mot · GN02N228 · 1999-10-05 00:00:00 — Settöver en femårsperiod har haft en väl avvägd produktionskapacitetmed en total nettoimport på endast över . Omman däremot tänker bort en reaktor i som i snitt producerat 3,8TWh/år förvandlas till en regelmässig nettoimportör av el.Kärnkraft på marknadens villkorElmarknaden är inte längre planstyrd, utan fungerar ihuvudsak som vilken annan varumarknad som helst. Olikaföretag söker i fri konkurrens att möta kundernas önskemål.Det ger kunderna en oerhört stark ställning. Omkonsumenterna vill rata kärnkraftsproducerad el på sammasätt som man tidigare ratade klorblekt papper på en annanmarknad får detta en omedelbar genomslagskraft.De tolv svenska reaktorerna har visserligen kommit till menkommer därför inte att bli gamla och läggas ner under samma korta tid.Kärnkraftsreaktorer har inte någon specifik "teknisk livslängd", varken de 25år som en gång ledde Socialdemokraterna fram till årtalet 2010 eller de 40 årsom kraftindustrin brukar åberopa som reaktorernas konstruktionskrav. Irealiteten är livslängden en rent kommersiell fråga. I princip alla reaktordelargår att renovera. En reaktor kommer därmed att leva vidare så länge ägarenanser det vara kommersiellt lönsamt att reinvestera de belopp somerfordras för att möta myndigheternas säkerhetskrav och de egna kraven påhög driftsäkerhet. Det enda som kan sägas med säkerhet om den tidpunkt dåen stängning kan komma att aktualiseras är att den inte kan förutsägas avpolitiker.När man med statliga påbud stänger en produktionsanläggning somBarsebäck uppkommer såväl företagsekonomiska som statsfinansiellaoch samhällsekonomiska konsekvenser. I fallet uppkommer därtillmiljömässiga kostnader. Vi återfår den fossilanvändning som vi skulle undgånär en gång med medverkan laddades. I dettaligger en djup tragik. Moderata samlingspartiet anser att vi skall utnyttja densvenska kärnkraften och utveckla förnybara energikällor till godaalternativ.KärnsäkerhetenDet finns skäl att betona att svensk kärnkraft inte utgör någotexempel på en föråldrad teknologi. Även i detta hänseendegrundas den förtida kärnkraftsavvecklingen på felaktigaförutsättningar. Trots det "tankeförbud" som en tidigaresocialdemokratisk regering har infört i kärntekniklagenbedrivs en fortlöpande kärnteknologisk forskning, utvecklingoch förnyelse. En allmän expertuppfattning är att de senastesvenska reaktorerna nu hållersamma teknologiska standard som dagens nybyggen iFjärran Östern. Det är alltså säkra reaktorer som stängs viden förtida kärnkraftsavveckling i Sverige.Om frivilligt avhänder sig egna elproduktionsresurser ökaravsättningsmöjligheterna för el från anläggningar i vår omvärld. Bäst nyttaav detta kommer ägarna till äldre danska kolkondenskraftverk att få. Meneftersom både och är hopkopplade med riskerar viockså att indirekt förlänga den återstående drifttiden för det ryskakärnkraftverket i Sosnovyj Bor, om vi avvecklar svenska reaktorer.Sambandet med är ännu inte lika tydligt. Men kommerden s.k. Baltic Ring, hopkopplingen av alla elsystem runt , med allsäkerhet att realiseras. Då får vi en direkt utbytbarhet också mellan densvenska kärnkraften och kärnkraftverket i . Såväl i Sosnovyj Borsom i är det fråga om lättvattenkylda, grafitmodererade kanalkokar-reaktorer, d.v.s. samma teknologiska koncept som i Tjernobyl. En paradoxaloch djupt oroande effekt av en förtida kärnkraftsavveckling i kandärmed komma att bli en försämrad kärnsäkerhet i hela norra stängs är detta också negativt för kärnsäkerheteninom . De svenska tillsynsmyndigheterna, () och (), har båda pekat påriskerna för teknikerflykt från branschen. Det faktum att en stängning, medall rätt, uppfattas som godtycklig och irrationell motverkar det aktivaansvarstagande och säkerhetstänkande hos personalen som är ett bärandeinslag i det svenska säkerhetskonceptet. Också den omständigheten attframträdande företrädare för Socialdemokraterna offentligt uttryckt sin"lycka" över att hundratals människor kommer att friställas vid har