mot · GM02Ub12 · 1999-05-07 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub12av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:94 Vissa forskningsfrågor1 Inledning 272 Moderata utgångspunkter 273 Forskningens omfattning, inriktning och fördelning 293.1 Forskningens omfattning 293.2 Alla högskolor behöver en egen profil 303.3 Forskarutbildningen skall koncentreras 314 Forskningsstiftelserna skall stå fria 315 Finansiering av spetsforskning 326 Stärk det internationella forskningssamarbetet 337 Samverkan mellan universitet och näringsliv 348 Hemställan 35InledningRegeringen har i proposition 1998/99:94 Vissaforskningsfrågor lämnat förslag till övergripande principerför forskningspolitiken. Utgångspunkten är betänkandet frånden forskningspolitiska utredningen 2000 i berör-da delar.I propositionen föreslås bl.a. att de statliga resurserna för grundforskningoch forskarutbildning skall öka, främst vad gäller teknik och naturvetenskap.Regeringen föreslår vidare att en utredning tillsätts med uppdrag att föreslåen ny myndighetsorganisation på forskningsområdet.Förslagen är i huvudsak okontroversiella, men det finns anledning attvälkomna regeringens kursändring som i vissa delar är tydlig. Det mestaåterstår dock att göra för att förverkliga högt ställda mål.De stora utmaningar som svensk forskning och dess avnämare mötergör en medveten och kraftfull forskningsstrategi för uthållig tillväxt heltnödvändig. En sådan strategi saknas helt i regeringens proposition.Moderata utgångspunkterEn stark och fri forskning är i kombination med ett gynnsamtkunskapsklimat av grundläggande betydelse för ett moderntvälfärdslands konkurrensförmåga och möjlighet att skapavälstånd. God forskning kräver flexibilitet, frihet och sundkonkurrens. Är inte de svenska villkoren i ett globaltperspektiv tillräckligt bra, flyttar företag och kompetens ut urlandet vilket börjar märkas allt tydligare i den officiellastatistiken. har de svenska företagen ökatsina FoU-satsningar snabbare utomlands än i Sverige.Uppenbart är att forskningsklimatet i inte ärtillräckligt bra i förhållande till vad som erbjuds på andrahåll, inte minst i , och Holland.Utbildnings- och forskningssystemen kan aldrig ses isolerade från restenav samhället. Företagsklimat och skatter, lönebildning och socialförsäkring-ar, arbetsmarknadsregleringar och själva synen på kunskap, ansvarstagandeoch individuell utveckling är alla viktiga delar av kunskapsmiljön.Forskningens betydelse för tillväxt och konkurrenskraft gör det nödvändigtmed en samlad och långsiktig strategi för svensk forskning. Snabba föränd-ringar, konkurrensvillkor m.m. gör att också forskningspolitiken måste prö-vas och utvecklas. Tyvärr har regeringen i sin proposition försummat dessaför så avgörande frågor.En långsiktig strategi för forskningen måste klara av att koppla sammannäringslivets behov av tillämpad eller nyttodriven forskning med lärosätenasfria, nyfikenhetsdrivna och grundläggande forskning.Regeringen betonar att de medel som avsätts för forskning måste fördelasmed utgångspunkt i krav på hög inomvetenskaplig kvalitet. Till skillnad frånregeringen anser vi att forskningsprojekt som tar sin utgångspunkt i närings-livsrelevans inte bara, eller ens till övervägande delen, kan bedömas utifrånett inomvetenskapligt perspektiv. Detta understryker ytterligare behovet aven samlad forskningsstrategi.Tillväxt och nya jobb kommer företrädesvis att skapas i mindre och medel-stora företag inom områden som rör IT, bioteknik och medicin. I haruniversitet och högskolor fått ökad betydelse för tillväxten. Företag bildasoch etableras som en effekt av forskning vid lärosätena. Det behövs därmedfungerande nätverk av kunskap och riskkapital som främjar tillkomsten avnya företag och tillvaratagande av nya uppfinningar och forskningsresultat.Fler kontakter mellan akademisk forskning, näringslivsverksamhet ochpotentiella finansiärer måste skapas. I detta sammanhang behövs det enattitydförändring. Forskningens nytta