mot · GN02So344 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So344av Heister, ()Läkemedel och läkemedelssubventioner1 InledningDen svenska läkemedelsnotan fortsätter att öka trots regeringenspanikartade höjning av högkostnadsskyddet . har statens och landstingens kostnader för läkemedel stigitdramatiskt. Den genomsnittliga kostnadsökningen har varit 12,5 procentper år vilket ligger klart över den genomsnittliga europeiska nivån omåtta procent.Huvudorsaken till kostnadsökningen är nya, dyrare och oftast bättreläkemedel. Detta innebär i och för sig att samhället får en minskadkostnad/ökad intäkt i form av färre sjukskrivningar, färre sjukpensioneringaroch ökad produktion samt allmänt bättre livskvalité hos många sjuka. Mendå denna intäkt inte kommer landstingen till del så uppstår ändå ett stortkostnadsproblem för dessa och för staten.Regeringen har försökt lösa detta problem genom att höja högkostnads-skyddet i läkemedelsförmånen från till . Föratt kompensera de pensionärer som har låg eller ingen ATP höjdespensionstillskottet , eller . Tekniken harblivit hårt kritiserad av pensionärsorganisationer och kommuner. Förutomstora administrativa problem för en 18 månaders förändring så är för-ändringens träffsäkerhet dessutom dålig då det gäller att skydda personermed låga inkomster och stort medicinbehov.Vi varnade redan i riksdagsbehandlingen för att, på grund avbostadsbidragets konstruktion, skattesystemets utformning och kommuner-nas ovana att ha inkomstrelaterade taxor, pensionärerna i mycket liten ut-sträckning skulle komma att kompenseras. Utvecklingen har besannat vårafarhågor. Större delen av tillskottet gick i stället direkt till kommunerna.Enligt och kommer kostnadsöknings-takten för läkemedelssubventionen knappast att avta om inte subventions-systemet läggs om. Orsaken är som redan nämnts i huvudsak nya, bättre ochdyrare läkemedel samt också att läkemedel förskrivs på för vida indikationer.Erfarenheten visar med all tydlighet att det inte går att fortsätta medständiga justeringar i dagens läkemedelsförmån. Vi har därför presenterat enannan modell för ett subventionssystem som långsiktigt skapar en bredarebas för att bära kostnaderna för läkemedelsförmånen. Vårt förslag innebär enökad valfrihet för medborgaren, en ökad trygghet genom förutsebara kost-nader för den som har stora medicinbehov, en mer begränsad kostnad för detallmänna samt en avreglering och avmonopolisering av apoteksverksam-heten.Vi föreslår också att kostnadsansvaret för läkemedel återförs till staten föratt bland annat möjliggöra en bättre avvägning mellan de direkta läkemedels-kostnaderna och läkemedlens övriga effekter på samhällsekonomin. Detinnebär att vi också anser att det så kallade receptregistret bör avvecklas.Registret används för att respektive sjukvårdshuvudman skall debiteras på ettkorrekt sätt.Vi presenterar också ett antal andra förslag för att på kort och lång siktminska de offentliga kostnaderna för läkemedelskonsumtionen, samtidigtsom de skyddar dem som har störst behov av läkemedel. Sammantaget inne-bär de förslag vi presenterar att vi under utgiftsområde 9, anslag A 2, föreslåratt 12.437.000.000 kronor anslås.2 Läkemedlens samhällsekonomiska betydelseBenägenheten att enbart se läkemedel som en kostnad visar på denbristande samordningen mellan landstingens smala ekonomiskaverksamhetsfält och samhällsekonomin i övrigt. Det går inte att avgöraom 13,4 miljarder, vilket är statens kostnad för läkemedel , ärmycket eller lite utan att väga in faktorer som minskat antal operationeroch vårddagar, sjukskrivningar och förtidspensioner samt minskatproduktionsbortfall m.m. Dessa är de direkta och indirekta kostnader försjukdom som samhället och den enskilde har och som påverkas avläkemedelsanvändningen.Dagens system medför att landstingen endast kan tillgodogöra sig deeffekter av läkemedel som leder till ett minskat antal operationer och minskatantal vårddagar. I övrigt finns inga finansieringsbroar mellan läkemedlenseffekt på samhällsekonomin och deras effekt på landstingsekonomin.Utvecklingen av nya läkemedel är i grunden en starkt positiv företeelse.Nya och bättre läkemedel har minskat lidande och gjort att fler människorhar fått möjlighet att leva ett bättre och längre liv. Magsårsmedicinen Losechar medfört att kostnader för operationer med efterföljande sjukskrivningar istort sett försvunnit. Inhalationssteroider har drastiskt minskat vårddagarnapå sjukhus för astmatiker. Nya mediciner mot reumatoid artrit kan sannolikt,trots att kostnaden för varje behandlad patient blir högre änidag, ge positiva samhällsekonomiska effekter genom minskning