skapat en psykologisk situation som påverkar säkerhetennegativt. Trots aktiva åtgärder från sida, bl.a. en femåriganställningsgaranti för personalen vid , kan det därför komma attbli svårt att garantera den fortsatta driften vid 2.Atomansvarighetslagen ochförsäkringskostnaderÄgarna till de svenska kärnkraftverken har fullaegendomsförsäkringar för sina anläggningar. Vid enteoretisk olycka med stora skador på kraftverk ochomgivning skulle det berörda kraftbolaget alltså få fullersättning för de egna skadorna. begränsasbolagets skadeståndsansvar gentemot tredje man avbestämmelserna i det internationella konventionssystemet. Istället får staten träda in.Den här ordningen ter sig inte rimlig. Moderata samlingspartiet anser attsträvan bör vara att åstadkomma någon form av regressrätt som säkerställeratt staten vid ett större skadefall kan återkräva medel intill dess attreaktorägarens eget kapital är helt förbrukat.Några andra skäl till att ändra atomansvarighetslagen föreligger inte.Enligt vår uppfattning är det viktigt att även fortsättningsvis äranslutet till det internationella konventionssystemet (Paris-, Bryssel- ochWienkonventionerna). Det faktum att konventionerna visserligen åläggerreaktorägaren ett strikt skadeståndsansvar men begränsarersättningsbeloppens storlek kan inte såsom ibland görs gällande tas tillintäkt för att kärnkraften skulle vara "subventionerad".Det är inte ekonomiska, utan försäkringstekniska skäl som i praktikenförhindrar reaktorägarna att teckna fulla ansvarsförsäkringar. Att s.k.restriskolyckor är så osannolika att de inte förväntas inträffa saknar därvidbetydelse. De strikta begränsningarna av försäkringsbolagens möjligheter attgöra åtaganden mot en och samma kund leder till att det saknas erforderligtutrymme på den kommersiella försäkringsmarknaden.Däremot går det att teoretiskt beräkna vad försäkringspremien skulle havarit på en försäkringsmarknad där utrymmet hade funnits. Det visar sig dåatt det handlar om jämförelsevis blygsamma belopp, som på intet sättförändrar bilden av kärnkraften som en billig och lönsam form avenergiproduktion. I själva verket ryms en sådan tänkt försäkringspremie fleragånger om inom ramen för den redan inbetalda särskilda produktionsskattsom staten redan tar ut på kärnkraftsproducerad el.KlimatpolitikenFörtida avveckling ettklimatpolitiskt svekSocialdemokraterna medger numera öppet att ökadekoldioxidutsläpp blir den oundvikliga följden av denenergipolitiska uppgörelsen om en förtidakärnkraftsavveckling. överger därmed deklimatpolitiska riktlinjer som antog påden dåvarande, borgerliga regeringens förslag. Iförhandlingar med övriga EU-länder har densocialdemokratiska regeringen också utverkat en rätt förSverige att öka koldioxidutsläppen till år2010, i stället för att minska dem som de flesta andra EU-länder kommer att göra.För Moderata samlingspartiets vidkommande är växthusgasernas klimat-påverkan oroande. Det var skälet till att vi drev fram det förstaklimatpolitiska beslutet i . Den omständigheten att har lågakoldioxidutsläpp per capita jämfört med många andra industriländer tycker viär positiv. Men det kan för oss aldrig bli ett argument för att medvetet ochhelt i onödan släppa ut mer koldioxid i atmosfären.Miljöeffekter av elimportenNär elproduktionen från vattenkraft och kärnkraft inte räckertill för att försörja täcks underskottet med el från detoljeeldade reservkraftverkt i samt genom importav el från grannländerna. Redan ökat utnyttjande av detinhemska oljekondensverket medför en betydandemiljöpåverkan. Om detta kraftverk körs för full kapacitetadderar det stora mängder koldioxid till atmosfären.Ett ännu större miljöproblem uppkommer när elen är kolbaserad, vilket ärfallet med huvuddelen av importen. Under de kallaste perioderna vintern1995/96 skedde import från grannländerna , ,och . Inte minst importen från sistnämnda land är värd attnotera. Genom det finska elsystemets hopkoppling med det ryskaimporterades i praktiken rysk kärnkraftsel till under denna