mot · GN02L202 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L202av , ()Kvotering till företagsstyrelserBakgrundI dag innehas av styrelseposterna i de svenskabörsnoterade bolagens styrelser av kvinnor. avdrygt trehundra har överhuvudtaget inte någon kvinna istyrelsen. De allra största företagen har bara undantagsvis enkvinnlig styrelseledamot. De kvinnliga vd:arna i Sveriges342 börsnoterade bolag är endast 3 till antalet. Om manrankar samtliga företag efter omsättning, kommer det förstamed kvinnlig vd på 58:e plats - i Svenska Spel.När det i övrigt gäller topptjänster i såväl privata somoffentligtägda företag är det fortfarande på personal- ochinformationschefspost man återfinner kvinnorna, medan detunga posterna som har med finans, juridik och IT att göraalltjämt är manliga domäner.Det sägs visserligen ofta att utvecklingen ändå går åt rätt håll, men ävendetta är mycket tveksamt. Enligt en undersökning som publicerades iVeckans Affärer har det generellt sett inte blivitfler kvinnliga styrelseordförande, finanschefer eller IT-chefer jämfört medförra året. De förändringar som skett är så små att de ryms inomfelmarginalen och man kan, enligt tidningen, undra om utvecklingen heltstannat av.Näringslivet en viktigförebildInom ser vi mycket allvarligt på denna bristpå positiv utveckling. Visst finns det enstaka kvinnor somsitter i maktpositioner, men så länge kvinnor som grupputesluts från makt och auktoritet kan inte bli endemokrati. är maktstrukturerna uppbyggda medmannen som norm. Män som omges av andra män i ledandeställning tenderar också att vid nyrekrytering se sig om efterandra män. Så fortplantar sig det könssegregerade mönstret.Det är dessutom så att många av de män som sitter ibörsbolagens styrelser har satt mångsyssleriet i system.Samma namn kommer igen i styrelse efter styrelse.Just de stora bolagens styrelserum är den starkaste kvarvarande patriarkalabastionen som de utgör en viktig förebild för resten av samhället.Om arbetets organisation ska förändras så att kvinnors erfarenheter ochkompetenser verkligen ska komma arbetslivet och samhället till godo, såbehövs det jämn könsfördelning inte bara i kommunfullmäktigeförsamlingar,på riksdagsbänk och i regeringen utan också i de stora företagens styrelse-och direktionsrum. Detta förutsätter dessutom nya sätt att organisera arbetetmed vettiga arbetstider - utan nattmanglingar, sena kvällsmöten ochgolfseminarier förlagda långt från hemmet. Även personer med toppjobb harbarn, och barnen har rätt till sina föräldrar, såväl mödrar som fäder.I dag saknas inte bara jämställdhet i bolagsstyrelserna - det saknas ävenstatistik om hur landet egentligen ligger. har inte iuppgift att ta fram dessa uppgifter utan den som är intresserad av läget fårförlita sig på utredningar gjorda av massmedierna.Kvotering ett demokrati-och rättvisekravDet visar sig således att en jämställd kvinnorepresentation ide stora företagens styrelser inte tycks gå att uppnå påfrivillig väg, åtminstone inte inom överskådlig framtid. I detläget är könskvotering ett demokrati- och rättvisekrav. Attdetta ingalunda är något orealistiskt krav visar exempletFöreningssparbanken, där man i all tysthet det senaste åretgjort styrelserevolution och kvoterat så att minst 40 procentav ledamöterna i de lokala styrelserna numera utgörs avkvinnor. "Men så är heller inte den börsnoterade bankjättenmedlem i ", skriver iovannämnda artikel.Som bekant har den norska regeringen planer på att lagstifta för att få tillstånd en jämnare könsfördelning i landets bolagsstyrelser. Vänsterpartietmenar att bör gå i samma riktning som och anta en lag omjämn könsrepresentation i styrelserna för börsnoterade och offentligt ägdabolag. vill ingalunda överdriva förväntningar på en sådanreform, men den är likväl viktig, och jämställdheten kommer tydligen inte avegen kraft, därför behövs det en lag som driver på.Vänsterpartiet föreslår därför att regeringen får i uppdrag att återkommamed förslag om ändring i aktiebolagslagen innebärande att vardera könet skarepresenteras till i styrelsen i börsnoterade såväl som statliga ochkommunala företag. Lagen kan utformas så att den medger en övergångstidfrån det att den antas tills dess att 40-procentsnivån skall vara uppnådd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en ändring avaktiebolagslagen som innebär att av vartdera könet skallvara representerat i börsnoterade samt i statligt och kommunalt ägdaaktiebolags styrelser,2. att som sin mening ger regeringen till känna attStatistiska centralbyrån bör få i uppdrag att fortlöpande sammanställakönsuppdelad statistik över antalet ordförande- och styrelseposter iaktiebolagen samt över övriga topptjänster i såväl privat somoffentligt ägda aktiebolag.Stockholm den 26 september 1999Ingrid ()()()()()()()