och tillväxtperspektivet måste lyftasfram. I föreliggande proposition lyser det med sin frånvaro.Forskning och forskarutbildning måste präglas av kvalitet och förnyelse-förmåga. De kvantitativa målen måste vara förenliga med rimliga och nöd-vändiga krav som vi i och omvärlden ställer rörande forskningensoch forskarutbildningens kvalitet. Valfrihet och mångfald, kontinuerliga ut-värderingar och kvalitetsanalyser är viktiga redskap för att klara detta.För att investeringar i utbildning och forskning skall komma till praktisknytta krävs ett dynamiskt näringsliv. Företagens vilja och förmåga att anstäl-la nya medarbetare är avgörande för kunskapsöverföringen från forskningoch utbildning. Inte minst mindre och medelstora företag i skullekunna dra nytta av ökat samarbete med universitet och högskolor. Det ärvidare väsentligt att en växelverkan finns mellan näringslivets egen kun-skapsutveckling och forskningen inom universiteten och högskolorna.Forskningens viktigaste uppgift är att bidra till kunskapsutvecklingen ochatt skapa förutsättningar för vetenskapen att nå kunskapens frontlinjer.Framgångsrik forskning kräver kreativa miljöer, självständighet och nätverk.Forskningens resurser måste koncentreras till miljöer av livskraftig storlek.Internationellt forskningssamarbete är viktigt och måste främjas.En långsiktig och framåtsyftande forskningspolitik borde bygga påföljande övergripande principer:För det första måste forskningen stå fri att utan politiska anvisningar sökany kunskap och fritt från statsmakterna kunna framföra kritik. Staten skallrespektera de akademiska lärosätenas förmåga genom att garantera demsjälvständighet.För det andra måste staten tillförsäkra forskningen resurser, framför allt tillgrundforskning, och tillse att medel fördelas på ett sådant sätt att de kananvändas så effektivt som möjligt.För det tredje behöver fler forskningsfinansiärer. De friståendestiftelser som inrättades av den borgerliga regeringen bidrog tillatt stärka resurserna till forskning, som fler av varandra oberoendeanslagsgivare skapades. Därefter har socialdemokratiska regeringar genomolika beslut mer eller mindre inkorporerat stiftelserna i den statligabeslutsapparaten. Steg i riktning för att bryta den utvecklingen behövs.För det fjärde skall det internationella samarbetet prioriteras och stärkas.Det är nödvändigt att tar ett övergripande ansvar. Att prioriteramellan nationella och internationella forskningsresurser bör ligga på dennationella politiska nivån, inte på den berörda myndigheten. Fler studenteroch forskarstuderande skall ges möjlighet att under en kortare eller längre tidstudera vid ett utländskt lärosäte. Ambitionen bör också vara flergäststuderande i Sverige.För det femte skall regering och riksdag uppmuntra att kunnande korsasmellan olika forsknings- och samhällsfält. Banbrytande vetenskap handlarofta om att föra samman tidigare åtskild kunskap. Biotekniken är ett tydligtexempel.För det sjätte behövs en långsiktig strategi för att kunna utnyttja informa-tionsteknikens alla möjligheter. Den brist på behandling av informations-tekniken i Forskning samt regeringens totala tystnad är oroande. Dendigitala infrastrukturen behöver byggas ut och ett omfattande och långsiktigtinriktat samarbete mellan akademi och näringsliv etableras. Därtill kommeratt det behövs forskningsinsatser för att analysera IT-utvecklingens konse-kvenser och möjligheter.Forskningens omfattning,inriktning och fördelningForskningens omfattningSverige tillhör de länder som av tradition prioriterarforskning och utveckling högt. Det är bra att regeringen sommålsättning för forskningspolitiken framhåller att Sverigebör befästa sin position som framstående nation inomforskning och utveckling. Det ställer utomordentligt storakrav framgent, mot bakgrund av stora förändringar inomområden som stått för en stor del av svensk forskningtotalt sett.En av statens primära uppgifter måste vara att främja en högkvalitativforskning och vidareutveckla