ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Bo228 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo228av , ()Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande1. AnslagsberäkningCenterpartiet föreslår för utgiftsområdet en besparing medutgångspunkt från det moratorium för realt ökade anslag tillstatliga verk och myndigheter som beskrivs i partietsbudgetmotion. Inom utgiftsområdet är anslagsuppräkningenför de myndigheter som fått ökade anslag totalt 39 miljoner946 . föreslår att anslagen A1, A3,A5, B1, C1 och D2 inte realt räknas upp, vilket innebär enbesparing på totalt 39 miljoner 310 tusen kronor.Centerpartiet anser att de miljömässiga och arbetsmarknadsmässigaresultaten av de lokala investeringsprogrammen är allt för små i förhållandetill de stora pengar som anslås. Ingångna avtal med kommuner bör fullföljas.I övrigt bör projektet avslutas och de återstående pengarna användas på ettför miljö och sysselsättning mer kostnadseffektivt sätt. minskaranslaget E1 "Stöd till lokala investeringsprogram" med 1 miljard kronor.Riksdagen har beslutat att införa ett investeringsbidragför merkostnader för investeringar som främjar ekologisk hållbarhet vid ny-och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna områden.Regeringen föreslår i budgeten att införandet av investeringsbidragetsenareläggs till 2001. Vi anser att det är fel signal när regeringen samtidigtför en dialog med bland andra byggbranschen om ett uthålligt näringsliv.Centerpartiet föreslår att investeringsbidraget införs som beslutat och anslårför detta 250 miljoner. Det nya anslaget tas från minskningen av anslaget E1.Från anslaget E1 föreslår vidare att omfördela 50 miljoner tillbyggforskning inom anslaget A6 samt 10 miljoner till vardera anslagen A7och A8 för fukt- och mögelskador respektive åtgärder mot radon i bostäder.1998 infördes ett investeringsbidrag för att stimulera nybyggnation avbostäder för studenter. Investeringsstödet för studentbostäder var då 75miljoner kronor. Regeringen har sedan successivt minskat anslaget för att tabort det helt . Mot bakgrund av att regeringen så sent somi vårens kompletteringsproposition ökade investeringsbidraget från 30 till 70miljoner är det uppenbart att det finns ett behov av investeringsbidrag förstudentbostäder. Bostadsbristen på universitets- och högskoleorter talarockså sitt tydliga språk. föreslår ett investeringsbidrag om 75miljoner för byggande av studentbostäder. Det nygamla anslaget tas frånminskningen av anslaget E1.Centerpartiet föreslår i sin budgetmotion att garantibeloppet i föräldra-försäkringen höjs per dag. Höjningen innebär enekonomisk förbättring för många barnfamiljer som har bostadsbidrag.Som en följd av den ökade inkomst förslaget innebär för barnfamiljerberäknas behovet av bostadsbidrag minska med , anslagetA10 "Bostadsbidrag" minskas med motsvarande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt följandeuppställning:Tabell 1: (Anslag (tkr) Budget C )den 4 oktober 1999Rigmor ()()()()()
mot · GN02Bo229 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo229av , ()i GävleMöjligheten till högre utbildning är av stor betydelse förungdomarna i alla delar av landet. Grundutbildningen ochfort- och vidareutbildningen är likaledes av stor betydelse fördemokratins utveckling och för sysselsättningen ochnäringslivets konkurrenskraft samt för miljön och kretslopps-lösningarna. Forskningens roll är att ge ny kunskap och nyatillämpningar som kan främja utvecklingen i regionerna.Viktiga utgångspunkter för högskolepolitiken är därför attdet skall finnas högre utbildning av god kvalitet i hela landetoch att alla högskolor skall ha egna forskningsmedel.I budgetpropositionen föreslås att (HiG) tillförs medelfrån byggforskningen. Detta skall ske genom att basanslaget till den i () överförs frånMiljödepartementets anslag till Byggforskning till Utbildningsdepartementetoch riktas till HiG som ett särskilt anslag till BMG:s verksamhet. Detta ärmycket positivt. Ett stärkt samarbete mellan KTH och HiG ger möjlighet styrkepositionering i både forskning och utbildning. minskasanslaget från 14 miljoner till 13 miljoner för år 2000.BMG:s forskningsverksamhet inom byggande och förvaltning harinternationellt mycket högt renommé, och verksamheten har en tydliginriktning mot frågor av väsentlig betydelse för hållbar utveckling isamhället.KTH har i upprepade tidigare äskanden bedömt att det särskilda årligabasanslaget till BMG borde vara i storleksordningen 20-22 miljoner kronor.Den sk föreslog att nivån på basanslaget till BMG bordevara 18 miljoner kronor.Mot denna bakgrund framstår det som särskilt angeläget att inför arbetetmed nästa års forskningsproposition göra en förnyad anslagsbedömning förBMG för att säkerställa resurser för högre utbildning och forskning i Gävleoch därmed i Gävleborg.