ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sk724 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk724av , ()Jordbruks- och pälsdjurskontonSvenskt jordbruk har gått igenom flera struktur-rationaliseringar, och detta i sin tur har inneburit att företagen har blivitmera specialiserade på olika produktionsinriktningar.Då vi ser i backspegeln på olika jordbruksföretag fanns grisar, kor,spannmål och rotfrukter på gårdarna. med ökade kostnader på de olikaproduktionsgrenarna har bonden specialiserat sig på mjölkkor, svin-produktion eller ren växtodling. Till detta kommer odling av specialgrödor,vilket blivit allt vanligare, särskilt i . Det krävs ett stortkunnande inom respektive produktionsgren. Detta i sin tur gör att sårbarhetenför det enskilda jordbruksföretaget är betydligt större än tidigare ochinkomsterna kan variera betydligt mellan olika år. finns inte skörde-skadeskyddet kvar. Det är den enskilde bonden som själv tar riskerna.En annan bransch, visserligen inte lika stor som jordbruket, är pälsdjurs-uppfödningen. I vissa delar av är dock pälsdjursuppfödningenmycket viktig och sysselsätter många människor. Pälsdjursuppfödningen tarhand om fisk- och slaktavfall och är på så sätt ett bra komplement tilljordbruk och fiske. Då det gäller denna näring är svängningarna i inkomstermellan olika år oftast mycket stora.Skogsbrukarna har möjlighet att använda sig av skogskonto för attbland annat kunna jämna ut sina inkomster över åren. På motsvarande sättanser vi att ett konto för jordbruks- och pälsdjursföretagen borde införas.Med sådana konton skulle dessutom intresset för jordbruk och pälsdjursupp-födning öka bland den yngre generationen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införandet av jordbruks- och pälsdjurskonton.Stockholm den 4 oktober 1999Jeppe ()()
mot · GN02Sk725 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk725av , ()Skatteregler vid hobbybiodlingBins betydelse för jordbruks- och trädgårdsnäringen är väl känd. De görstor nytta vid pollinering på rapsåkrar, klöverängar och fruktträd.Dessutom förser de oss med honung, en ren naturprodukt.Tyvärr har bin minskat i antal så att det numer är svårt atthitta svensk honung i butikerna. Detta har framförallt två orsaker: Sprid-ningen av varroa och beskattningen av hobbybiodlingen.HotetVarroa är ett kvalster som angriper bins larver i kuporna. Sjukdomen hardrabbat hela hårt och har spridit sig åtminstone till i höjdmed , men förekommer även längre norrut. Den bekämpasmed myrsyra i en arbetskrävande metod.Lokala biodlarföreningar arbetar intensivt med att lokalisera och begränsaspridningen av varroa. Det är ofta pensionärer som engageras i detta; någraäldre biodlare åtar sig att undervisa de yngre, ofta skolungdomar som funniten intressant hobby. Men det är ändå alldeles för få som deltar i detta arbete.SamhällsnyttanFör att få någon lönsamhet i denna näring måste man ha över 100 kupor.Några företag har flera hundra kupor och placerar ut dem mot ersättninghos olika bönder. Biodlare med färre än 15 kupor har varit heltbefriade från skatt. När skattebefrielsen upphörde slutade många med sinhobby, för det blev för krångligt med bokföring. behöver manbara deklarera en nettoinkomst men problemen med bokföringen finnskvar. Att återigen medge skattebefrielse för 15 kupor kan vara ett sätt attstödja denna nyttiga näring. Det kan faktiskt ge mer tillbaka till samhälletän den förmodligen mycket ringa skatteintäkten. Vi kanske kan få flerintresserade av biodling, fler bin i våra fruktträdgårdar och mernärproducerad honung.Jag föreslår därför att hos regeringen hemställer om en översynav skattereglerna vid hobbybiodling och att regeringen, om så skulle befinnasändamålsenligt, återkommer till med förslag i frågan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av skattereglerna vid hobbybiodling.Stockholm den 2 oktober 1999Helena ()()()
