ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ub256 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub256av , ()Skolundervisning i meditation m.m.Vardagsstressen har kommit att bli en av de allvarligaste hoten mot folk-hälsan i vårt land. har flödet av information varit såomfattande och färdats i så snabb hastighet som . Kommunikations-tekniken har genom Internet, mobiltelefoner, telefax med mera förbättratvåra möjligheter att arbeta effektivt och utvecklat våra möjligheter attkommunicera, inte bara nationellt utan också internationellt.Baksidan är dock av dessa och andra skäl att många människor kännerstress. Stress är kroppens urgamla reaktion på faror eller utmaningar iomgivningen. När man känner sig stressad skärps våra viktigaste sinnen,men så får vi inte utlopp för den energimobilisering som enstressituation innebär. Risken finns då att man utvecklar en farlig stress somkan få allvarliga konsekvenser.Långvarig stress kan leda till allvarliga kroppsliga sjukdomar som hjärt-infarkt, blodpropp, rubbad ämnesomsättning, högt blodtryck med mera.Också immunförsvaret påverkas negativt och gör oss mer mottagliga försjukdomar. Ytterst kan långvarig stress leda till depression och sömnsvårig-heter.Även koncentrationssvårigheter, irritation, glömska, aggressivitet, hand-lingsförlamning och oro är exempel på stressymtom.Att stress blivit ett allt allvarligare problem i vårt samhälle är tydligt attsedå sjukvården möter alltfler med stressrelaterade problem somgår. Stressproblemen når också allt yngre åldrar.Det är nu angeläget att dessa problem tas på allvar. Idrott och motion ärkroppens främsta sätt att göra sig av med lagrad stress, men det borde varalika viktigt att vi lär oss sätt att inte bli så stressade.Från kommer mycket kunskap om mångtusenåriga teknikerför att bevara lugn även i stressfulla situationer. Meditation, tai chi, yogaochandra avslappnings- och andningstekniker är några exempel.För ett möta bör vi låta de unga få lära sig tekniker för atthantera stress.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning av förutsättningarnaför att låta meditation, yoga, tai chi m.m. ingå i skolundervisningen iämnet idrott.Stockholm den 1 oktober 1999Kent ()
mot · GN02Ub263 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub263av , ()Alla barns rätt till förskolaI arbetet med läroplanen för förskolan har det framkommit att enanpassning av skollagen till förskolan måste ske, för att stärka alla barnsrätt till förskola. Skillnaden i synsätten inom utbildningssystemet harblivit tydlig nu när förskolan fått läroplan och den pedagogiskainriktningen förstärkts.Förskolan har sina rötter inom socialpolitikens tradition och har varit endel av familjepolitiken, vars verksamheter är behovsstyrda. De övriga skol-formerna har sina rötter inom utbildningspolitiken, där verksamheten ärrättighetsstyrd. Utbildningssystemet består /98 av fyratrappsteg: förskola, grundskola, gymnasieskola och högskola.Förskolan är den enda av skolformerna som har kvar ett ekonomiskt ochsocialt segregerande system. Förskolan är avgiftsbelagd och kräver attföräldrarna arbetar eller studerar. Utifrån föräldrarnas ekonomiska förutsätt-ningar och uppvisade behov får deras barn rätt till plats i den offentligaförskolan. Styrs rätten till plats i en skolform av ekonomiska förutsättningaroch behov blir det en segregerande effekt.Begreppet utbildning innebär att varje skolform ska ansvara för omsorgoch fostran samt främja lärande i riktning mot de mål som gäller för skol-formen i fråga. För förskolan innebär det att den nu ska följa läroplanen.Skollagen bör anpassas så att alla barn får rätt till förskola. Detta är enviktigåtgärd för att bidra till att minska den utslagning av barn och ungdomar somkan skönjas redan i förskoleåldern.Förskolans organisation kan på de flesta orter öppnas för allabarn som så önskar. Flexibiliteten finns inbyggd i systemet och förskolan kanlätt anpassa det pedagogiska arbetet och genomföra uppdraget att bli en för-skola för alla barn. Arbetet i heltidsförskolan bedrivs av välfungerandearbetslag som är professionella och har bred kompetens.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alla barns rätt till förskola.Stockholm den 29 september 1999Agneta ()()()()
