mot · GN02N214 · 1999-10-05 00:00:00 — Den skall bryta obalanser, undvika flaskhalsar,förkorta vakanstider och motverka långtidsarbetslöshet.Arbetsmarknadspolitiken måste även syfta till att höjakompetensen hos de arbetslösa så att de kan ta ett nytt arbeteoch till att förhindra passivisering och social utslagning.Regelverk måste vara flexibla för att möjliggöra lokala lösningar och endecentralisering av arbetsmarknadspolitiken. Det är på den lokala nivån manbäst känner behoven och vet vilka möjligheter som finns. Åtgärder harvidtagits för att förenkla och decentralisera den traditionella arbetsmarknads-politiken men det räcker inte. Ökas det lokala inflytande och friheten atthantera medel kommer man åt många problem. De medel somarbetsförmedlingarna och länsarbetsnämnderna förfogar över bör kunnaanvändas på ett bättre sätt för att möjliggöra lokala sysselsättnings-befrämjande åtgärder.TurismAvståndspåverkan minskar med den nya tekniken och detger småorterna och turismen nya möjligheter att utvecklas.Sverige har stora möjligheter att utvecklas som turistland.Rekreation, naturupplevelser och turism blir allt viktigare ilokala näringsstrukturer. Ökade satsningar leder till ökadsysselsättning. Både kultur och natur är eftertraktat. Detgäller bara att nyttja detta utgångsläge på rätt sätt.Upplevelseturismen och den småskaliga turismen spelar enallt viktigare roll som kompletterande verksamhet pålandsbygden.Dock återstår flera problem att lösa. Samordningen mellan olika aktöreroch myndigheter inom turismen måste förbättras. Småföretag har mindremöjligheter och ofta sämre kunskaper om marknad och marknadsföring.Därför behövs kunskap och kompetensuppbyggnad för dessa. Det är viktigtatt den utbildning och forskning som äger rum i landet sker i en förbättraddialog med företagen.Livsmedelslagstiftningen orsakar problem för många mindre företag.Tillräcklig hänsyn till mindre kaffestugor eller enklare matställen tas ej. Detär inte rimligt att belasta dessa med samma krav som restauranger.Lagstiftningen måste bli mer flexibel. Detta bör ges regeringen till känna.Svårigheterna att få sätta upp serviceskyltar är ett stort problem. Små-företagen är inte nöjda med dagens regler. En översyn av nuvarande reglermåste göras med ambitionen att det skall bli lättare att få sätta upp vägskyltarom lokala evenemang och sevärdheter. Detta bör ges regeringen till känna.Den nära och lokala bygdekulturen och naturen vidmakthålls av bl ahembygdsrörelser och utvecklingsgrupper. Den ideella kraften kan med rättförutsättningar generera ett entreprenörskap och sysselsättning. Medel börkunna kanaliseras direkt till denna nivå. Det engagemang som finns för denlokala kulturen ger möjligheter att utveckla besöksnäringen på orten.TjänsteföretagTjänstesektorn har alltid svarat för en stor del avsysselsättningen och den delen kan växa dramatiskt.Tjänstesektorns utveckling och tillväxt har gått väldigtsnabbt. Främst är det inom den industrinära tjänstesektornsom de nya företagen och de nya arbetstillfällena kommit.Även inom andra sektorer ökar tjänste- ellerkunskapsinnehållet i produktionen. Dessa företag är oftastrelativt oberoende av avstånd. IT-möjligheterna är detavgörande. förslag om bredbandsutbyggnadunderlättar för alla företag.Investeringar i humankapital måste värderas efter samma principer sominvesteringar i realkapital. Möjligheterna att starta företag skulle avsevärtförbättras om det infördes en möjlighet till skattefritt sparande för att startaeget. Även inom vårdområdet och hushållsnära tjänster finns en storsysselsättningspotential. Inom vård- och omsorgssektorn har det utvecklatsmånga kooperativ. Här kan kommunerna bidra till förbättrad service ochnyföretagande genom att stötta sådan privatisering. Detta bör ges regeringentill känna.SmåföretagandetLandsbygden är mer känslig för konjunktursvackor elleromstruktureringar av verksamheter än de större städerna.Orsaken till detta är att landsbygden saknar det diversifieradenäringsliv som de större