mot · GN02Sk726 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk726av , ()Taxfreeinköp vid inresa i SverigeI dag är det bara möjligt att handla skattefria varor på flygplatser vid avresafrån till land utanför EU. Det innebär att passagerare ofta har tungaoch skrymmande taxfreevaror med sig på utresan, varor som sedantransporteras tillbaka till på hemresan. Detta gör faktiskt attflygplanens bränsleförbrukning blir större än nödvändigt. är detobekvämt också för passagerarna.Nyligen har vår EU-granne i öster, , infört systemet med taxfree-köp vid återkomsten till , och i vårt nordiska grannlandIsland är det möjligt att vid återkomsten till flygplatsinhandla skattefria varor. Detta är ett bekvämt alternativ för dem som intevill bära med sig varorna.Enligt uppgift är flygbolag inte alltid intresserade av denna möjlighet. driver de skattefria affärerna på , och man menar att passagerarehar mer tid på sig när de lämnar än när de kommer hem igen, varförde skulle handla mindre. Det skall naturligtvis även i fortsättningen varamöjligt att handla även vid avresa. Om möjligheten funnes att handla vidhemkomsten skulle emellertid detta främja både miljön och flygsäkerheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattefria köp vid flygplats i den 4 oktober 1999Elizabeth ()()
mot · GN02Sk727 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk727av , ()AktiebyteFonder och institutioner slipper skatt om de återinvesterar i aktier.Privata aktieägare i måste däremot betala reavinstskatt när detvingas sälja sina aktier till . De privata aktieägarna behöver betalareavinstskatt även om de konverterar till nya Volvoaktier. Cirka enmiljard kronor rikare blir staten på affären.Detta är det senaste exemplet i raden av konstigheter som dubbelbeskatt-ningen medför. Även om regeringen hårdnackat vägrar att slopa dubbel-beskattningen generellt sett, borde ändå reavinstskatten kunna tas bort ävenför privatpersoner i det fall pengarna återinvesteras i nya aktier.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att slopa skatt på aktiebyten.Stockholm den 4 oktober 1999Elizabeth ()()
mot · GN02Sk728 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk728av , ()Avskaffad reklamskattFör beslöt belägga annonser medreklamskatt. Syftet var i första hand att finansiera ett utökat statligt stödåt dagspressen. Skatten granskades 1996 av 48 remissinstanser och sågott som samtliga var överens om att skatten på reklam bör avskaffas.Förre skatteministern liksom finansminister har uttalatatt de gärna vill avskaffa reklamskatten.Skatten på reklamtrycksaker avskaffades från och med den 1 januari 1999.Den slopade skatten berör inte s.k. gratistidningar. Reklamskatten är ett stortproblem för alla våra gratistidningar och s.k. annonsblad och bör därföravskaffas. Det snedvrider konkurrensförhållandet mellan olika medier, inteminst med Internet som kommer allt starkare. Skatten drabbar i högre gradmindre företag som inte trycker upp egna reklamtrycksaker utan som iallmänhet vänder sig till gratistidningar med sin marknadsföring. Det innebäratt reklam i gratistidningar diskrimineras gentemot annan reklam.Skattebortfallet kan finansieras med ett minskat företagsstöd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa reklamskatten.Stockholm den 4 oktober 1999Anne-Katrine ()()
mot · GN02Sk729 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk729av , ()BensinskattenKvinnor drabbas hårt av höga bensinskatterMer än nio barnfamiljer av tio har bil, trots att många egentligen inte harråd med det. Bilen kostar ofta lika mycket som maten för en barnfamiljoch en stor skuld till detta är de höga skatterna på bilismen. Den 31augusti 1999 kostade en liter blyfri bensin vid bensinstation.Bensinen kostade , medan skatten och momsen utgjorde 6.17kronor per liter. Av priset på en liter bensin är skatt.Tid är vår största bristvara. Ett sätt att få mer tid med familjen är att skaffabil och många gör stora uppoffringar för att klara detta. För många familjer,särskilt ensamstående, är pengarna slut innan månaden är slut, när allt detnödvändigaste är betalt. Det fattas pengar till hobbyn, nöjen, semester,sparande m.m och inte minst till oförutsedda utgifter och bilen.När bensinskattehöjningar sker slår det särskilt hårt mot kvinnor, somdrabbas först när det blir dyrare att äga och köra bil. En tredjedel av Sverigespersonbilar ägs av kvinnor och de kör omkring i små, billiga och gamla bilar.I är det få som åker bil " bara för att det är kul". Fören Södertäljebo, som bor i ytterkommundelarna, och skall ta sig till jobbet istan eller inom regionen är bilen helt nödvändig. Familjer medbarn behöver bilen för att ta sig till och från skolor, dagis, fritids, idrotts- ochföreningsaktiviteter. Matinköpen sker oftast i storköp utanför centrum. Detkräver bil för att både få med all mat samt att ta sig till och från. Att kunnahaen bil och ha råd att köra den är en möjlighet till frihet som är viktig förmånga. Underlätta för hushållen att ha bil så att deras vardag blir enklare.Börja med att sänka bensinpriset.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkt bensinskatt.Stockholm den 3 oktober 1999Catharina ()