mot · GN02Ub265 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub265av , ()Disciplinen i skolanDen svenska skolan är i kris. De läs- och skrivsvaga blir alltfler. Eleverslutar utan att ens vara godkända i kärnämnen. Alltför fåungdomar väljer att utbilda sig till lärare. De som varit i yrket i många årkänner sig förödmjukade och slutar. En del vill hävda att det iförsta hand beror på att skolan får för lite pengar, det är för stora klasser,eleverna får för lite läroböcker eller liknande. Det är säkert riktigaiakttagelser, men är dessa förklaringar tillräckliga?Kan det förklara varför fler lärare funderar på att säga upp sig för att de ärutbrända? Förklarar det varför elever kommer hem helt slut efter en vanligskoldag? Knappast.Tänk om det var så att elever i både grundskola och gymnasium kom i tidtill lektionerna, att det var tyst i klassrummet när läraren talade, att korri-dorerna i skolan var tomma under lektionstid och att det inte tolererades attnågon utan anledning uteblev från någon lektion? Skulle eleverna då bli likatrötta efter en lång skoldag? Är det kanske rent av så att man blir myckettröttare av att det aldrig är tyst under lektionen och av allt bråk på rasterna?Genom att förbättra disciplinen och ordningen i skolan skapar man denmiljö, där lärande kan ske. Disciplin låter både gammaldags och negativt förmånga. Men vad jag menar är ordning och reda. Att det är lugnt i klass-rummen och att läraren har kontrollen. Då tror jag också att det blir lättareför elever att trivas. Genom att förbättra disciplinen gör man det också lättareför läraren att göra det han eller hon förhoppningsvis är bra på, nämligen attlära ut. Den tid som läggs på tjatande med stökiga elever om mobil-telefoner, kläder och för sena ankomster kan istället läggas på undervisning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om disciplinen i den svenska ochgymnasiet.Stockholm den 4 oktober 1999Mikael ()
mot · GN02Ub266 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub266av , ()Skriftliga omdömen för elever i fr.o.m. årskurs ett"Skolans främsta uppgift är att förmedla kunskaper och i samarbete medhemmen främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor ochsamhällsmedlemmar" (Skollagen 1 kap. 2 §)Skolans verksamhet bör utgå från att den enskilde eleven sätts i centrumoch att möjlighet ges till utveckling utifrån elevens personliga förut-sättningar. Det är värdefullt för barnets skolgång att föräldrarna erhållerkontinuerlig information om dess kunskapsutveckling. Vidare är det väsent-ligt för ett väl fungerande samarbete mellan hem och skola att skolans mål ärkända av föräldrarna.Föräldrarnas engagemang i barnets skolgång har betydelse för elevenstrygghet och är en tillgång i skolarbetet. Klar och tydlig information omelevernas kunskapsutveckling förutsätter väl planerade utvecklingssamtalmellan lärare, elev och föräldrar. Samtalen skall ge ömsesidig informationoch leda till ömsesidiga åtaganden. Erfarenheter visar emellertid att demuntliga samtalen inte alltid uppfyller önskvärd kvalitet. Därför bör skolornaåläggas att komplettera utvecklingssamtalen med skriftlig information.Skolan har ansvar för att kontinuerlig utvärdering av elevens kunskaps-utveckling sker och att eleven når upp till läroplanens fastställda mål. För attsåväl skola som elev och föräldrar skall kunna ta del av informationenbehöver den innehålla uppgifter om nuvarande studieresultat och bedömningom framtida utvecklingsmöjligheter. Skriftliga omdömen kan ses som ettarbetsredskap för såväl skola som