orterna och tillväxtområdenakännetecknas av. Alternativ sysselsättning saknas ofta. Denhöga arbetslösheten kan förklaras med detta. Landsbygdenkännetecknas ofta av ett småskaligt företagande. Därför ärsatsningar riktade mot nya företag och småföretag avsärskild vikt på landsbygden.Det måste till bättre åtgärder för att underlätta för de mindre företagen.Sänkt arbetsgivaravgift är en åtgärd. Förenklad arbetsrätt en annan.Förenklingar i lagar och regler som berör företagandet måste snabbt kommatill stånd. Ett alltför omfattande regelverk är en av de mest hämmandefaktorerna för de mindre företagen. Regeringen måste återkommamed förslag i enlighet med ovanstående. Detta bör ges regeringen till känna.ALMI måste få möjlighet att utveckla sin verksamhet och ytterligareriskkapital måste tillföras. Vidare är det även viktigt att regelverket inomarbetsmarknadspolitiken inte är tungrott och stelt och att lokala lösningar intehindras. För att undvika denna stelhet måste arbetsmarknadspolitikendecentraliseras.FrizonerDet blir allt vanligare med försöksverksamhet med frizoner.Möjligheten till större lokal flexibilitet får inte endast bliföremål för försöksverksamhet i några få regioner.Centerpartiet anser att det inom ramen för de nationellamålen för arbetsmarknadspolitiken bör ges ökade lokalamöjligheter att hantera de medel som står tillarbetsmarknadspolitikens förfogande. Ett minimikrav är atten friare användning av de arbetsmarknadspolitiska medlenomedelbart bör omfatta regionalpolitiskt prioriteradeområden. Detta bör ges regeringen till känna.KombinationssysselsättningPå många orter är det relativt vanligt att kombinera olikaverksamheter. Därför måste entreprenörsandan bättre tastillvara. Man kan vara både anställd och vid sidan om drivaeget företag. Detta är för många både livskvalitet och ennödvändighet. På orter där arbetsmarknaden sviktat hardenna form av kombination blivit den endamöjligheten att överleva.Transfereringssystemen, exempelvis arbetslöshetsersättning, socialförsäk-ringar etc., ger små utrymmen för kombinationssysselsättning. Systemenmåste i högre grad ta hänsyn till att människor inte är endera anställda ellerföretagare. Skyddsnätet måste finnas även för dem som är mångsysslare. Påmindre orter är det svårt att få heltidsarbete. Deltidsjobb är detenda som kan erbjudas. Kvittningsrätten, dvs rätten att "kvitta" förlust inäringsverksamhet mot inkomst av tjänst, för nystartade företag måsteuppmärksammas. är det en förlust för den enskilde att tadessa, vilket resulterar i att arbetet inte utförs. Arbetslöshetsförsäkringenmåste därför utformas på ett sådant sätt att deltidsanställda inte missgynnas.Detta bör ges regeringen till känna.BiobränsleEnergiomställningen påbörjades genom avveckling avkärnkraften. De negativa miljöeffekter som följer avenergisystemet minskas genom energisparande, effektivenergianvändning och en omställning till förnybar energi. Vimåste få en övergång från storskalig elproduktion till ettsmåskaligt decentraliserat energisystem. Små och medelstoraföretag på energimarknaden kan nu ges utrymme att utvecklanya idéer, anpassade för ett uthålligt energisystem. Härkommer biobränsle att ha en avgörande roll. Ökadanvändning och förädling av biobränslen kommer attinnebära att arbetstillfällen skapas i de delar av landet somnu har hög arbetslöshet. De stora vinnarna av ettkretsloppsanpassat energisystem är självklart människornamen också miljön. har stora möjligheter tillytterligare utveckling som exportland för miljö ochenergiteknik. Detta måste tas tillvara.Jord- och skogsbruket - landsbygdensmotorDet svenska jordbrukets utveckling och fortlevnad är enfråga som berör betydligt fler än de svenska bönderna. Vi äralla beroende av jordbrukets produkter för att få mat fördagen. Men jordbruket ger mer än bara livsmedel, det harockså en kulturhistorisk betydelse. lever en ökande delav befolkningen i städer och tätorter. Gemensamt för deflesta är att de har ett starkt historiskt förhållande tilllandsbygden. Det