starka forskningsmiljöer.Trots regeringens ambition tvingas vi konstatera att den förda högskole-och forskningspolitiken varit förlorade år. Många beslut harpräglats av besparingar, statlig detaljstyrning och minskad valfrihet. Kvanti-tet har gått före kvalitet. Inriktningen mot fria universitet har ersatts avpolitiska tillsättningar och beslut. har forskningsmedlen direkt tilluniversiteten minskat och universitetens frihet under eget ansvar successivtreducerats.Regeringens neddragningar av anslagen till grundforskning har särskiltdrabbat de medicinska, naturvetenskapliga och tekniska forskningsområdena,trots att det är just inom dessa områden som har en stor utvecklings-möjlighet. Det är vår bestämda förhoppning att regeringen nu gör i sak vadman säger sig prioritera.Besparingar har skett avseende miljöforskningen, ca ,samt inom det internationella forskningssamarbetet, ca ,bara . De statliga FoU-anslagen till allmän vetenskapligutveckling har både i procent och i faktiska tal minskat mellan åren 1993/94och 1998. Detta gäller både matematik/naturvetenskap, teknik och humanio-ra. Inom ämnesområdena matematik/naturvetenskap har regeringen sparatöver , inom teknik samt inomhumaniora (SCB:s FoU-statistik).Det är bra att regeringen tagit till sig av forskarvärldens och vår moderatakritik av tidigare besparingar, men regeringens politik är motstridig. Attföreslå otillräckliga höjningar av anslagen till grundforskning och forskar-utbildning som tidigare aviserade besparingar föreslås genomförasnästkommande budgetår är både i sak fel och sänder olyckliga signaler tillvår omvärld.Det moderata förslaget med anledning av vårpropositionen innebär enbetydligt kraftigare satsning på forskning utöver regeringens 600 miljonerkronor.Vi vill genomföra en successiv resursförstärkning av de nya universitetensforskning och forskarutbildning och säkerställa att de universitet som alltjämtär under uppbyggnad, t. ex. och , inte tvingas avbryta på-gående kvalitetsutveckling.Alla högskolor behöver en egen profilForskning bedrivs i varierande utsträckning vid allaSveriges universitet och högskolor. Utgångspunkten för denstatliga fördelningen av anslag för forskning måste varagrundforskningens betydelse, behovet av hög kvalitet samtmedvetenheten om att ett litet land som inte kansplittra sina forskningsresurser alltför mycket.Förutsättningar för internationellt konkurrenskraftigforskning ökar om resurserna hålls samman.Vid de mindre och medelstora högskolorna bedrivs främst forskning som inära samarbete med det lokala näringslivet främjar tekniköverföring ochforskningsinformation. Grundläggande och nydanande forskningsinsatserkräver större resurser än vad som där kan erbjudas med undantag för mycketväl definierade forskningsfält. Den forskning som i samverkan med lokaltnäringsliv bedrivs vid de mindre och medelstora högskolorna är viktig ochskall utvecklas.Det är positivt att regeringen poängterar behovet och betydelsen av att denya universiteten koncentrerar sina forskningsresurser och utvecklar egnaprofilområden, liksom att basen i det svenska forskningssystemet utgörs avde etablerade universiteten. är det anmärkningsvärt att regeringensmodell för att fördela resurser inte alls på motsvarande sätt stimulerar ensådan utveckling.Vi prioriterar en vidareutveckling av den forskning som tar till vara detspeciella som vuxit sig starkt vid de olika lärosätena.Med en sådan forskningsstruktur ges de olika utbildnings- och forsknings-enheterna huvuduppgifter som de har exklusiva möjligheter att fullfölja.Inom ramen för en sådan struktur bör allehanda samarbetsformer främjas.Inom flera forskningsområden är ett nära samarbete mellan universiteten ochmindre högskolor nödvändigt och angeläget.En angelägen uppgift för alla mindre och medelstora högskolor är att prövaen organisation för forskning och utveckling som säkerställer en fokuseradinriktning. Ett forskarcentrum vid varje mindre och medelstor högskola medinriktning på en vald profil skulle