mot · GN02So257 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So257av , ()Könsspecifik märkning av läkemedelDen dokumentation om hur läkemedel bör doseras som finns byggerhuvudsakligen på s k kliniska prövningar av läkemedlen. Kunskapen omvilka läkemedel som bör doseras olika till män och kvinnor är fortfarandeofullständig. I finns lagstiftning om att ha könsspecifikrepresentation vid kliniska undersökningar. För att godkänna läkemedletskall materialet också analyseras könsspecifikt. I finns inte dettalagstiftningskrav.I ses det som en rättighet för kvinnor att delta även i tidiga kliniskaprövningar. I ingår däremot inte alltid kvinnor i populationen vidtidiga kliniska prövningar. Detta förklaras med flera skäl, t ex graviditet. Avalla de läkemedel som testas i fas 1 är det endast ett fåtal som slutligengodkänns och registreras som läkemedel. Det borde dock vara möjligt attkartlägga proportionerna män/kvinnor och redovisa den könsspecifika analysav läkemedlen som gjorts. Därigenom kunde vissa läkemedel direkt märkaskönsspecifikt.Könsbetingade skillnader i effekt och biverkningarLäkemedelsverket anser att det finns bra dokumentation omskillnader mellan män och kvinnor om läkemedlets omsättning imänniskokroppen (farmakokinetik). Flera studier har funnit att kvinnorfår fler läkemedelsbiverkningar än män. Delvis kan förklaringen vara attkonsumtionen av läkemedlen är högre, doserna kan relativt sett vara förhöga eller också kan det vara så att kvinnor rapporterar biverkningar ihögre grad än män. När det gäller läkemedel för vissa sjukdomar,exempelvis hjärt- och kärlsjukdomar, med klar dominans av män ingårhuvudsakligen män i studiepopulationen. När det gäller reumatiskasjukdomar, vilka drabbar främst kvinnor, är förhållandet det motsatta.Läkemedel bör före marknadsgodkännande normalt studeras på patientersom representerar hela den population som avses bli behandlad medläkemedlet. Kunskap om skillnader och erkännande av dessa kan leda tillsäkrare och mer effektiv användning av läkemedel. I vissa fall kan ocksåkvalitativa skillnader påvisas.I en artikel i skriver , docent i kliniskfarmakologi, farmakologiska kliniken, i : Attläkemedel kan påverka män och kvinnor på olika sätt gör att resultatet avsamma behandling kan utfalla olika hos de två könen. Sannolikt kanskillnader i effekt av ett visst läkemedel förklaras av skillnader i uppnåddakoncentrationer av läkemedlet i kroppen, men ofta saknas belägg för ettdirekt samband mellan koncentration och effekt för den aktuella substansen.In vitro-studier visar att det kan finnas hormonellt betingade farmako-dynamiska skillnader, men området är föga studerat. Det finns därför godaskäl för att vid utvecklingen av nya läkemedel systematiskt analyseraeventuella könsbetingade skillnader i effekt och biverkningar.LäkemedelsmisslyckandenFörsäljningen av receptbelagda läkemedel har ökat kraftigt de senasteåren. I är av alla läkemedel som säljs receptbelagda.Apoteket ger ut häften med rekommendationer för egenvård.Egenvårdsfoldrar finns framtagna av läkemedelskommittéer. I dessasaknas hänvisning till skillnader mellan kvinnor och män. Det är viktigtatt läkemedlen redovisas könsspecifikt. Överhuvudtaget måste allläkemedelsinformation förbättras. I Läkemedel för alla - ettdelbetänkande till utredningen i vård och handel - slås fast attdagens läkemedelsinformation inte fungerar tillräckligt bra och att mångasjukdomsfall beror på felaktig förskrivning. En amerikansksammanställning (Källa: Nyttan av svensk apoteksfarmaci)visar att läkemedelsmisslyckanden är orsaken till:- av alla intagningar på sjukhus- av alla intagningar av patienter över 65 år- av de fall som intensivvårdasEtt område där kvinnorna också hamnat i skymundan är psykiatrin. Denlitteratursökning som gjordes till betänkandet om jämställd vård, visadeatt det saknas studier med inriktning på kön inom psykiatrin. Kvinnor är ihögre utsträckning än män representerade inom den specialiseradepsykiatrin. Det kan finnas anledning att tro att oro och ångest kan varaupphov till läkemedelsförskrivningar i stället för andrabehandlingsmetoder. Också här bör jämställdhetskravet tillgodoses på ettbättre sätt.Socialutskottet behandlade motionsyrkanden om bl akönsspecifika skillnader vid läkemedelsbehandling och forskning kringkvinnor och läkemedelsbehandling (1998/99: SoU10). Utskottet ansåg att detär angeläget att kvinnors särskilda hälsoproblem uppmärksammas. Ettpolicyuttalande från talar om vikten av att etik-kommittéerna uppmärksammar projektansökningarnas val av studie-population vid den etiska bedömningen av humanforskningsprojektet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om könsspecifik märkning av läkemedel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att analysera eventuella könsbetingade skillnaderi effekt och biverkningar.Stockholm den 27 september 1999Ulla-Britt ()