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om i Gävle.Stockholm den 5 oktober 1999Sinikka ()()()()()
mot · GN02Bo301 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo301av Kollmats, ()Anslagsfördelningen till länsstyrelsernaBefolkningsutvecklingen i har varitpositiv. har folkmängden ökat , vilketär mer än något annat län. Denna utveckling har allmänt settvarit positiv, men har lett till attexploateringstrycket varit högre i änpå andra håll.Statskontorets översyn av resursfördelningen mellan länsstyrelserna visaratt är missgynnat. Med hänsyn till folkmängd, antal kommuner ochlandareal bör, enligt Statskontorets beräkningar, få disponera enstörre relativ andel av länsstyrelseanslaget.En jämförelse mellan något så när lika stor län beträffande folkmängdvisar tydligt att har näst lägst anslag per invånare.Tabell 1: (Anslag 2000 (tkr) Folkmängd 19990630 Kr/inv Folkmängds- utveckling1970-1999 )1 Obs att har nedjusterats p g a att uppgifter avseende regionalutveckling 1998fördes över till Regionförbundet.Mot denna bakgrund är det mycket angeläget att fullfölja denomfördelning av länsstyrelseanslaget som påbörjades ,så att förutsättningarna att bedriva verksamheten i länen blirmed rättvisa.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att , genom omfördelning, måste få enstörre och mer rättvisande del av anslagen.Stockholm den 1 oktober 1999Lennart Kollmats (fp)
mot · GN02Bo302 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo302av , ()kommunÄnda sedan kommunsammanslagningarna har deti funnits en debatt om var man egentligen hörhemma. För de flesta av kommunens invånare ter det sig allt mer onaturligt att kommunen förblir i Västmanlandslän.Tydligast visar detta sig i folkomröstningsresultatet års folk-omröstning där sa ja till att kommunen skulle bli en del av Uppsalalän, medan enbart ville stanna kvar i Västmanland.I kommunen finns en aktiv folkopinion som via för en förändring av länsgränsen. Även detta visar på den tydliga viljasom finns hos kommuninvånarna om var man vill höra hemma.Det är oerhört viktigt för den kommunala demokratin att statsmakternavisar respekt för den lokala politiska viljan. Att köra över en lokal folk-opinion riskerar att skapa misstro mot demokratin som system. Regeringenbör därför bifalla kommuns ansökan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommuns ansökan om att få tillhöraUppsala län.Stockholm den 1 oktober 1999Magnus ()
mot · GN02Bo303 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo303av , Per (-m)kommunLänstillhörighet för HebykommunLandets nuvarande länsgränser innebär på allt fler ställen ennackdel för utvecklingen i området. Det kan gälla såvälnäringslivets struktur som medborgarnas berättigade krav påoffentlig service i allmänhet och kvalificerad sjukvård isynnerhet. Ett område som drabbas av den nuvarandelänsgränsen är kommun.Heby kommun ligger i landskapet men tillhör administrativtVästmanlands län. Anledningen är historisk. Gruvdriften i Sala silvergruvabehövde försörjning med bl.a. ved från ett område inom nuvarande Hebykommun.Kulturellt, näringsgeografiskt och arbetsmarknadsmässigt tillhör kommu-nen och . Huvudkommunikationslederna går motUppsala och det är dit man arbetspendlar och det är där man skaffar sighögre utbildning. Även kyrkligt tillhör kommunen ärkestiftet.Kommunen genomförde i samband med val en folkomröstningom länstillhörighet, och en stor majoritet av kommuns innevånare villebyta länstillhörighet och tillhöra län.I en motion till - 1997/98:Bo303 av Per m. fl. - föreslogmotionärerna att som sin mening skulle ge regeringen till