avsjukfrånvaro, minskat behov av sjukvårdsinsatser och ökat välbefinnandemed därav följande individuell högre produktionskapacitet.Den samhällsekonomiska betydelsen av den svenska läkemedelsindustrinframgår också av att densamma redovisade en nettoexportintäkt på19 miljarder kronor.Att läkemedelskostnaderna blivit ett så stort problem beror bl.a. på denbristande helhetssynen. Läkemedel utgör den mest rörliga kostnaden förlandstinget och blir lätt föremål för besparingar. Sådana besparingar är dockoftast kortsiktiga. Läkemedelsutveckling och terapeutiska insatser riskerar attsättas i andra hand.3 Gränsen för det offentligas finansieringsansvarProblem har uppstått kring de nya läkemedel som är mycket dyra ochsom är attraktiva för grupper som inte kan sägas vara direkt sjuka mensom kan få höjd livskvalitet av att använda dem. De mestdiskuterade är Viagra och Xenical, men många fler läkemedel kommersnart att vara tillgängliga.Enligt vår mening är det självklart att de som lider av sjukdom ellerjämförbara besvär skall få sina preparat med rabatt. Ryggmärgsskadade ellerextremt överviktiga kan inte sättas på undantag. Likaså är det rimligt att ompreparaten saknar eller har obetydliga biverkningar, skall den som villförhöja sin livskvalitet ha möjlighet att göra det men då på egen bekostnad.En del av preparaten, där biverkningar närmast saknas, kan vara receptfriamedan andra kan kräva en medicinsk bedömning innan medlen används. Desenare medlen är då receptbelagda, men detta medför inte automatisktsubventionering. Det blir alltså den behandlande läkarens sak att avgöra ompersonen skall få preparatet subventionerat eller inte. Detta är inget nytt menför att få önskad effekt krävs noggrannare föreskrifter så att medlen ordineraspå korrekta indikationer. Likaså krävs tydligare och strikta indikationer föratt receptfria läkemedel skall få förskrivas med subvention.Sverige har färre receptfria läkemedel än andra EU-länder. Endast 10,3procent av läkemedlen är receptfria. Detta kan jämföras med förhållandena iSchweiz där är receptfria. Motsvarande siffra är i 32,2procent, i , i och i 16procent.En utökning av antalet receptfria läkemedel synes alltså möjlig. Därmedminskar också kostnaden för läkemedelssubventionen, särskilt om indika-tionerna för att skriva ut receptfria läkemedel med subvention hålls strikta.Vi måste besluta oss för vad som är rimligt att skattebetalarna subventioneraroch vad den enskilde bör stå för själv.Med våra förslag kan kostnadsutvecklingen redan nu bromsas utan attnyintroduktioner av värdefulla mediciner hindras. De sjuka får sin medicintill överkomligt pris och övriga kan själva eller tillsammans med sin läkarebedöma om de vill betala fullt ut för en ökad livskvalitet. läggsinte några politiskt konstruerade hinder i vägen för forskning och industri,den fria förskrivningsrätten behålls och momentet av konkurrens medprispress förstärks omedelbart.4 Förbättrad priskonkurrens på läkemedelsområdetFör att snabbt få effekt på kostnaderna måste man klargöra förApoteksbolaget att det i första hand bör erbjuda de billigaste produkternamed likvärdig effekt, d.v.s. att man nyttjar parallellimportenskonkurrenseffekter på priserna. Landstingen bör också göra sinaläkemedelskommittéer uppmärksamma på de parallellimporteradeprodukternas lägre pris och därmed möjligheten till priskonkurrens. Dettaskulle snabbt pressa läkemedelspriserna nedåt och omgående medförabesparingar på hundratals miljoner.Vid prissättning av läkemedel har alltid inflationen tagits med iberäkningen. Ett nytt dyrt läkemedel har således automatiskt fått ett avsevärtrealt sänkt pris efter introduktionen. Inflationsförutsättningarna harändrats, vilket innebär att RFV noggrannare måste följa priserna på äldreprodukter och aktivt genomföra en prisanpassning i stället för den somtidigare automatiskt skedde genom inflationen.När en avmonopolisering genomförts är det naturligt att priskontrollenupphör och en fri prissättning i konkurrens mellan företagen sker.5 Bättre förskrivningsrutiner och förskrivningsstödVi vill i detta sammanhang understryka vikten av utbildning avförskrivarna samt att datorstöd vid förskrivning utvecklas så attförskrivaren bl.a. kan följa och jämföra sin förskrivningsprofil medrekommenderad förskrivning för respektive diagnos.Ytterligare besparingar kan åstadkommas genom att i ökad utsträckningförskriva mindre förpackningar så att svinn reduceras. Uppskattningar omvad de läkemedel som kastas kostar har legat uppemot 500 miljonerkronor. Visst svinn förekommer alltid men ett nytt betalningssystem kansäkerligen reducera kostnaderna. Vidare bör