Studienger inte belägg för att de stora sjukhusen producerar sjukvård till lägrekostnader än vad de små sjukhusen gör.Närsjukvården ska vara lätt att nå. Därför kräver framtidens vårddecentralisering för att stärka tillgängligheten, som den hög-specialiserade vården kan bedrivas på färre enheter. De små sjukhusen ärofta en del i den nära vården. Innehållet kan se olika ut över tiden. Mångamänniskor upplever dem som en viktig trygghetsfaktor. Det måsterespekteras i den fortlöpande utvecklingen av vården. Även fortsättningsvisska sjukhusstrukturen vara en landstingskommunal fråga. Det finns ingetsom talar för att de medicinska resultaten skulle vara bättre på de storasjukhusen. Inte heller något som säger att det med automatik skulle varatvärtom. Kvaliteten måste kunna säkerställas på samtliga sjukhus. Center-partiet är övertygat om att framtiden kräver såväl små som stora sjukhus. Jumer specifik vården är desto mer centraliserad kan den vara. Vård utomlandsbör vara möjligt, men det får inte inkräkta på andra människors rätt till vård.Detta bör ges regeringen till känna.4.3.3 Vård i hemmetVi vill utveckla vården utanför sjukhusen. Tryggheten attvistas i hemmiljö och möjligheten att ha sina anhöriga näragör att många människor väljer hemmet som vårdplats om defår möjlighet till detta. Den tekniska och medicinskautvecklingen gör det möjligt att utveckla både basal ochavancerad sjukvård i hemmen. En avancerad hemsjukvård äralternativ till sjukhusvård när det gäller vård av tillfälligkaraktär, långvarig vård eller vård i livets slutskede. Denavancerade hemsjukvården kräver att personal med olikatyper av specialistutbildning kommer till den vårdbehövandei hemmet. Den kräver också ofta avancerad tekniskutrustning. Hälften av all hemsjukvård för äldre bedrivs idagav kommunerna.Övrig hemsjukvård tillhör landstingens verksamhet och en del av denna äratt betrakta som basal då den är knuten till primärvården. Gränsdragningenmellan basal och avancerad hemsjukvård, och mellan respektivelandstingsanknuten hemsjukvård kan ställa till problem för vårdtagaren. Detbehövs en bättre samverkan inom hemsjukvården, ochslutenvården för att utveckla en fungerande vårdkedja, speciellt för äldre.Vårdtagaren får en bättre kontinuitet i sina kontakter när ett fåtal personersvarar för vården. Detta bör ges regeringen till känna.Omsorgen5.1 Omsorg om långvarigt psykisktsjukaCenterpartiet anser att det krävs flexibilitet i metoderna iomsorgen av långvarigt psykiskt sjuka och det är angelägetatt möta behoven utifrån den enskildes önskemål ochförutsättningar. Möjligheten till boende, arbete, dagverk-samhet och andra aktiviteter måste tillfredsställas. Omsorgoch sociala kontakter är betydelsefulla för ett värdigt liv. Detär angeläget med ett gott samarbete medfrivilligorganisationer och anhörigföreningar.Omsorgen om de långvarigt psykiskt sjuka är ett kommunalt ansvar i ochmed att psykädelreformen genomfördes. har konstaterat attdet i samtliga landsting och kommuner pågår ett intensivt arbete för attgenomföra reformen. Genomförandet är dock kraftigt försenat. De psykisktfunktionshindrades behov är endast delvis kartlagda i många kommuner. Detkommer att ta att förverkliga reformen än riksdag och regeringursprungligen avsett. Styrelsen bedömer dock att reformen är på rätt väg.Centerpartiet anser att det är nödvändigt att de kommuner som ännu integjort systematiska inventeringar av de psykiskt funktionshindrades behovsnarast gör det.Fortfarande är de psykiskt sjukas ställning i samhället mycket svag.Hemlöshet är vanlig bland de långvarigt psykiskt sjuka och kommunerna harinte lyckats lösa situationen. Psykädelreformen innebar bl.a. att långvarigtpsykiskt sjuka ska ha ett normalt boende och inte behöva vistas påinstitution. Människors lika rätt och värde innebär att vi ska skapalivsutrymme åt alla människor, inklusive ett värdigt boende för dem somidag är hemlösa.5.2 Omsorgen om äldreMänniskor har rätt att känna trygghet inför sin egen ochanhörigas ålderdom. Äldreomsorgen kommer att ställas införstora prov. Andelen äldre ökar, människor är friska längreupp men med stigande ålder ökar också risken för enkomplicerad sjukdomsbild. Det gör att vårdbehovet ökar,både inom den kommunala äldreomsorgen och inom denhälso- och sjukvård som landstingen ansvarar för. Allt högrekrav kommer att ställas på de sociala insatserna och på denomgivande miljön. Människor vill i högre grad ha inflytandeöver sin egen och anhörigas äldreomsorg. Människor medolika kulturell bakgrund kommer att ha behov aväldreomsorg. Med flexibilitet och ökad valfrihet kan dessabehov mötas.5.3 HandikappomsorgenMänniskor med funktionshinder ska kunna verka i samhälletsom aktiva medborgare, vilket innebär att alla ska hamöjlighet till arbete, utbildning och en varierande och rikfritid. Var och en ska ha möjlighet att påverka sitt eget liv,sitt boende, sin vård och sin behandling. Den viktigasteåtgärden är fyrpartiregeringens reform ompersonlig assistans. Reformen har mottagits positivt och fördem med svårast funktionshinder har den inneburit avsevärtförbättrade möjligheter till ett självständigt, tryggare ochrikare liv. Det är väsentligt att denna rätt består.Personer inom handikappomsorgen ska ha rätt till ett liv tillsammans medjämnåriga och personer som kan ge sociala kontakter. Boendet ska vara såhemlikt som möjligt och yngre människor ska inte hänvisas till att botillsammans med personer inom äldreomsorgen. lägger ytterli-gare förslag i en motion om handikappolitiken.5.4 Gemensamt finansieradKommunerna har tagit över ett allt större ansvar förmänniskors omvårdnad. Den största reformen varädelreformen, därefter genomfördes handikappreformen ochsedan 1995 har kommunerna också ett ansvar för dem som ärlångvarigt psykiskt sjuka.Fördelningen av resurserna ska ske med utgångspunkt från den enskildesbehov och önskemål. Det kommer att ställas allt högre ekonomiska kraveftersom vård- och omsorgsbehovet för äldre ökar. Det krävs en omfattandediskussion för att prioritera resurser och för att lösa behoven inom omsorgen.Taxorna för äldre-och handikappomsorg varierar i landet och varjekommun har skapat sig en egen modell. Socialtjänstlagens bestämmelser omavgifter för bl.a. äldre- och handikappomsorg ska förtydligas så att för-behållsbeloppet är så högt att vårdtagaren har tillräckligt med resurser försina personliga behov, till boendekostnad och andra normala levnadsom-kostnader.5.5 MångfaldDen enskilde vårdtagaren måste själv eller genom sinaanhöriga ges reella möjligheter att påverka både var och hurvården ska utföras. Möjligheten att själv få väljahemtjänstpersonal, dagverksamhet eller särskilt boendemåste öka. anser att rätten till valfrihet förhemtjänst, dagverksamhet och särskilda boendeformer börregleras i lag. När den enskildes behov dokumenterats skaden enskilde själv ha rätt att inom ramen för tilldeladeresurser få välja vårdgivare.