kunna verka kvalitetsfrämjande och ökahögskolornas attraktionskraft gentemot en bred omgivning.Forskarutbildningen skallkoncentrerasRegeringens målsättning att höja examensmålen förforskarutbildningen kräver att avsatta resurser tillforskarutbildningen koncentreras.En gedigen och belysande utvärdering som nationella forskningsrådgenomförde 1993 visar tendenser och samband som delvis kan överföras tillett resonemang om forskarutbildningen i . Av utvärderingen framgåratt koncentration av de ekonomiska resurserna för forskarutbildning till ettantal universitet ger ett mycket bättre utfall än om resurserna sprids jämntöver hela landet.Forskarstudenters och forskares rörlighet måste främjas i . Attinrätta forskarutbildning vid de mindre högskolorna i syfte att dessa skallproducera sina egna lärare är feltänkt. Risken för att kvaliteten i utbildningenblir sämre och att de mindre högskolorna aldrig får tillgång till de bästalärarna är uppenbar. Resurser till forskarutbildning skall koncentreras.Forskarutbildning bör inte anordnas vid fler lärosäten än att hög kvalitet kangaranteras.Det är bra att regeringen givit i uppdrag att utreda vissafrågor rörande forskarutbildningen. Detta räcker dock inte. Det behövs ensnabbutredning gällande de bestämmelser regeringen i strid med stora delarav oppositionen och forskarvärlden genomförde angående antagning avforskarstuderande och finansiering av forskarstudier.Krisen i antagningen till doktorandstudier inom humaniora och samhälls-vetenskap till följd av de ändrade finansieringskraven är uppenbar och måstesnabbt åtgärdas. Det kräver att regeringen släpper prestigen och ändrar deorimliga reglerna som föreskriver att alla forskarstuderande måste kunna visafullständig finansiering under fyra år.Det tar att bygga upp forskarutbildningskompetens. En ökadsatsning på forskarutbildning vid universiteten i förening med en successivutbyggnad av högskolorna är därför en bra väg att gå. Forskarutbildningenvid högskolorna måste växa av sin egen kraft och profil i syfte att ständigt nåhögre kvalitet.Forskningsstiftelserna skallstå friaSocialdemokraternas strävan att omvandla de friståendeforskningsstiftelserna till mer följsamma organ förregeringen bromsas i och med förevarande proposition upp,men användningen av resurserna för att kompensera storabesparingar i de statliga forskningsanslagen sätterfortfarande stopp för den offensiva forskningspolitik som vianser är nödvändig. Vi förordar att forskningsstiftelsernaåterfår sin tidigare ställning, så att de på ett avgörande sättkan bidra till att skapa nya forskningsmiljöer och stödjastrategiska forskningsprojekt.Det är bra att regeringen - till skillnad från Forskning - inser attstiftelsernas styrelser utan inslag av forskare varken bör eller kan göraprioriteringar och fatta beslut som rör enskilda forskningsprogram. Trotsdetta avser regeringen att bibehålla den nuvarande politiska styrningen avstiftelserna även framledes. Det är beklagligt att regeringen inte dragit denenda rimliga slutsatsen av sin nyvunna insikt, nämligen att stiftelsernasstyrelser måste vara sammansatta och anpassade efter varje enskild stiftelsesspecifika verksamhetsinriktning. Forskningsstiftelserna borde frikopplas frånpolitisk inblandning och politiska hänsynstaganden.Regeringens politik har medfört en väsentligt minskad pluralism avseendeforskningens finansiering genom korsrepresentation och olika former av"utbytespolitik" mellan olika finansiärer. Det innebär exempelvis att ett antalrektorer och huvudsekreterare i forskningsråden sitter i de privat-rättsliga forskningsstiftelsernas styrelser. Allt färre aktörer, som sitter påalltfler stolar, avgör vilka strategiska forskningsområden som skall priorite-ras. Uppenbara jävsituationer har medvetet eller omedvetet skapats.Den statliga forskningspolitiken skall formas oberoende av forsknings-stiftelsernas verksamhet. Stiftelsernas verksamhet bör i sin tur utformas ienlighet med stiftelseurkunderna, så att stiftelserna