mot · GN02Sk730 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk730av , ()Avdrag för ingående mervärdesskattSom ett led i anpassningen till vad som gäller inom EU infördes den 1januari 1995 särskilda regler om jämkning av ingående mervärdesskatthänförlig till förvärv och import av investeringsvaror. Jämkning skall skeom användningen ändras eller om avyttring sker. Jämkningsskyldighetföreligger för fastigheter . Med förvärv av fastighetjämställs förvärv av tjänster som avser ny-, till- eller ombyggnad avfastighet. Jämkningen innebär att den ingående mervärdesskatten somavdragits skall betalas tillbaka till staten. Köparen får som huvudregelinte avdrag såsom ingående mervärdesskatt för motsvarande belopp. mån hela verksamheten överlåts skall köparen överta säljarensrättigheter och skyldigheter när det gäller jämkning.Bestämmelserna leder till att onödiga negativa effekter uppkommer. Jagskall i det följande visa på ett antal exempel.En lantbrukare har uppfört ett svinstall och avyttrar fastigheten inomsexårsfristen, men behåller driften, blir återbetalningsskyldig för den del avden ingående mervärdesskatten som avser svinstallet. Jämkningsskyldighetentrappas visserligen ned under sexårsfristen. Köparen av fastigheten får inteavdrag för motsvarande ingående mervärdesskatt. Driften på fastighetenkommer därför att belastas med denna mervärdesskatt, vilketstrider mot mervärdesskattesystemet.Dotterbolaget i en koncern har uppfört en industrifastighet. Dotterbolagetsäljs därefter till en annan koncern. I nästa steg ska själva fastigheten säljasvidare. Det kan bli näst intill omöjligt eftersom mervärdesskatten skallbetalas tillbaka till staten av dotterbolaget inkluderande även mervärdesskattfrån tiden då dotterbolaget fanns i den ursprungliga koncernen.En näringsidkare med en nyuppförd fabriksfastighet avyttrar av olikaekonomiska skäl sin fabriksfastighet för att upprätta etthyresavtal med den nya ägaren och tvingas att återbetala mervärdesskatten.I har problemet undvikits genom att det i lagstiftningen harintagits en bestämmelse om att vid försäljning av fastighet kan jämkningunderlåtas i den omfattning som köparen övertager jämkningsskyldigheten.För undvikande av en felaktig beskattning bör motsvarande danskabestämmelse införas i den svenska lagstiftningen. Det leder till att onödigabegränsningar kan undvikas.Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att jämkning kan underlåtas vid försälj-ning av fastighet i den omfattning som köparen övertar jämknings-skyldigheten i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att lagändringen skall träda i kraft den 1januari 2000.Stockholm den 4 oktober 1999Carl ()
mot · GN02Sk731 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk731av , ()Beskattningsregler för familjeföretagEn av de viktigaste frågorna för företagen är generationsskiften. Bådeskattereglerna och möjligheten till finansiering har stor betydelse för attett familjeföretag ska kunna föra över ägandet till nästa generation.Reglerna bör utformas så att arbetande kapital kan hållas intakt även vidgenerationsskiften. Det är synnerligen betydelsefullt inte minst för demsom driver lantbruksföretag. finns särskildaskattelättnader i arvs- och gåvoskattelagen för värderingen avförmögenheten i sådana företag. Dessa är dock enligt mångas meninginte tillräckligt generösa vilket drabbar familjeföretaget vid ettgenerationsskifte.Många bedömer att beskattningen vid generationsskifte åderlåter ett jord-eller skogsbruk, och det kan gälla ett familjeföretag som redan har små elleringa ekonomiska marginaler. skärps beskattningen ytterligare efter-som nuvarande övergångsregler då avskaffas. Ingen indexuppräkning avingångsvärden kommer då att tillåtas. Detta innebär att ett familjejordbruk/skogsbruk dräneras på ett stort kapital vid varje generationsskifte, kanskevart 25:e till . Ett sådant skattesystem måste anses vara en klar kon-kurrensnackdel för familjeföretaget jämfört med exempelvis skogsbolag somaldrig behöver generationsskifta. I stället för att kapital dras in till statenbehövs detta mycket väl på gårdarna så att ett långsiktigt familjejord-bruk/skogsbruk kan tryggas. En bieffekt av tuffa generationsskiftesregler ärockså att överlåtelser skjuts upp, vilket kan passivisera verksamheten till menför många.Eftersom regelförändringarna träder i kraft redan kommande årsskifte ärdet nu synnerligen bråttom med att få en förändring till stånd. Regeringenbör återkomma till med ett finansierat förslag till ändring av arvs-och gåvoskattereglerna som underlättar generationsskiften i familjeföretag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av arvs- och gåvoskattereglerna förfamiljejordbruket/-skogsbruket vid generationsskifte.Stockholm den 4 oktober 1999Dan ()