kännavad i motionen anförts om att resultatet av folkomröstningen i kommunskulle tillmätas avgörande betydelse för beslut om länstillhörigheten förHeby kommun.I behandling av motionen anförde bostadsutskottet följande:Det finns enligt utskottets mening grundad anledning förutsätta atttillbörlig hänsyn kommer att tas till den lokala opinionen vid en sådanprövning utan något tillkännagivande om detta.För oss är lokala folkomröstningar en viktig del av en vital demokrati. Attgenomföra lokala folkomröstningar och sedan inte följa folkviljan under-gräver tilltron till det politiska systemet. Med hänvisning till folkomröst-ningens resultat skall regeringen skyndsamt bifalla kommunsframställan om att få tillhöra län.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skyndsamt bifalla kommuns framställanom att få tillhöra län.Stockholm den 4 oktober 1999Per ()()()()()()()
mot · GN02Bo304 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo304av Ek, ()Avgiftsbefrielse för skylttillståndDen som vill sätta upp någon form av anvisningsskylt utmeden allmän väg måste ha eller Vägverketstillstånd för detta.Från sida har man haft en mycket restriktiv hållning tillatt bevilja sådana tillstånd. Något som i sig lett till berättigad kritik, inteminst från näringsidkare på landsbygden som för sin verksamhet kan varamer eller mindre beroende av att genom skyltning kunna tala om att och varman finns.I denna motion vill jag lyfta fram en annan aspekt på skyltningproblema-tiken.Runt om i landet finns ett stort antal byalag och landsbygdsutveck-lingsgrupper som var och en på sitt håll frivilligt och utan ekonomiskersättning ägnar sin tid åt att utveckla och marknadsföra sin bygd.Det finns en enorm växtkraft inbyggd i detta arbete. En växtkraft somtyvärr allt för ofta hämmas av onödiga ekonomiska och byråkratiska hinder.Med de former som av utvecklingsgrupperna valt att arbeta, kan dessa blioöverstigliga och i värsta fall knäcka den entusiasm och det engagemangsom är en förutsättning för verksamheten.Ett exempel på det är de avgifter som länsstyrelserna enligt 36 § i natur-vårdsförordningen och 10 § i avgiftsförordningen får ta ut vid en ansökan omatt få sätta upp en skylt med byns eller ortens namn.En lokal utvecklingsgrupp som ansöker om att på egen bekostnad få sättaupp en skylt med t ex texten: "Välkommen till Hembyn" måste för dettabetala en avgift på . Något som i sig kan förefallaöverkomligt men som för en liten lokal utvecklingsgrupp som dessutom skallbekosta skyltarna kan vara svår att finansiera och framför allt kännasorättfärdig med tanke på den frivilliga och oavlönade samhällsinsats mangör. Till yttermera visso måste man betala avgiften även om man får avslagpå sin ansökan.Enligt 13 § avgiftsförordningen (1992:191) får visserligen länsstyrelsenom det finns särskilda skäl helt eller delvis sätta ner avgiften. Det kräverdock en särskild ansökan i varje enskilt ärende. Dessutom tillämpas dennamöjlighet olika av olika länsstyrelser.Mot bakgrund av det värdefulla arbete som byalag och utvecklingsgruppermed ofta knappa ekonomiska resurser uträttar för vårt land är det enligt minmening närmast självklart att dessa skall vara generellt befriade från admi-nistrativa avgifter till statliga myndigheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om generell avgiftsbefrielse för byalag och lokalautvecklingsgrupper för ansökan om skylttillstånd.Stockholm den 3 oktober 1999Lena Ek (c)
mot · GN02Bo305 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo305av , ()Namnbyte avseende i länSkåne är ett av de län som ingår i regionförsöket och den 1januari 1999 trädde det första direktvalda Skånefullmäktige ikraft.I och med försökets start gjordes en uppgiftsfördelning mellan det direkt-valda regionorganet och den statliga . En konsekvens av den nyaregionen är att förtroendevalda styrelse har avskaffats. Statensregionala myndighet i benämns emellertid fortfarande länsstyrelse.Detta skapar förvirring bland många skåningar som får uppfattningen attlänsstyrelsen fortfarande har en förtroendevald styrelse. En mer korrektnamn borde därför vara i län.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om ändrat namn på i län.Stockholm den 29 september 1999Marie ()