period.Runt om gränser finns ledig elproduktionskapacitet. Den har detgemensamt att produktionen där sker i former som vi av miljöskäl inte villacceptera i vårt eget land. Det är till dessa miljöskadliga anläggningar, alltfrån rysk kärnkraft till gammal, dansk kolkraft, som vi tvingas lita vid enförtida kärnkraftsavveckling.Förtida avveckling gör att utsläppenökarKärnkraftsavvecklingens miljöskadliga konsekvenserbegränsar sig inte till ökade utsläpp av koldioxid tillatmosfären. Också utsläppen av försurande ämnen somsvavel och kväveoxider kommer att öka. Den realistiskabedömningen är att det väsentligen blir ökad import avkolbaserad el från som kommer att kompenserabortfallet av ren och utsläppsfri el från . För attersätta med sådan el åtgår det stenkol iminuten! Det försurande nedfallet från denna produktionkommer genom de förhärskande vindarna att drabba främstsydvästra , som redan i utgångsläget är hårt drabbatav försurning och övergödning. Från miljösynpunkt ter sigen sådan utveckling mycket olycklig.Nedanstående tabell visar de betydande effekter som uppstår om dagenselproduktion i fullt ut ersätts med motsvarande mängd el frånmoderna kolkondenskraftverk. Då skall noteras att de produktionsan-läggningar i som kan komma ifråga för ökad import dessvärre är avbetydligt äldre datum och har sämre rening och större utsläpp än de modernaverk som tabellens beräkningar grundas på.Tabell 9.1Utsläppsökning om ersätts av modernkolkondenskraft. (Underlag: , SCB)Tabell 1: (Utsläppsökningar Koldioxid SvaveldioxidKväveoxider )är det naturligtvis omöjligt att i detalj beräkna hur storautsläppsökningarna blir om avvecklas. Fördet första påverkas behovet av ersättande kraft av väderlekenoch den inhemska elförbrukningens utveckling. För detandra varierar miljöpåverkan med det slag avkraftproduktion som kommer i ställe. Densocialdemokratiska regeringen har själv förmodat att "detkan uppskattas att en stor del av det ersättande bränsletinledningsvis skulle utgöras av olja" (prop. 1996/97:84).Avvecklingspartierna har emellertid också aviserat att det befintligafossilgasnätet skall användas i större utsträckning och att nya satsningar skallgöras för att öka andelen biobränslebaserad kraftvärme. All ersättningkommer således inte att ske genom import från . Oaktat dettakommer miljöeffekterna att bli väsentliga om stängs. Detta gälleräven om produktion skulle kunna ersättas medfossilgas och biokraftvärme:Tabell 9.2Utsläpp om ersätts med fossilgas ellerbiobränslen. (Källa: , )Tabell 2: (UtsläppsökningarKoldioxid ton Svaveldioxidton Kväveoxider ton )Hanteringen av BarsebäckAvvecklingsbeslutetDen fattade regeringen beslut (N98/108) atträtten att driva kärnkraftsreaktorn för att utvinnakärnenergi skall upphöra att gälla vid utgången av juni 1998.Barsebäck kraft AB och begärde hos Regeringsrättenrättsprövning av regeringens beslut att stänga . har anmältklagomål till med anledning av Barsebäcksbeslutetsförenlighet med EG-rätten. har tagit upp ärendet tillbehandling.Regeringsrätten beslutade om inhibition av regeringensbeslut om stängning av . Regeringsrättens beslut var en likapraktfull som plågsam örfil åt regeringen . Ingen svensk regering hartidigare ifrågasatts så tydligt i en så viktig fråga av landets högsta juridiskainstanser. Regeringrättens dom kom . Moderatasamlingspartiet vill riva upp regeringens avvecklingsbeslut av 1.Fortsatt drift är viktigt för att klara sysselsättnings- och miljömål.Beslutsunderlag saknasFörtida kärnkraftsavveckling är en åtgärd som har betydanderäckvidd och påverkar energiförsörjningen, miljön,hushållens ekonomi, investeringarna,industrisysselsättningen och samhällsekonomin i stort. Trotsdetta har aldrig några seriösa bedömningar gjorts avavvecklingens konsekvenser i dessa olika hänseenden.En stängning av får omedelbara och direkta konsekvenser förstatens finanser. Budgetpropositionen innehåller, trots detta, inte ens enantydan till bedömning av vilken kostnad som en stängning åsamkar statenoch därmed de svenska