mot · GN02Ub414 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub414av , ()Forskningspolitik1 InledningFolkpartiet liberalerna har i motion till (Vissaforskningsfrågor) fört fram att en offensiv satsning på forskning börklassas som en prioriterad samhällsuppgift. Den är nödvändig därför attfri och obunden forskning av hög kvalitet är av central betydelse för ettlands utveckling, såväl intellektuellt och kulturellt som ekonomiskt.Folkpartiet liberalerna har i motionen framfört en rad förslag som ännuinte behandlats av . Vi vidhåller dessa förslag och behandlardem här endast i korthet. för vi fram några ytterligare förslagsom vi anser att regeringen bör ta med i den forskningspolitiskaproposition regeringen aviserat till våren 2000.1.1 ForskarutbildningenUtvecklingen av vårt samhälle bygger på att vi vinner ny kunskap inomalla områden. För detta krävs att unga människor söker sig tillforskningen och att kompetenta forskare kan stanna kvar i systemet. Detråder en stor skillnad mellan högskoleförordningens mål förforskarutbildningen och verkligheten. liberalerna efterlyserkonkreta förslag på hur högskolorna skall stimuleras att ta kraftfullaregrepp för bättre kvalitet i och organisation av forskarutbildningen.Den reformerade forskarutbildningen som infördes har lett tillatt många doktorander kommit i kläm mellan två system och befinner sig i ensituation där de saknar försörjning. Detta är slöseri med både humankapitaloch pengar. Därför är det bra att regeringen föreslår en övergångs-bestämmelse i syfte att lösa dessa doktoranders problem.Men fortfarande återstår en rad problem inom doktorandutbildningen.Systemet med full finansiering innan en doktorand antas har lett till enmoment 22-situation som är ohållbar. Vidare riskerar en viktig del avdoktorandutbildningen att försvinna genom att doktorander går in i projektetförst sedan problemställning och genomförandeplan lagts fast av handledare.Negativt är att man fortfarande inte gör något åt svårigheterna attdeltidsdoktorera. Detta är en form som lämpar sig mycket väl t.ex. förkliniskt verksamma medicinare. Vissa doktorandprojekt är dessutom av denarten att frågeställningen inte kan lösas . Hit hör t.ex. en delepidemiologiska studier där man vill följa upp en population under längretid.1.2 Fler postdoktorala tjänsterDen svenska forskarutbildningen och forskningen möter ett allvarligtproblem i form av otillräcklig tillgång på postdoktorala tjänster. Dettakan vara en bidragande orsak till kvinnors svårigheter att komma in i denakademiska världen. Rimligt vore att minst hälften av de examineradedoktorerna fick möjlighet att fortsätta en vetenskaplig postdoktoralkarriär i eller utomlands.1.3 ForskarbristenBristen på forskare inom en rad områden är kännbar. Situationen inomläkemedelsforskningen belyser den situation vi befinner oss i idag.Den svenska läkemedelsindustrin har tillfrågats om sitt behov av dispu-terade forskare . Behovet angavs till totalt drygt1100 personer, varav 950 bedömdes vara nya tjänster. Rekryteringsbehovetfördelade sig mellan ämnena kemi, kemi/biologi, farmaci/medicin samtövriga ämnen som hälsoekonomi. Med kännedom om hur många personermed tillräcklig forskarerfarenhet som kan erbjuda för att tillgodoseläkemedelsindustrins behov blir svaret att vi inte klarar att tillgodoseindustrins behov inom detta område.Sannolikt är situationen likartad inom andra industriforskningsområden. Vianser därför att regeringen i den forskningspolitiska propositionen nästa årmåste komma med förslag om hur näringslivets behov av forskare kantillgodoses.Svensk industri behöver dessutom en väsentligt starkare koppling mellanbehovsstyrd forskning och bredare möjlighet att använda sig av forsknings-resultat, d.v.s. starkare institutionsforskning med tvärvetenskaplig inriktning.1.4 Värdet av forskarutbildningI samband med att utredningen om Forskning 2000 överlämnades tillregeringen kom olika forskningsfält att ställas emotvarandra. Den naturvetenskaplig/tekniska forskningen lyftes fram medanden humanistisk/samhällsvetenskapliga tonades ner. Vi anser det ytterstolyckligt om olika vetenskapsområden ställs mot varandra. Vi anser attforskning och forskarutbildning oavsett område är viktig förutvecklingen och att forskarutbildning skall ses som en merit även förtjänster som inte är inriktade på forskning. Den utbildning och erfarenhetav att kritiskt granska, att ifrågasätta som man får som forskare är tillgagn inom alla yrkesutövningar. Och är det inte vilket område manforskat inom som är det väsentliga utan det sätt att tänka, analysera,värdera som man lär sig i all forskning.1.5 Den medicinska forskningens villkorKlinisk forskning är nödvändig för förståelsen av orsakerna bakom