kan lämna sitt bidrag tillforskning och utveckling i syfte att stärka långsiktiga konkurrens-kraft.Finansiering avspetsforskningDen oberoende finansieringen tillför forskningen merresurser till strategisk forskning och forskarutbildning påområden som är viktiga för konkurrenskraft ochframtida välstånd. Fristående forskningsfinansiärer behövsför att undvika effekterna av kortsiktigakonjunkturförändringar. Forskning i frontlinjen kräverlångsiktiga perspektiv och fasta spelregler.Våra riktigt starka forskningsmiljöer måste stärkas, som fleroberoende former för finansiering av forskning behöver skapas.Nydanande vetenskap och forskning i världsklass genomförs av duktigaoch kreativa individer och forskargrupper. Det har en del partier och intresse-organisationer inom det svenska samhället svårt att medge och acceptera.Strävan efter s.k. rättvis fördelning även inom detta område och förnekandeav excellenta prestationer i form av uteblivna belöningar, exempelvis ökadeanslag till de allra bästa, kväver nyskapande och briljans. genom omoderna anslagssystem, fokus på kvantitet i stället för kvalitetoch skattesystem som inte främjar utbildning och kunskap, att våra främstabegåvningar inom forskarvärlden lämnar landet för gott.För att stoppa en sådan utveckling måste ett antal åtgärder vidtas. För detförsta att styra forskningsanslag till individer, inte bara till ämnen. För detandra att specifikt styra mer av anslagen till dem som är allra duktigast ochtill unga begåvade forskare. För det tredje att styra anslag till att stödja nyaidéer, oavsett forskningsämne. För det fjärde att satsa på att anslå medel tillinternationella samarbetsprojekt för att knyta forskningsallianser av högkvalitet.Forskningsrådens finansieringskapacitet måste stärkas. Det ger grundforsk-ningen nytt utrymme. Det säkerställer också de nationella forskningsanlägg-ningarnas fortlevnad (MAX-laboratoriet i , ,i och The Svedberg-laboratoriet iUppsala). Vi har därför föreslagit att höja de ämnesinriktadeforskningsrådens anslag med och forskningsråd -utöver regeringens förslag - under den kommande treårsperioden.Ämnesgränserna mellan forskningsråden bör prövas för att säkerställa attnya inriktningar inom forskningen ges nödvändiga resurser. Ett bioteknisktforskningsråd skulle exempelvis kunna bli ett värdefullt tillskott. Inombioteknikens område kan bli världsledande.Utvecklandet av banbrytande vetenskap handlar ibland om att kopplasamman kunskap som varit åtskild. Det kanske tydligaste exempletär biotekniken. Att skapa bästa förutsättningar för svensk forskning att kunnaåstadkomma ännu mer av banbrytande vetenskap måste bli en prioriteraduppgift för hela samhället. Vi behöver fler lösningar som låter kunskaperfrån olika områden mötas. En sammankoppling av informationsteknik ochbioteknik liksom beträffande informationsteknik och miljöforskning kan blimycket fruktbart.Stärk det internationellaforskningssamarbetetKunskap som tidigare tog flera decennier att förnya kan i dagomsättas . Detta ställer enorma krav påindivider och organisationer. tillhör en globalekonomi där idéer och forskningsrön, produkter och metoderblixtsnabbt transporteras över hela världen. Forskning ochutbildning av hög kvalitet är internationell till sin karaktär.Det kräver en forskningspolitik som är inriktad på att skapainternationella forskningsallianser.För forskarstuderande är det internationella utbytet betydelsefullt. Attdeltaga i internationella konferenser skall utgöra en självklar del i allforskarutbildning. Minst 260 svenska doktorander förlade under läsåret1995/96 av sina forskarstudier utomlands. hadevi i ungefär 950 utländska doktorander.Vid de amerikanska universiteten studerade 1997 cirka 7 000 asiatiskadoktorander vilket utgjorde en stor andel av samtliga forskarstuderande iUSA. Många av dessa stannar, enligt , kvar vid sina univer-sitet efter fullföljd disputation och utgör därmed en betydelsefull resurs förden amerikanska forskningen och högre utbildningen.För ett