skattebetalarna.Moderata samlingspartiet finner det upprörande att Socialdemokraterna pådetta sätt driver fram beslut, som påverkar vårt lands industriella framtid,utan att först presentera något som helst beslutsunderlag värt namnet.Avvecklingslagen avvecklasVerksamheten vid och övriga kärnkraftverkbedrivs med stöd av drifttillstånd enligt lagen omkärnteknisk verksamhet. Vissa drifttillstånd ärtidsbegränsade men även för dessa tillstånd gällerpresumtionen att de skall förlängas om reaktorerna uppfyllerde säkerhetskrav som tillsynsmyndigheterna ställer med stödav lagen.Det saknas enligt Moderata samlingspartiet behov av en särskildavvecklingslag. De krav som statsmakten sätter upp skall vara strängasäkerhetskrav. En stängning av en reaktor blir på dagens avregleradeenergimarknad en fråga om när ägaren anser det mer lönsamt att stänga än attreinvestera och underhålla anläggningen för att klara myndigheternassäkerhetskrav och de egna kraven på hög driftssäkerhet. Avvecklingslagenbör därför avvecklas.Regeringen döljer avvecklingenskostnaderRedan när godkändeförtidsavvecklingen fattades beslut utan att regeringenredovisat konsekvenserna för energiförsörjningen, miljön,hushållens ekonomi, boendekostnaderna, investeringarna,industrisysselsättningen, statsbudgeten eller församhällsekonomin i stort.I december 1997 drev Socialdemokraterna igenom den nya avvecklings-lagen. Det skedde trots allvarliga juridiska invändningar. Inte heller då ensantydde regeringen vilka ekonomiska konsekvenser besluten kommer att fåför staten eller för samhällsekonomin i stort. Än mindre antyddes hur enavveckling skall finansieras.Riksdagen fattade således ännu ett avgörande beslut i blindo och avhändesig dessutom inflytande över den framtida energipolitiken. Lagen gerregeringen fullmakt att närmast godtyckligt stänga av halva Sverigeselproduktion, utan hörande, utan motivering, utan kostnadshänsynoch utan förvarning till de berörda reaktorägarna.Inte heller i vårpropositionen med kompletteringsbudget ochförslag till utgiftsramar för statsbudgeten åren 1999 2001 redovisaderegeringen vilka kostnader som är förenade med en förtida kärnkrafts-avveckling. I beslutet om vårpropositionen tvingade däremot regeringenigenom ett nytt s.k. ramanslag B 11 Ersättning för avveckling av en reaktor iBarsebäcksverket på , ett belopp som uppenbart inte skulletäcka kostnaden för en avveckling av eller ens arvodet till den avregeringen anlitade advokatfirman. Regeringen tvingade därför ocksåigenom ett bemyndigande att obegränsat överskrida ramanslaget. I beslutetom budgetpropositionen förlängdes regeringens bemyndigande attunder 1999 besluta om att överskrida ramanslaget B 11. Vårpropositionen1998/99:100 innehåller inte ens en antydan till bedömning av vilken kostnadsom en stängning av åsamkar staten och därmed de svenskaskattebetalarna. Enligt energiöverenskommelsen skall vidare 2stängas före . Inte heller för avvecklingen av denna reaktorredovisas några kostnader eller anslag . För budgetåret 1999finns anslaget B 11 med 1 miljon kronor.Bemyndigandet för anslag B 11 är alltså ytterligare ett avvecklingsbeslut iblindo. Det ger regeringen möjlighet att träffa en uppgörelse med påvilken kostnadsnivå som helst. vet vi att mer än 10 miljonerkronor förbrukats i förhandlingskostnader. Enligt ärstatens nedlagda kostnader för förhandlingarna med omBarsebäcksreaktorn enligt följande.Tabell 3: (Kronor )Källa: juni 1999MiljökostnadernaBeslutet om förtida avveckling av kärnkraften fattades utanatt någon analys gjordes av miljökonsekvenserna. Ettverktyg för jämförande miljökonsekvensanalys är beräkningav s.k. externa kostnader, det vill säga att sätta ettpenningvärde på olika hälso- och miljöskador som inte ärmedtagna vid beräkning av elproduktionskostnaden.EU-kommissionen startade ett projekt i samarbete med somsyftar till att utveckla en gemensam metod för att beräkna de externakostnaderna för olika elproduktionssystem, EU ExternE. En slutrapport harlämnats som finns på ExternE:s hemsida