öppna landskapet med hagmarker ochängar har dock inte skapat sig självt. I de flesta fall är detgenerationer av bönder som skapat och vårdat det som har såstor betydelse för det öppna landskapet och den biologiskamångfalden.Jordbrukets indirekta sysselsättning är betydande. Inräknat distribution,förädling och försäljning sysselsätter jordbrukets mer än 340 000 personer.Sysselsättningspotentialen är stor.Enligt officiell statistik svarar jordbruket för av bruttonational-produkten och av sysselsättningen. Dessa låga tal har medfört attmånga människor har fått uppfattningen att jordbruket har liten betydelse förlandets ekonomi och sysselsättning. Denna bild är emellertid av flera skälmissvisande. För det första blir bilden en annan om man endast ser tillområdena utanför de större städerna. På landsbygden, inkl mindre tätortermed upp till 2 000 invånare, svarar enbart jordbruket för mer än en tiondel avsysselsättningen. Där bor 2,4 miljoner människor, eller mer än var fjärdesvensk. För det andra har lantbruket stor betydelse även för sysselsättningen iandra näringar. Om man summerar förädlingsvärdet i hela produktionskedjanblir det sammanlagda bidraget till BNP . Jordbruket är enavgörande länk i en förädlingskedja som berör många branscher. Livs-medelssektorn sysselsätter ungefär lika många personer i som bil-och elektronikindustrin tillsammans. Dessa arbetstillfällen finns ofta påplatser i landet som ligger utanför de s k tillväxtregionerna.Jordbrukets samhällsekonomiska betydelse förstärks också av desskopplingar till skogsnäringen. Många lantbrukare arbetar i egen eller annansskog. I produceras närmare hälften av all skogsråvara. Där ägsen tredjedel av skogsarealen av jordbrukare, men eftersom jordbrukare ärjämförelsevis aktiva i skogsbruket svara de för avvirkesvolymerna. Det kan med fog konstateras att lantbruket är drivkraftenoch motorn på den svenska landsbygden. Lantbruket är grunden som hållerigång andra verksamheter på landsbygden.Sverige har en unik position när det gäller tillgångar på råvaror inomskogs-, livsmedels-, och mineralområdena. Våra råvaror är en förutsättningför ett fortsatt välstånd. Skogsindustrin är som industrigren landets störstanettoexportör. Vidareförädlingen måste bli bättre i . Genom ökadeinsatser för utveckling och forskning är detta fullt möjligt. liggerefter flera andra länder när det gäller förädlade trävaror. Det är ejacceptabelt.Bättre vidareförädling leder både till fler arbetstillfällen i skogslänen ochkanockså resultera i ett fördubblat exportvärde.Efter regeringens misslyckade förhandlingar med ommiljöstöd till det svenska jordbruket har konkurrensnackdelar gentemot våragrannländer ökat ytterligare. Regeringen måste börja föra en offensiv linjeoch höja sina ambitioner rejält för att inte ytterligare svikaSverigesbönder. Den kommande höjningen av dieselskatten slår också speciellt hårtmot bönder. Får våra bönder likartade konkurrensmöjligheter somvåra konkurrentländer kommer efterfrågan på svenska livsmedel att öka. Härfinns många arbetstillfällen att hämta. Möjligheten till vidareförädlingar ärstora.Den småskaliga livsmedelsproduktionens möjligheter måste öka. När-producerade livsmedel är efterfrågade. De långa transporterna som utgörmiljöproblem undviks då. Den allmänna uppfattningen är också den att detuppfattas som trevligt och rätt att köpa närproducerade livsmedel.Decentralisering av statligverksamhetStatliga arbetstillfällen ökar i , medan de minskari de flesta län. Det finns ett starkt och nödvändigt intresse attoffentliga institutioner agerar på ett sådant sätt att situationenförbättras. Regeringen bör med ett tydligare agerande tillseatt statliga myndigheter och verk tar ett mera konkretregionalpolitiskt ansvar.Offentliga arbetstillfällen har störst betydelse på de ställen som har en svagtillväxt och en försvagad arbetsmarknad. Den ensidiga koncentrationen avstatliga verksamheter har lett till negativa konsekvenser för mindre orter ochavfolkningsregioner. Därför anser att