elev. Rätt utformade kan skriftligaomdömen vara tillämpbara under hela elevens utbildningstid. erhållereleven en skriftlig utvärdering av sitt arbete genom betyg först i årskurs åtta.I årskurs åtta har nästan hela den obligatoriska skolan passerat förbi. Konti-nuerlig information från första början i skolan avdramatiserar och medverkartill att särskilda insatser kan sättas in för de elever som behöver extrastöd för sin utveckling.I den kommunala skolplanen finns möjlighet för den enskilda kommunenatt besluta om lokala regler kring omdöme. Det är dock olyckligt för denenskilde eleven att stora variationer förekommer avseende rätten att erhållaskriftligt omdöme. Alla elever bör ha samma möjlighet att få respons på sinarbetsinsats.Enligt reglerna skall skolan ge skriftlig information om föräldrarna såbegär. Denna möjlighet är emellertid okänd för flertalet föräldrar. Föräldrar-na har ansvar för sina barns skolgång och önskar ett ökat inflytande samt enkontinuerlig dialog med barnets skola. Föräldrarnas engagemang är en stortillgång för barnet skolgång och deras möjlighet att följa upp barnets resultati skolan bör utvecklas. För att ge föräldrarna möjlighet att på ett tidigtstadium få inblick i barnets skolgång bör skriftliga omdömen ges redan frånårskurs ett.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om obligatoriskaskriftliga omdömen för elev i fr.o.m. årskurs ett i enlighetmed vad som anförts i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Margareta ()
mot · GN02Ub270 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub270av , ()Lärlingsutbildningen"En skola för alla" är ett begrepp, troligen myntat av någonsocialdemokrat många, i tiden. Efter ett långt ochnästan oavbrutet maktinnehav har begreppet ändå inte fått något reelltinnehåll. har inte en skola för alla och kommer troligen,med socialdemokratisk politik, heller aldrig att kunna få det.Det är inte alla barn och ungdomar som passar för teoretiska studier. Fördessa är valet antingen att avbryta studierna efter eller attvälja en praktisk gymnasieutbildning. Dessa har blivit treåriga för att allaskall ha möjlighet fortsätta till högre utbildningar. För de ungdomar som intevill gå vidare till högskola, utan i stället utveckla sin praktiska begåvninginnebär denna förlängning av studietiden ofta ett stort lidande och ytterligareförsämrat självförtroende.För de barn och ungdomar som utifrån sin unika begåvning vill förkovrasig i ett yrke borde istället en bransch- och företagsinriktad yrkesutbildninginföras. Det skall vara en utbildning som tillför den kompetens inom nya om-råden som arbetsmarknaden kräver. Huvuddelen av utbildningen bör varaföretagsförlagd och genomföras på villkor som överenskommes mellanföretag och elev.Utbildningen skall ha som mål att leda fram till internationellt gångbarakompetensbevis liknande de svenska gesäll- eller mästarbreven. Inomexempelvis frisöryrket är de svenska gesäll- och mästarbreven fullt ut gång-bara inom EU.En sådan lärlingsutbildning bör utformas tillsammans med branscher ochföretag. Kurserna kan antingen vara lokalt anpassade eller hämtade ur ettnationellt godkänt kursutbud. Den praktiska utbildningen på företaget skallkombineras med studier i ämnen som efterfrågas inom yrkesområdet.De teoretiska studierna i olika kärnämnen som skolan skall stå för skall hatydlig anknytning till den praktiska utbildningen för att öka elevernasmotivation. Undervisningen skall förläggas så att det passar elev och företag.Den skall kunna förläggas i perioder på t.ex. folkhögskola, på distans ellerkanske på kvällstid beroende på de olika förutsättningar som råder.De flesta länder i har behållit och förbättrat systemet med lärlings-utbildning. Det är nu hög tid att återupprättar ett system som kanvara till gagn för såväl den enskilda människans som samhällets tillväxt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införandet av ett heltäckande lärlingssystem.Stockholm den 4 oktober 1999Elizabeth ()()