litet land som är det internationella forskningsutbytetsärskilt betydelsefullt. Vi menar att det internationella utbytet är nödvändigtför att skall kunna tillgodogöra sig resultat frambringade i andraländer och för att vår egen utbildning och forskning skall kunna hålla höginternationell standard. deltagande i internationellt forskningsarbetehar på ett påtagligt sätt bidragit till att höja kvaliteten på den nationellaforskningen. Internationell konkurrens och granskning påverkar arbetet vidhögskolor och universitet positivt.Inom forskningens område finns många skäl för internationell samverkan.Fortsatta framsteg, inte minst inom naturvetenskap och teknik, kräver sådanaomfattande investeringar att de är omöjliga för ett enskilt land att klara.Modern forskning förutsätter samarbete mellan olika discipliner på myckethög nivå. På flera områden krävs dessutom internationell lagstiftning ochstandardisering. Svenska initiativ i det avseendet förutsätter deltagande i deninternationella forskningsmiljön.Det är anmärkningsvärt att regeringen är så avvisande, negativ och passivgällande internationellt forskningssamarbete. I propositionen betonas å enasidan att internationellt samarbete utgör ett viktigt element i stora delar avden moderna forskningen. Regeringen slår å den andra sidan fast att tidigareaviserade besparingar skall genomföras och att myndigheterna ävenfortsättningsvis skall göra de övergripande avvägningarna mellan nationellaoch internationella resurssatsningar.Moderata samlingspartiet förordar ökat internationellt forskningssam-arbete. Att respektive myndighet ska bedöma värdet av olika forsknings-samarbeten är naturligt med ökad internationalisering. är detuppenbart att det finns legitima skäl för staten att dels ha överblick övervissainternationella samarbeten, dels ta ansvar för finansiering av dem. Vi för-ordar att regeringen gör en analys om hur internationella forsk-ningssamarbete kan utvecklas och stärkas.Samverkan mellanuniversitet och näringslivFör långsiktiga utveckling är kunskapsutvecklingenav största betydelse, inte minst inom näringslivet. Svenskindustri och företagsamhet i vid mening måste bättre änhittills utveckla kunnande och kompetens. Vårkonkurrensförmåga är helt beroende av kunnigamedarbetare, hög utvecklingstakt och ett nära och innovativtsamarbete mellan forskning och företagande.Det är mot denna bakgrund utbyggnaden av den högre utbildningen skallses. Men det är också skälet till att vi moderater förordar en kraftigförstärkning av forskningsinsatserna och bekymrar oss över konsekvensernaav att forskare och forskning inte växer eller flyttar ut ur landet.Vi tror att det är nödvändigt att åstadkomma radikalt bättre förutsättningarför nyskapande, nyföretagande och kreativitet bl a vad gäller samarbete ochutbyte. Det är alldeles för få som under sin karriär byter "sida" i yrkeslivet.Betydligt fler universitetslärare borde få möjlighet att arbeta iarbetslivet utanför . Viktig kunskap och nyttiga erfarenheter medicke traditionella perspektiv och infallsvinklar skulle kunna tas till vara. Ettväsentligt utökat utbyte av forskare mellan universitet och högskolor ochnäringslivet bör eftersträvas.Kunnandet måste i mycket högre grad än vad som sker korsas mellanvetenskap och företagande. En utmärkt grund är redan lagd i vid . Ett annat exempel att byggavidare på är forskning och företagarbyn i . Vid båda dessainstitutioner sker dessutom en kraftig expansion.Formerna för samverkan kan och måste emellertid variera. Olika inrikt-ningar och företag har olika behov och förutsättningar att deltaga i sam-arbeten av olika slag. Behovet av mötesplatser och informationsutbyte är enviktig del i en strategi för utveckling och förnyelse, och det är därför rimligtatt högskolorna även fortsättningsvis åläggs att samarbeta och informera omsin verksamhet.Regeringen har valt att inte nu lägga något förslag avseende myndighets-strukturen för finansiering av forskning, utan förordar en mer ingåendeutredning.