det krävs ett starkarestatligt agerande när det gäller utlokaliseringarna. Vi anser att omlokaliseringav statliga verksamheter spelar en mycket viktig roll för ortens utveckling.Den ger nya arbetstillfällen och en starkare grund för att fåbehålla den service som redan finns. Omlokalisering av verk ochmyndigheter betyder inte bara att arbetstillfällen utlokaliseras. Än viktigareär att det också skapas stora förutsättningar för lokala verksamheter. Detfinns tydliga synnergieffekter och anser att dessa effekter ärviktigare. Utlokaliseringar skall inte bara ses som ett sätt att flytta utarbetstillfällen. Det är en möjlighet att skapa en dynamisk miljö förutveckling och tillväxt för lokaliseringsorten. En dynamik som främstungdomen efterfrågar.Riksdagen har fattat beslut om utlokaliseringar, men regeringen har intefullföljt dessa. I en undersökning som Statskontoret gjort, "Staten iomvandling", framgår att var fjärde statsanställd finns i Stockholmsregionen.De andra två storstadslänen och har också höga andelar, medanövriga län har av de statsanställda. Glesbygdsverkethar gjort en sammanställning som visar att andelen statliga och kommunalamyndighetsjobb i Norrlandsinland minskade med 2,6procent medan den i riket som helhet ökade . I Stockholmslän var ökningen och i 15,1 procent.Regeringen har inte något helhetsansvar när det gäller den regionalautvecklingen trots klara direktiv. ger sorgligt nog ett tystgodkännande till detta. Denna tysta feghet har för många orter inneburit attmånga arbetstillfällen försvunnit och att människorna åter övergerlandsbygden. anser att statliga myndigheter, verk och bolagtydligare måste ta sitt regionalpolitiska ansvar. Därför föreslår Centerpartietatt det utlokaliseras verksamhet till mindre orter. hävdar att detnu finns möjligheter att förlägga verksamheter utanför de största städerna.Modern informationsteknik har gjort verksamheter avståndsoberoende.Utlokaliseringar måste följas av stora satsningar på uppbyggnader avstrukturer för ökad användning av IT-kommunikation.Det krävs en starkare och effektivare regionalpolitik. Det är en mycketviktig samhällsekonomisk fråga att ta tillvara den utvecklingskraft som finnsrunt om i hela landet. Situationen är nu så akut att det krävs enorma åtgärder.För att motverka ytterligare koncentration och de överhettningsproblem somdetta medför och för att bredda den regionala arbetsmarknaden och få enbättre regional balans i föreslår en utredning föromlokalisering av statlig verksamhet. Regeringen bör förbereda och utredaförutsättningarna för detta. Vi vill hänvisa till den motion om decentrali-sering av statlig verksamhet som skrev under april månad 1999.Regeringen bör återkomma med förslag till en kraftfull utredning omutlokalisering av statlig verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna.Den digitala infrastrukturenEn heltäckande digital infrastruktur, tillgänglig för allamedborgare, är ett nödvändigt steg för att kunna förverkligaidén om en digital allemansrätt. diskriminerasstora delar av befolkningen när det gäller tillgång till t.ex.ISDN, och än mer ADSL, som just nu testas. Den kantringav som skett kan i ett längreperspektiv visa sig vara en lätt krängning i jämförelse medden kantring som sker i ett ojämlikt IT-samhälle. Det är enav statens grundläggande uppgifter att garantera lika tillgångtill infrastrukturen för alla medborgare. Inte heller när detgäller den digitala infrastrukturen kan staten undandra sigdetta ansvar. Utvecklingen mot en bättre teknikstruktur är enöverlevnadsfråga och kräver mycket snabba åtgärder.Behovet av en digital infrastrukturMängden information som förmedlas mellan människor,mellan människor och maskiner eller mellan maskiner, ökarexponentiellt. I där allt mer av kommunikationen skerdigitalt, ökar också kraven på en infrastruktur som förmårhantera de informationsvolymer det är frågan om. Ökandekapacitetskrav måste mätas mot de kapaciteter som i dagtillhandahålls genom vanliga kanaler. Den vanligastekanalen för