mot · GN02Ub271 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub271av , ()LärlingssystemetNästan en femtedel av små och medelstora företag anser att bristen pålämplig arbetskraft är ett hinder för att dessa företag skall expandera.Många företag vill införa ett lärlingssystem som tillgodoser företagensbehov av kvalificerade yrkesarbetare och av elevernas behov. Systemetmåste bli mera flexibelt där lärlingarna räknas som elever och inteanställda. Det skall vara en högkvalitativ yrkesutbildning för motiveradeelever.Den yrkesutbildning som erbjuds i gymnasieskolorna håller inte måttet.Bl.a. innehåller yrkesutbildningarna för mycket allmän teori och för litepraktisk yrkeserfarenhet. av företagen anser att lärlingsutbild-ningen behövs och lika många säger sig beredda att ta emot lärlingar.Den s.k. nya lärlingsutbildningen som regeringen dragit i gång är bra menhar p.g.a. sin uppläggning och utformning inte lyckats motsvara den efter-frågan som finns hos företagen.Utbildningen skall vara flexibel och mera beroende av vad som krävs förett visst yrke och en viss individ. Näringslivet skall ges ett större inflytandeöver utbildningens utformning.Kravet på att den skall ge högskolebehörighet skall tas bort eftersom det ären mycket liten del av eleverna från yrkesprogrammen som går vidare tillhögskola.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny utformning av lärlingssystemet.Stockholm den 4 oktober 1999Anne-Katrine ()()
mot · GN02Ub273 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub273av , ()Fritt skolval i ÖresundsregionenNär alltmer integreras och rörligheten ökar, kommerockså behoven av att fritt få välja skola inom regionen (oavsettbostadsort) att öka. Det är därför angeläget att regeringen träffar avtal omsådana möjligheter med Danmark.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fritt skolval i Öresundsregionen.Stockholm den 5 oktober 1999Bertil ()
mot · GN02Ub274 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub274av , ()Utbildning för fiskesektornFiskenäringen är i stort behov av utbildningsmöjligheter. Det gällerutbildning som riktar sig både till dem som arbetar inomnäringen och för att möta behovet av nyrekrytering och en yngregeneration.Grundutbildning, högre utbildning samt tillgång till vidareutbildning äravgörande för varje enskild person för att man skall kunna leva upp tillmyndigheternas krav på kompetens och vara uppdaterad på den förändringsom sker inom yrket. Dessutom ställs det större och större krav på attenskilda näringsutövare och därmed att varje bransch aktivt möter destrukturförändringar som sker inom näringslivet för att kunna stärka sinkonkurrenskraft.Fiskerisektorn behöver utbildade människor och det finns fördelar med attsamla resurserna till en enhet. Den utbildning som erbjuds inom fiske-näringen är splittrad på många små enheter.För att tillgodose behovet för dem som skall arbeta inom primärnäringenyrkesfisket, förstahandsmottagningen av fisk, beredningsindustrin, fiskod-ling, försäljningsledet och de olika myndigheternas behov av personal medadekvat utbildning inom fiskenäringen behövs en utbildningsresurs i Sverige.Idag saknas specialutbildningar för de allra flesta inom detta område. Bristenpå specialutbildningar och högre utbildningsmöjligheter skapar därmedockså svårigheter att finna olika karriärmöjligheter för dem som arbetar inomde olika sektorerna.Det skall uppmärksammas att det finns ca 2 900 yrkesverksamma medfisket som huvudutkomst och totalt är ca 3 300 hel- eller deltidssysselsatta.Fiskberedningsindustrin sysselsätter ca 3 000 personer. Om sysselsatta inomdetaljhandeln inkluderas så sysselsätter fiskesektorn ca 10 000 personer idag.Med detta antal berörda finns ett behov av att ett stort antal personer per årerbjuds kompetensutveckling inom denna sektor. Dessutom finns behovet avvidareutbildning för att kunna utveckla dessa olika verksamheter. Nyrekryte-ringen till sektorn kräver också att ett stort antal yrkesutbildade utexaminerasårligen.För att kunna erbjuda en adekvat yrkesutbildning på alla nivåer inklusivehögskolenivå bör en samlad utbildningsresurs tillskapas i för fiske-näringen. Som ett exempel på ovanstående förslag kan nämnas den finskafiskerihögskolan i hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning för fiskesektorn.Stockholm den 5 oktober 1999Åsa ()