olikasjukdomstillstånd. Den är också nödvändig för utvecklingen av nyabehandlingsmetoder. () har i en rapportbeskrivit den krisklinisk forskning befinner sig i . Medel saknas för forskarutbildninginom medicinsk fakultet och för kombinerade kliniska tjänster ochforskartjänster. Forskarutbildning och forskning kan sägas ha blivit endyr fritidssysselsättning för läkare, som ekonomiskt belastar individenockså efter medicine doktorsexamen. Många läkare väljer därför att avståfrån att forska och satsar i stället helt på klinisk verksamhet. Den hårdareekonomiska styrningen av hälso- och sjukvården är det största problemet.Visserligen skjuter staten till medel, s.k. ALF-pengar, för att möjliggöraklinisk forskning men det kan ifrågasättas i vilken utsträckning dessapengar kommer forskningen till del. Vi anser att redovisningen av hurdessa medel används måste bli tydligare.Bland MFR:s förslag om hur man skall kunna värna den kliniska forsk-ningen nämns åtgärder som att hälso- och sjukvårdens chefer pådivisions-, klinik- och vårdcentralnivå bör ha egen forskningserfarenhet föratt kunna ta strategiska beslut om verksamhetens utveckling. Detta bör varaett krav på universitetssjukhusen och ett önskemål inom resten av hälso- ochsjukvården. Möjligheterna bör ökas för sammanhängande forskningsperioderför kliniska forskare genom att särskilda medel avsätts till län för dessa.Grund- och specialistutbildningen bör var mer genomsyrad av ett vetenskap-ligt förhållningssätt. är doktoranderna inom medicinen anmärk-ningsvärt hög, för män och kvinnor . Den kliniska forskarkarriärenmåste inledas tidigare.Folkpartiet liberalerna anser att det måste säkerställas att forskning ochforskarutbildning är en naturlig del av läkararbetet vid ett universitetssjukhusoch att AT- och ST-anställningar där skall kunna kombineras med forskning.Dessutom bör forskning ingå som en del i klinisk subspecialisering.1.6 Övriga yrkandenI motion 1998/99:Ub9 förde vi fram behovet av att utveckla dialogenmellan forskare och allmänhet. I kontroversiella frågor som närdjurförsök är motiverade, när får vi använda genteknik, amalgametsrisker, elallergi m fl är det viktigt att forskarnas och allmänhetensvärderingar får komma upp till debatt. Men det är också viktigt meddialog om forskningens möjligheter att lösa samhällsproblem, omforskningsfronter etc.Därför är det viktigt att konkreta förslag om hur sådan dialog skall kunnafinansieras och organiseras finns med i den kommande forskningspolitiskapropositionen.I samma motion utvecklade vi vår syn på genusforskningen. Vi anser attgenusforskningen, som utvecklas positivt i , både behöver en egenplattform i forskarsamhället och integreras i övriga forskningsråds verksam-het. Genusforskningsområdet kan ses som en parallell till hur man betraktarjämställdhetssträvandena inom det internationella biståndet. Där ärjämställdhet dels ett eget biståndsmål, dels integrerat i övriga biståndsmål.Vi anser vidare att man måste söka finna nya vägar till forsknings-finansiering utöver den som sker via rådsanslag och stiftelser samtnäringslivet. I motion 1998/99:Ub9 redovisar vi exempel från somborde kunna prövas också i Sverige.En utredning om kvinnors möjligheter jämfört med männens att görakarriär efter disputation och att nå professur anser vi angelägen. Den börsåledes genomföras.Utredningen sed i forskningen som överlämnades till regeringenvåren lämnade förslag på hur forskningsetikens ställning skulle kunnastärkas genom utbildning, breddning av forskningsetisk prövning av försökdär människa ingår samt åtgärder mot oredlighet i forskning. Därför anser vi att regeringen utan dröjsmål bör åter-komma till med förslag om hur forskningsetiken kan stärkas pådessa punkter.Anslagsfrågor som rör svensk forskning behandlas i Folkpartietliberalernas budgetmotion för , varför vi i denna motion hänvisar tilldenna.2 Hemställan3Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om doktorandutbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fler postdoktorala tjänster,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskarbristen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om värdet av forskarutbildning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den medicinska forskningens villkor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en dialog mellan forskare och allmänhet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om genusforskningen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya vägar till forskningsfinansiering,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av kvinnors och mäns möjligheter attgöra karriär efter disputation,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskningsetik.11.Stockholm den 30 september 1999Barbro ()()()