hushållens datakommunikation håller snabbt påatt bli otillräcklig och otidsenlig. Det behövs nya kanaler föratt föra över stora mängder data och möjliggöra morgon-dagens integrerade tjänster. Inom en ganska snar framtidkommer med säkerhet bredbandstjänster att efterfrågas i storskala. slutsats är entydig: Det är hög tid attplanera för 2000-talets digitala infrastruktur.UtredningenNyligen har statens infrastrukturutredare avlämnat sittbetänkande Bredband för tillväxt i hela landet (SOU1999:85). Det finns flera invändningar att rikta motutredningen och de slutsatser som dras. Den kanskeallvarligaste invändningen är att den inte gör ensamhällsekonomisk konsekvensanalys av de förslag somberörs. Således uppfattas i utredningen en investering i enfinmaskig digital infrastruktur endast som en kostnad. Sett urdetta perspektiv är självfallet utredningens föreslagnasatsningar på ca 12 miljarder en mindre kostnad än ettutbyggt nät i storleksordningen 55-60 miljarder kronor.Emellertid innebär inte ett mindre belopp att investeringenautomatiskt är samhällsekonomiskt mer lönsam. 50 välinvesterade miljarder kommer alltid att varasamhällsekonomiskt bättre än en delvis felaktig satsning på12 miljarder.Regeringens politikI budgetpropositionen meddelar regeringen sin avsikt attförelägga en proposition om IT , och attdet i den kommer att finna förslag rörande utbyggnad avinfrastrukturen. Vi kan dock redan nu konstatera att meddetta avser regeringen i första hand ett öppet stomnät somknyter samman alla landets kommuner. Regeringen haralltför länge stått passiv inför den tekniska utvecklingen ochde möjligheter, men även risker, som IT-samhället bär medsig. hävdar att inte har råd att tveka.Det finns stora vinster i att ha världens bästa infrastruktur för digitalakommunikationer och att vara först med att skapa tillgänglighet till bredbandpå bred front. Det förutsätter att staten vågar göra också stora satsningar föratt skapa tillgänglighet för hushåll och företag i hela landet. Ett öppetstomnät är ett bra steg, men det hjälper inte småföretagaren i attkommunkontoret i har bredband. I en fråga som kan beskrivassom den enskilt viktigaste frågan för ekonomisk utveckling i hela dekommande åren har regeringen valt att stå passiv och avvaktande.Centerpartiet efterlyser mod och visionärt ledarskap som sträcker sig mycketlängre än vad regeringen vill och orkar.En heltäckande politik för digitalinfrastrukturMed den potential informationstekniken har att förändrasamhället måste det betecknas som ett ovillkorligt krav attlikvärdig teknik görs tillgänglig på likvärdiga villkor i helalandet. Detta handlar främst om att tillförsäkra gles- ochlandsbygd likvärdiga villkor, men har också visat sig vara ettbehov i mer tätbebyggda områden, som t.ex. domineras avvillabebyggelse, där de kommersiella aktörerna inte sermarknadsmöjligheter . Enligt vid etablering i första hand till data- ochtelekommunikationerna. Först därefter bedöms andrafaktorer, som fysisk infrastruktur, service samtkultur- och fritidsutbud. En fortsatt och fördjupad klyftamellan olika delar av landet vad avser tillgång till digitalinfrastruktur kan således få förödande konsekvenser.Centerpartiet accepterar inte att landet klyvs.Centerpartiet anser att staten måste ta ett direkt ansvar för attinfrastrukturen kommer till stånd. En statligt ägd infrastruktur är den endagaranten för likvärdighet i hela landet och för fungerande tjänste- ochoperatörskonkurrens. Infrastrukturen bör bestå av optisk fiber till hushållenoch företagen. Ingen annan teknik kan konkurrera med optisk fiber vad gällerkapacitet och skalbarhet. Höjd kapacitet kan uppnås genom att byta hård-och mjukvara hos operatör och abonnent, medan infrastrukturen som sådankan ligga fast.Förslag till riksdagsbeslutCenterpartiet hävdar att staten bör stå som ägare till enheltäckande digital infrastruktur, byggd på fiber tillhushållen och företagen. Denna bör finansieras antingengenom abonnemangsavgifter eller genom koncessions-avgifter för