mot · GN02Ub278 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub278av , ()ITUtvecklingen av informationssamhället går mycket snabbtoch förändringstakten ökar stadigt. Det är glädjande att har entätposition när det gäller tillgången till och användningen avinformationsteknik. Den tätpositionen vill vi behålla.Målet, att alla skall ha lika möjligheter att använda informationsteknikensom ett medel för ökad kunskap, demokrati och rättvisa, är värdefullt. Dethandlar självklart om att bygga ut för att öka tillgängligheten i alladelar men också att se till att alla lär sig behärska den nya tekniken för attmålen skall kunna uppnås.I tidigare proposition om IT i skolan framgår att vi satsar rejält på IT iutbildningsväsendet. Trots den pågående satsningen behöver vi poängtera attäven förskolan numera är en del i det livslånga lärandet. Det är angeläget attresurser fördelas till förskoleverksamheten så att alla barn har hunnit"smaka" på en dator och den nya tekniken innan de börjar förskoleklass ochden reguljära skolan. Annars riskerar vi att redan på lågstadiet få ett A- ochett B-lag vad gäller att kunna använda tekniken som ett redskap i lärandet.IT kan utveckla välfärden och öka livskvaliteten för många grupper isamhället. Vi tänker då speciellt på de funktionshindrade som genom vissanpassad teknik kan få ökad delaktighet i samhället. Tekniken har egentligeninga begränsningar. Olika vägar som ger möjligheter för fler att delta måsteprövas. Det är angeläget att anställda inom omsorgsverksamheten behärskartekniken dels som ett redskap för att underlätta i arbetet för att bli medvetnaom och kunna ta vara på möjligheterna med IT för att underlätta för denenskilde servicemottagaren.Elektronisk handel kommer att öka. Så snart som det känns säkert attbeställa varor på nätet kommer fler att använda sig av IT för att köpa olikakonsumtionsvaror - allt från toalettpapper till bilar och kylskåp. Dettakommer självklart att öka konkurrensen inom många sektorer som vi idagbara kan sia om. Konsumenterna kan söka pris- och kvalitets-uppgifter på nätet. Det kan inte alla . Därför är det angeläget att redan nunär den elektroniska hemmamarknaden är i sin linda, börja utbilda inomkonsumentområdet. Detta sker lämpligast genom ett folkbildningsarbete medstart inom våra ideella konsumentorganisationer.Det handlar inte bara om utbildning i regelverk med lagar och förordningarutan det handlar om att konsumenterna från början får vara med och påverkaför att kunna forma framtida möjligheter till konsumentinformation vianätet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av IT redan i förskolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning av omsorgspersonal och konsumenter.Stockholm den 5 oktober 1999Eva ()()
mot · GN02Ub280 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub280av , ()Feminism i skolans läroplanSveriges drottning vill inte kalla sig feminist, men vill vara feminin,framgår det av en intervju i en kvällstidning. Drottningen får det att låtasom om feminism och feminin vore varandras motsatser, vilket givetvisär helt fel.Detta är bara ett av de så gott som dagliga exemplen på stora missförståndeller känsloladdade uppfattningar om ordet feminism. Rimligen borde viredan i skolan få kunskap om feminism på samma sätt som om så mångaandra ismer. Läran om feminism bör föras in i skolans läroplan, både förhögstadiet och gymnasiet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om feminism i skolans läroplan.Stockholm den 4 oktober 1999Laila ()Elisebeht ()