externa effekter av olika energikällor är inräknade: Drift, brytning avråvara, avfall och haveri, utsläpp av miljö- och hälsofarliga ämnen, förstöringav landskapet m.m. Om man även räknar in växthuseffekten och värdesätterett ton koldioxid till borde de olika energislagen betala följandeför sina externa kostnader:5. Kärnkraft:1,/kWh (betalar redan i produktionsskatt)6. Bioenergi: /kWh7. Naturgas: /kWh8. Kolkraft: /kWhOm hela årsproduktionen vid på ersättsmed kolkraft blir därmed merkostnaden för miljö- ochhälsoeffekter hela . Även omBarsebäck ersätts med kol, gas och bioenergi i lika delar blirmiljökostnaden per år.Biobränslen, vattenkraft ochfossilgasStorskalig biobränsleanvändningFörhoppningar knyts nu till möjligheterna att snabbt kunnafå till stånd en storskalig användning av biobränslen.Biobränsleanvändning har en stor fördel, eftersom den intebidrar till växthuseffekten. Den koldioxid som frigörs vidförbränningen binds åter när grödan växer upp igen.Emellertid går det inte att blunda för att biobränslen kan ledatill utsläpp av cancerframkallande, polyaromatiska kolvätenoch andra miljö- och hälsoskadliga substanser.Om biomassa motsvarande elproduktionen i skulle odlas iSydsverige skulle nästan hela åkerarealen i det nya län behöva tas ianspråk. Detta är naturligtvis orimligt. Därför talar man om ökad användningav hyggesrester och ökad exploatering av våra skogar. Farhågor framförs nuom att den biologiska mångfalden i de svenska skogarna kan komma atthotas vid en forcerad, storskalig användning av biobränsle.Moderata Samlingspartiet ser en ökad biobränsleanvändning som positiv.Vi vill emellertid påtala att det inte finns några patentlösningar. Alla slag avenergiproduktion har sina fördelar men också sina nackdelar. Man måstegöra en ordentlig miljökonsekvensbeskrivning av en storskaligt ökadbiobränsleanvändning.Biobränslen är ett bra alternativ för värmeproduktion men ett dåligtför elproduktion. Forskning och utveckling pågår därför kring en teknik medförgasning av biomassa i kombination med kraftvärme- eller kondens-produktion. Om Socialdemokraterna lyckas i ambitionen att snabbtåstadkomma en utbyggnad av den konventionella biokraftvärmen kommerdetta att fylla fjärrvärmeunderlaget med sådana anläggningar. Vi riskerar dåatt det längre fram inte kommer att finnas någon marknad för utprovning ochprövning av förgasningstekniken om och när denna närmar sig kommersiellanvändbarhet.VattenkraftenModerata samlingspartiet motsätter sig som framgår underavsnitt 4.3 Investeringsstöd både skattesubventioneradvattenkraftsutbyggnad och en försvagning av älvskyddet.Det råder ingen tvekan om att vattenkraften på många sätt är bra frånmiljösynpunkt. Det är en förnybar energikälla och den avger inga utsläpp tillomgivningen. är det ofrånkomligt att exploateringen av vattendragför elproduktion har en mycket stor lokal miljöpåverkan. Det gäller även dekoncept för en mer skonsam exploatering som har utarbetats avkraftindustrin och det gäller också vid utbyggnad av små vattenkraftverk.En mer betydande potential för ny vattenkraft finns i de älvsträckor somidag är skyddade i naturresurslagen, framför allt de fyra orörda Norrlands-älvarna. Vi är inte beredda att medverka till någon exploatering i dessaområden. Vi ser det som vårt ansvar gentemot kommande generationer att igörligaste mån bevara dessa unika naturmiljöer.Moderata samlingspartiet anser att dagens älvskydd är väl avvägt. Vikommer därför inte att medverka till några förändringar i lagstiftningen, varesig för att underlätta eller för att försvåra en utbyggnad av vattenkraften.FossilgasenEfter elmarknadens avreglering finns förutsättningar för attmöta framtida ökningar av inhemsk elefterfrågan på ettdiversifierat och småskaligt sätt. En konsekvens av en förtidakärnkraftsavveckling är ökade risker för att vi ånyo tvingasin i nya storskaliga energisystem.Socialdemokraterna planerar för ett ökat utnyttjande av det befintligafossilgasnätet i . Det är invändningsfritt att utnyttja