operatörerna, som i sin tur får ta ut avgifterna avkonsumenterna. Båda modellerna har för och nackdelar ochen statlig utredare bör få i uppdrag att belysa hur detta skaske. anvisar i särskild motion hela sin syn påden digitala allemansrätten.Traditionell kommunikationEn av de viktigaste frågorna för utveckling ärmöjligheterna till goda kommunikationer. Det är inte bara enviktig fråga för näringslivets utveckling utan även för helalandets utveckling. Huvudsyftet med transportpolitiken är attminska de långa avstånden. God standard och högtillförlitlighet är en förutsättning för en starkkonkurrenskraft. Eftersatt vägunderhåll leder snabbt tillsämre transportmöjligheter och passiviserar utvecklingen.VägnätetCenterpartiet eftersträvar ett decentraliserat och solidarisktsamhälle och då krävs ett väl utbyggt väg- och järnvägsnät.En satsning på upprustning av vägnätet är en viktigregionalpolitisk fråga. Extra satsningar måste göras.Bärighetshöjande åtgärder såsom tjälsäkring och beläggningav grusvägar är förstahands prioriteringar. Detta bör gesregeringen till känna.Staten har det samlade ansvaret för infrastrukturen. Då måste statenockså ta sitt ansvar och rätta till de brister som finns i dagens vägnät. Devinster som görs genom infrastrukturinvesteringar riskerar att gå förloradeom de inte åtföljs av insatser för drift och underhåll. Grunden måste vara attväg- och järnvägskapitalet skall förvaltas på ett sådant sätt att värdet avgjorda investeringar inte urholkas. För att detta skall vara möjligt krävs enlångsiktig strategi för drifts- och underhållsåtgärder jämte ökade resurser.De mindre vägarna är betydelsefulla både för de boende och för industrin.Skogsindustrin är beroende av effektiva och snabba transporter. Upprätthållsinte det finmaskiga vägnätet så är det meningslöst att satsa på storskaligatransportförbindelser eftersom båda sakerna är beroende av varandra. Därförär det av nationellt intresse att de delar av landets infrastruktur som utgör enbetydande verksamhetsförutsättning för några av våra största branscherhåller acceptabel standard. Fortsätter nedrustningen av det finmaskigavägnätet så försvåras människors tillgång till rekreation och friluftsliv. Äventuristnäringen riskerar att bli lidande om inte god framkomlighet finns.Nya medel måste tillskjutas annars kommer vägkapitalet att förslitasytterligare med följd att trafiksäkerheten minskar. Sommarens tragiskadödsolyckor visar behovet av höjd standard. Det finns ett stort behov av attprioritera pengar till de sämsta avsnitten av Europavägarna som också är demest olycksdrabbade. Det är inte acceptabelt att angelägna projekt runt om ilandet får stå tillbaka för regeringens stora motorvägsprojekt istorstadsomgivningen. Detta bör ges regeringen till känna.Enskilda vägarDet statsbidragsberättigade enskilda vägnätet berör en miljonav befolkning och av den totala skogs-respektive åkerarealen. Var fjärde gods- eller persontransportgenereras från enskilda vägar. En stor del av alla transportersom sker startar eller slutar på en enskild väg. Bidragen tillde enskilda vägarna är en viktig del för att upprätthålla enhög tillgänglighet till natur och rekreation.Turistnäringen har en stor utvecklingspotential som kan bidra med mångavärdefulla arbetstillfällen på landsbygden. Ca 220 000 fritidsbostäder ärdirekt berörda av det statsbidragsberättigade enskilda vägnätet. Möjlighetenför alla att använda det enskilda vägnätet är delvis avgörande för att utvecklaturistnäringen.Bidraget till de enskilda vägarna bör ökas. föreslår i sinbudgetmotion att bidraget skall höjas. anser att även enskildavägar skall återfå möjligheten att få del av medel avsatta för bärighets-höjande åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna.Det finns även anledning att uppmärksamma det faktum att fleravägföreningar får dryga kostnader för nya förrättningar. Dessa kostnaderuppstår som en följd av lagen för enskilda vägar. Det kan inte vara rimligt,att dessa kostnader skall bäras av vägföreningarna.