läkemedelskommittéerna kraft-fullare implementera SBU:s utvärderingar som grund för förskrivning.Rationaliseringseffekter för landstingen genom läkemedelsterapi somunderlättar övergången från sluten till öppen vård på en rad områden torde gebesparingar på minst 300 till . Även primärkommunernakan antas få motsvarande rationaliseringseffekter när det gäller visstpsykiatriskt omhändertagande.6 Ett förbättrat högkostnadsskydd för läkemedelVi har haft ett förslag vad gäller högkostnadsskyddet iläkemedelsförsäkringen (senast motion 1998/99:So21 av . ); en modell vars syfte är att skydda dem som har störst behov avläkemedel, som det sparar pengar för staten och skattebetalarnagenom att vidga betalningsunderlaget. Vi kombinerar vår modell förhögkostnadsskydd med ett antal förändringar som minskar kostnadernaför läkemedelsdistributionen.Vi föreslår att dagens högkostnadsskydd ersätts med en frivillig försäkring.Denna bör ha en premie om , eller permånad. Ansluter man sig till denna försäkring, som administreras av försäk-ringskassan, ingår alla receptbelagda mediciner. Den enskilde betalar endast25 kronor i expeditionsavgift vid varje inköpstillfälle - inget mer. Om manväljer att inte teckna försäkring får man betala hela kostnaden för detreceptbelagda läkemedlet (likviditetsskydd).Man kan när som helst ansluta sig till försäkringen som gäller tolvmånader från det tillfälle man ansluter sig. Om man inte är försäkrad ochråkar ut för en sjukdom som kräver medicin, kan man ansluta sig efter att detförsta receptet har expedierats. Väljer man detta tillvägagångssätt betalarman mellanskillnaden mellan vad läkemedlet kostade och likviditetsskyddet iinträdesavgift. Om man t.ex. köper ett receptbelagt läkemedel för 800 kronoroch sedan väljer att ansluta sig till den frivilliga försäkringen, betalar man1.500 kr - , dvs. Därefter gäller försäkringen i ett år.Inträdesavgiften minskas med erlagda läkemedelskostnader under de senaste12 månaderna. Om man i stället väljer att stå utanför försäkringen och nästagång, , skall betala för läkemedlet betalar man , dvs.200 kr räknas bort på grund av likviditetsskyddet. Därefter börjar man på ettnytt likviditetsskydd. Den som är ansluten till försäkringen men inte utnyttjatden erhåller en bonus.Barn omfattas av förälderns/vårdnadshavarens försäkring ochbetalar således inte. En familj med två vuxna och två barn under 18 årbetalar jämfört med att man med dagens system riskeraratt få betala per år.I vårt budgetförslag har vi räknat med att av befolkningenmellan 18 och ansluter sig till försäkringen och att av allaöver väljer att göra det.7 Avveckla apoteksmonopoletSverige är ett av de få västländer som har monopol påläkemedelsförsäljning. Det innebär att det bara får säljas läkemedel påapoteket eller hos de detaljister som bestämmer.Monopol kostar. Statliga utredningar har visat att en avmonopoliseringskulle spara ca för staten. Detta anser vi är ett mycketstarkt skäl till att avmonopolisera apoteksmarknaden. Ett annat skäl är atttill-gängligheten ökar om receptfria mediciner kan säljas i vanliga affärer samtom receptbelagda mediciner kan köpas i privata affärer under farmaceutiskledning. Det fungerar i t ex och i . Det skulle fungera iSverige också.Verkligheten är att monopolföretaget har minskat sintillgänglighet . Det är anmärkningsvärt att det i finnsett apotek på 2150 invånare, i ett apotek på 2560 invånare och iNorge ett apotek på 2600 invånare medan det i bara finns ett apotekpå 9780 invånare. En sådan låg tillgänglighet är inte acceptabel.Vi förordar således att monopol avskaffas och ersätts meden licensierad försäljning av läkemedel. hårda kontrolloch godkännande skall vara en garanti för att säkerhet och kvalitetsäkerställs.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om läkemedlens samhällsekonomiska betydelse,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansiering av s.k. komfortläkemedel,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansiering av receptfria mediciner ochomfattningen av receptbeläggning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om priskonkurrens på läkemedelsområdet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högkostnadsskydd för läkemedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förskrivningsrutiner och förskrivningsstöd,7. att hos regeringen begär förslag till en avveckling avapoteksmonopolet,8. att beslutar anslå 12 under utgifts-område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslag A 2 Bidragför läkemedelsförmånen 2000, i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 29 september 1999Chris Heister (m)()()()()()()()de ()()