mot · GN02Ub282 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub282av , ()HemkunskapÄmnet hemkunskap infördes när alltfler kvinnor gick ut i förvärvsarbeteutanför hemmet och kunskapen inte längre på ett naturligt sätt gick i arvmellan generationerna. förvärvsarbetar av kvinnoroch ämnet hemkunskap är skolans tidsmässigt minsta ämne. Endast1,av undervisningstiden går till hemkunskapen. Undervisningen iämnet sker i de lägre årskurserna av lärare som saknar ämnesutbildning.Om eleverna skall få en allsidig och relevant utbildning i hemkunskap,måste läraren ha formell behörighet i ämnet. De praktisk-estetiskaämnena är viktiga i en allsidig skola som skall träna elever i allafärdigheter och förbereda dem för vuxenlivet.Många undersökningar visar tyvärr att barn alltför sällan äter frukost, inteäter tillräckligt av skolmaten samt att det dagliga intaget ger för lite energi.Sambandet mellan kost och hälsa är inte uppenbart för alla dagens skolbarn.Hemkunskap är ett ämne där barnen får lära sig att planera, tillaga ochvärdera måltider ur pris- och hälsosynpunkt. Att inte kunna laga god ochnäringsriktig mat kan innebära ekonomiska problem och hälsoproblem. Förde flesta människor går det inte att leva på köpt mat.Om folkhälsoaspekter ska ingå i skolans arbete måste antalet timmar ihemkunskap utökas och förläggas så att praktiskt och jämförande arbete kanutföras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökat antal timmar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildade lärare i ämnet hemkunskap.3.Stockholm den 5 oktober 1999Marianne ()()()()
mot · GN02Ub283 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub283av , ()GymnasiebetygEnligt gymnasieförordningen har kommunen skyldighet att ge alla entreårig gymnasieutbildning och om eleven inte har godkända betyg har kommunen en skyldighet att ge utbildning till. Därefterhar kommunen ingen skyldighet att ge fortsatt undervisning.Om en elev är och har fått godkända betyg men dessa inte ärtillräckliga för att ge tillträde till högskolan eller arbete på den reguljäraarbetsmarknaden så har varken kommunen eller arbetsförmedlingen ansvarför personen i fråga. Om eleven är , men i övrigt befinner sig isamma situation kan denne bli utestängd från bidrag till kompletterandegymnasieutbildning. I båda fallen faller eleven mellan stolarna. Så får detinte vara. Det borde vara självklart att eleven i dessa fall skall få läsa uppsina betyg till acceptabla nivåer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheterna för godkända elever att läsa uppsina betyg.Stockholm den 30 september 1999Johnny ()()
mot · GN02Ub284 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub284av , ()Körkortsundervisning under gymnasietidenPå den arbetsmarknad som utvecklats ekonomiska krishar många ungdomar kommit att fara illa. Efter avslutadegymnasiestudier finns ofta bara två alternativ, att studera vidare eller attgå arbetslös. Båda alternativen innebär att personen får en hårt trängdekonomi. Det kan då vara svårt att kosta på sig en ofta dyrkörkortsutbildning. har ett körkort kommit att bli ett krav förmånga arbetsuppgifter. Särskilt i glesbygden är en bil i det närmaste ettmåste för de flesta. Situationen blir därför en ond cirkel, utan körkort fårman inget arbete men utan arbete har man inte råd med körkort. Somvanligt är det de ekonomiskt svagaste grupperna som drabbas hårdast.En möjlig lösning på detta problem är att kommunerna erbjuder körkorts-undervisning . Körkortsutbildningen kan då läggas in påschemat och bidra till att fler kan ta körkort. På detta sätt skulle andelenungdomar med körkort öka.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om körkortsundervisning under gymnasietiden.Stockholm den 30 september 1999Johnny ()()