mot · GN02Sk732 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk732av , ()FörmögenhetsbeskattningDen nuvarande lagstiftningen kring förmögenhetsbeskattning är djuptorättvis. Som nu gällande lagstiftning är utformad gäller skilda regler förå ena sidan gifta par och sammanboende med barn och å andra sidanogifta och sammanboende utan gemensamma barn. Den förra gruppendiskrimineras på ett oförsvarbart sätt.Med dagens regler för förmögenhetsskatten kan ett sammanboende parutan gemensamma barn ha en förmögenhet på varutan att drabbas av förmögenhetsskatt. Gifta par och sammanboende medgemensamma barn får börja betala förmögenhetsskatt redan när de har ensammanlagd förmögenhet på . Den ogifte kan således ha endubbelt så stor förmögenhet som den gifte innan han eller hon drabbas avförmögenhetsskatt. Om ett gift par har var som förmögenheti form av pengar på banken, fonder, eller villa, får paret betala 13 500 kronori skatt . Ett sambopar utan barn med exakt samma förmögenhet betalarnoll kronor i förmögenhetskatt. Det är naturligtvis helt orimligt.Idag menar regeringen att det finns så goda ekonomiska utrymmen att denanser sig, utan att riskera vården, skolan och omsorgen, kunna sänka skatter.Därmed föreslår jag att regeringen skyndsamt ändrar på de regler som gergifta och sammanboende olika förutsättningar vid förmögenhetsbeskattning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av reglerna för förmögenhetsbeskatt-ning.Stockholm den 4 oktober 1999Mikael ()
mot · GN02Sk734 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk734av , ()Slopande av körjournaler1996/1997 ändrades reglerna för förmånsbeskattning av tjänstebil. Frånatt ha beskattat tjänstebilar med ett schablonbelopp beslöts att drivmedelinte längre skulle ingå i schablonen. Detta innebär i praktiken att entjänstebilsinnehavare eller brukare av företagsbilar måste föra körjournaloch specificera antal körda mil i tjänsten. Om så inte sker beskattasbensinförmånen som lön.En företagsbokförd bil utnyttjas ofta av många olika anställda för kortatransporter i närområdet. Att få alla användare att pliktskyldigt föra kör-journal i en stressad arbetssituation är naturligtvis svårt.Om ifylld körjournal ej kan visas upp vid förfrågan från skattmyndigheten,tillmäts tjänstebilsinnehavaren att ha kört allt privat och kan beskattas förettförmånsvärde upp till 40 000 kronor.Kontrollen för skattemyndigheten på detta område är naturligtvis nästintillomöjlig att göra. Vissa skattemyndigheter befattar sig därför knappast allsmed frågan. Vid överklagande har också domar utfallit olika.Körjournalerna utgör ett stort bekymmer för många småföretagare. Kör-journalerna utgör ett stort bekymmer för skattemyndigheten.En självklar regelförenkling vore därför att slopa körjournalerna ochistället höja schablonbeskattningen på tjänstefordon, i enlighet med detsystem som brukades före 1997.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskaffande av körjournaler.Stockholm den 4 oktober 1999Maria ()
mot · GN02Sk735 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk735av , ()Momsredovisning för företagMomsredovisning för företag till skattemyndigheten vållar storaproblem. Förskottsfakturor är vanliga och moms ska då redovisas annanmånad än fakturadatum. Den skattskyldige påförs skattetillägg vid fel imomsredovisningen, även om inbetalningen gjorts och ombeloppet är rätt men tidpunkten fel. Sålunda kan man få storaskattetillägg även om staten inte förlorat pengar eller om förlusten varitförsumbar. Det är ur rättsmedvetandesynpunkt helt oacceptabelt.Ett sätt att förenkla förfarandet vid momsredovisning till skattemyndighetär att låta fakturadatum vara styrande för såväl avsändare som mottagare.Statens inkomster blir desamma och krånglet minskar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att låta fakturadatum vara styrande för såvälavsändare som mottagare vid momsredovisning till skattemyndighet.Stockholm den 4 oktober 1999Maria ()