befintliginfrastruktur, i detta fall gasledningar, fullt ut. Det allvarliga är attkärnkraftsavvecklingen nu snabbt bygger upp ett tryck på att introducerafossilgasen i stor skala i Sverige.I jämförelse med kol och olja ger fossilgasen lägre utsläpp av koldioxid.Miljövinster kan därför erhållas om fossilgas ersätter andra fossila bränslen,exempelvis inom transportsektorn eller för uppvärmningsändamål. Omfossilgas däremot ersätter utsläppsfri kärnkraft för elproduktion blirresultatetkraftigt ökade utsläpp av såväl koldioxid som kväveoxider. Fossilgasen äroch förblir ett fossilt bränsle, en ändlig och icke inhemsk naturresurs.En utbyggnad av fossilgasnätet bör ses också ur ett nordiskt ochinternationellt perspektiv. Såväl från som och finnsett intresse av att knyta ihop gasnäten. Det står emellertid klart att ettledningsnät genom förutsätter avtappning och ett betydandeutnyttjande av gasen i Syd- och befolkningstäta områden. Ensådan storskalig gasintroduktion skulle snabbt slå ut biobränsleanvändningeni kraftvärme- och fjärrvärmeproduktion. En ökad gasanvändning kommerendast till en del att ske på bekostnad av andra fossila bränslen.Till miljöaspekterna kan fogas att uppbyggnad av ett gasnät är utom-ordentligt kapitalkrävande. Ett betydande investeringsutrymme skulleintecknas för att bygga upp en dubbel infrastruktur i form av gasledningarbredvid elledningarna.Mot den angivna bakgrunden motsätter sig Moderata samlingspartiet nu enstorskalig fossilgasintroduktion i Sverige.Den avregleradeelmarknadenAvregleringen av elmarknaden har inneburit enmycket stor omställnng för elbranschen. Frånmonopolmarknad med närmast garanterad avsättning ochvinst går den mot att bli en traditionell avregleradråvarumarknad. Prispressen har blivit stor, riskerna harmångdubblats och en stor del av de rena elhandelsföretagenkommer sannolikt att försvinna via uppköp ochsammanslagningar. Varje elbolag hade monopol inom sittnätområde då elmarknaden avreglerades. Vifick då en uppdelning av elbolagen i dels nätverksamhet,som är lokala monopol, dels elhandel somkonkurrensutsattes. Tyvärr valde att ställa krav påtimvis mätning för att byta elleverantör. Timmätarkostnadenvar en bagatell för större elförbrukare och för dessa skapadeskonkurrens med snabbt sjunkande priser som följd.Avregleringen har inneburit att de första aktörerna sompåverkades och utsattets för konkurrens och prispress varkraftproducenterna. Vissa bedömare anger attkraftproducenterna tappat årligensom resultat av avregleringen och konkurrensen.För vanliga hushållskunder gjorde timmätarkravet det alltför dyrt att bytaleverantör varför elbolagen behöll en hög prisnivå. Medan det gått att köpa elpå elbörsen för /kWh för stora bolag har vanliga kunder fått betala25-30 öre plus nätkostnad och skatt. har bl a vi moderater drivit igenomatt timmätarkravet slopas och konkurrensen kanbörja. Därmed kommer även vanliga konsumenter att få tillgång till denavreglerade elmarknadens förtjänster. Det aviserade borttagandet avtimmätarkravet har inneburit att den andra vågen av konkurrensutsättningoch prispress påverkar elhandelsbolagen. Den tredje gruppen av aktörer,nätbolagen, har fortfarande monopol och där har få prissänkningar redovisatseller aviserats.ElhandelsbolagFör elhandelsbolagen har marginalen tidigare ofta varit uppmot per kWh för att täcka kostnader och ge vinst. avreglerade marknaden talas det om marginaler på 1-3öre/kWh. Det som tidigare fått kosta får i framtidenbara kosta en femtedel. Och det är få kunder som är bereddaatt betala extra för att det är stora kontor eller mångaanställda hos det lokala elbolaget.Avregleringen ställer krav på nya kunskaper hos elbolagen. Tidigareförhandlade man med några få leverantörer, handlas mycket överelbörsen. Det kräver kunskaper om att hantera risker och bedömaaffärsmöjligheter. Det bedöms kosta ett bolag 10 miljoner för att hanteraelbörshandel.Avregleringen skapar också mycket stora finansiella risker för elbolagen,både för försäljning och produktion av el.