mot · GN02Sk738 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk738av , ()Tryggande av tjänstepensionBakgrundDe nya avdragsregler för tryggande av tjänstepensioner som beslöts 1998i enlighet med prop. 1997/98:146 sid. 1-59 hade som bärande syfte attöka neutraliteten mellan olika tryggandeformer, inte missgynna mindreföretag och vara lätta att förstå. Men i flera fall kan nu påvisas att de nyareglerna kan minska neutraliteten mellan olika tryggandeformer ochskapa skatteproblem. Man bör därför pröva om man kan genomföraregelförändringar som, utan att försämra statsfinanserna, skulle ökaneutraliteten.En egen pensionsstiftelse kan ju, till skillnad mot försäkringsbolag,återlåna insatta medel till företaget mot betryggande och av länsstyrelsegodtagbar säkerhet och därmed vara ett alternativ till bankkrediter för mångaföretag. Ränta och ev. amortering blir därmed pension till företagaren ellerdem som stiftelseutfästelsen omfattar och inte bankens vinst.RegelverketCivilrättsligt är en pensionsstiftelse en kollektiv förmögenhetsmassa förtryggande av alla de pensionsutfästelser till exempelvis ägare ochanställda som omfattas av ändamålsbeskrivningen. Den är således enkollektiv pant utan individuell öronmärkning.Skatterättsligt begränsas företagets avdragsrätt för avsättning till vad somkrävs för att stiftelsens förmögenhet skall motsvara pensionsreserven enligtförsäkringstekniska grunder.Skatterätten beaktar all tjänstehistorik som beräkningsgrund för avsättningmen den faktiskt möjliga avsättningen begränsas av innevarande ellerföregående räkenskapsårs löneuttag, något som bl a medför att utfästelse somändrats efter avgång ur tjänst inte beaktas skatterättsligt fastän värdet av denursprungliga utfästelsen och dess andel i stiftelsens kapital ligger inomprincipiellt avdragsgill nivå.Utfästelse som efter rättighetsinnehavares dödsfall lämnas till efterlevandekan tryggas avdragsgillt men förutsätter enligt lagtexten en angivenpensionsförsäkringspremie, vilket diskriminerar andra tryggandeformer.Det går att genomföra sådana regelförändringar som skulle stärkapensionsstiftelseinstrumentet och öka företagarnas valmöjligheter gentemotbåde banker och försäkringsbolag utan att det får några negativastatsfinasiella konsekvenser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av avdragsregler för tryggande avtjänstepensioner i syfte att öka neutraliteten mellan olika tryggande-former utan att försämra statsfinanserna.Stockholm den 5 oktober 1999Kenth ()
mot · GN02Sk739 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk739av , ()Regelförändringar av s.k. upplösningsfonderI en motion till fjolårets riksdag föreslog jag en rad mindre förändringarav regelsystemet för s.k. upplösningsfonder, såsom periodiseringsfondoch ersättningsfond i allmänhet och fonderingsmöjligheter för friakonstutövare och idrottsmän i synnerhet.Jag kunde till min glädje konstatera att årets budgetproposition innehållerförslag om att ge de företag som bedrivs i aktiebolagsform en ökad möjlighetatt periodisera vinstmedel - från nuvarande av beräkningsunderlaget avvinst till . Vilket jag också föreslog i fjolårets motion.Jag kan därför koncentrera argumentationen till andra och för statskassanmindre kostsamma regelförändringar för de sk upplösningsfonderna.Ersättnings- och expropriationsfondersupplösningstidI likhet med periodiseringsfond bör andra upplösningsfonder såsomersättningsfond och expropieringsfond regelmässigt ges femårigupplösningstid. gäller med plus ytterligare ett årsförlängningstid därest särskilda skäl föreligger. Detta kräverdispensansökan till skattemyndigheten, vilket har medfört en tämligenolikartad tolkning av bestämmelserna landet över. Fem årsupplösningstid utan dispensmöjligheter är en förenkling och likställningmed periodiseringfond.Fonderingsmöjligheter för konstnärlig verksamhetEftersom många författare, konstnärer, artister, musiker och vissa idrotts-utövare bedriver sin verksamhet i företagsform och eftersom de friayrkesutövarnas intäkter varierar kraftigt mellan enstaka goda år ochmagra så borde de ges generösare möjligheter till fondavsättning iresultatutjämnande syfte än andra företagare. Någon principiell erinrankan rimligen inte riktas mot denna förbättring för de fria yrkesutövarna,eftersom det exempelvis tidigare fanns s.k. upphovsmannakonton medgenerösa avsättnings- och upplösningsmöjligheter och att det i åretsbudget föreslås generösare avsättningsmöjligheter till upplösningsfondför företag som bedrivs som enskild firma, handelsbolag ochkommanditbolag (från ).HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om längre upplösningstid samt generösare fonde-ringsmöjligheter för näringsidkare inom konstnärlig och idrottsligverksamhet.Stockholm den 5 oktober 1999Kenth ()