mot · GN02Bo402 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo402av , ()Skydd för ortnamn i fastighetsbildningslagstiftningenRegeringen har i proposition 1998/99:114 föreslagit att en särskildbestämmelse för ortnamn införs i kulturminneslagen, något som ocksåtidigare utredning föreslagit. Däremot finns inget förslag om skydd i denlagstiftning som reglerar fastighetsbildning och fastighetsregistrering.Utredningen hade gjort bedömningen att ortnamn inte tagits ur bruk inågon större utsträckning, en bedömning som regeringen anslutit sig till.Det är nu utredningen avlämnade sitt betänkande. Underden tid som förflutit kan konstateras att alltmerövergått till att endast registrera nyinköpta fastigheter istället för attanvändasig av lagfartssystemet. Anledningen torde vara ekonomiska då registrerings-avgiften är betydligt lägre än lagfartsavgiften. Detta förfaringssätt kommeratt leda till en total begreppsförvirring om i vilken by en fastighet hörhemma.Exempel: Stora skog äger en liten skogsfastighet vid namn Håknaryd 1:18som ligger i byn i socken. Bolaget har köpt in treytterligare skogsfastigheter, Målås, Mogård och Stora Skärshult ochregistrerat dessa under namnet Håknaryd 1:18. finns alltså bynamnetHåknaryd på fyra olika platser inom socknen, vid ytterligare inköp kan detbli fler.Exemplet visar att det finns all anledning att även införa skydds-bestämmelser för ortnamnen i fastighetsbildningslagstiftningen. Riksdagenbör därför ge regeringen i uppdrag att återkomma till med förslagtill skydd för ortnamn i nämnda lagstiftning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till skydd för ortnamn ilagstiftning rörande fastighetsbildning och fastighetsreglering.Stockholm den 23 september 1999Eskil ()
mot · GN02Bo403 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo403av Strömbom, ()JordförvärvslagenTillämpningen av jordförvärvslagen vid juridiska personers förvärv avenskild skog fungerar allt oftare inte i enlighet med lagens ochförarbetenas intentioner. Det blir allt vanligare att juridiska personer fårförvärva enskilt ägd skog som även fortsättningsvis borde ägas avenskilda.Genom sin högre betalningsförmåga och sin större affärserfarenhet harjuridiska personer större möjlighet att teckna köpeavtal med säljaren. Enligtlagen är enskilda köpare prioriterade, men regelverkets tillämpning ochbrister i möjligheterna till att överklaga gör att enskilda köpare inte gestillfälle till juridisk prövning.Reglerna om att juridiska personer skall lämna kompensationsmark vidköp av enskild skog tillämpas inte heller fullt ut. I många fall ställs ingasådana krav och inte heller fungerar uppföljningen av kompensationskravet.Där kompensation ändock aktualiseras sker det ofta på ett olämpligt sätt ifråga om tid, plats och värde. Exempelvis kompenseras försäljningar i norraSverige med köp i . Vid en försäljning från ett bolag till ettannat borde säljaren inte ges möjlighet att kompensera sig med enskild mark.Kompensationskravet skall bl a följas upp med så kallade markbalanser förjuridiska personer som förvärvat enskild skog. Upprättande och uppföljningav markbalanser är i praktiken så gott som obefintliga.Utformningen och tillämpningen av 5 § jordförvärvslagen måste få enöversyn. Att lagen på ovan nämnda sätt kan kringgås innebär ett hot mot detenskilda skogsbruket.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av 5 § jordförvärvs-lagen om juridiska personers förvärvsprövning i syfte att förbättraförutsättningarna för en striktare tillämpning av lagen.Stockholm den 28 september 1999Inger Strömbom (kd)
mot · GN02Bo406 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo406av , ()BostadsrättsombildningarOmbildningar av hyresrätter till bostadsrätter blir allt vanligare. Bostadsrätt är en bra boendeform, som uppskattas av de flesta.Men några av hyresgästerna brukar ha svårt att klara av att delta i ombildningen. Det kan bero på flera orsaker:sjukdom, tillfälligt minskade inkomster eller familjeproblem. Det lösesdå genom att dessa hyresgäster får fortsätta att hyra sin lägenhet men nuav bostadsrättsföreningen.Efter en tid brukar dessa hyresgäster bli intresserade av att även deraslägenheter ombildas till bostadsrätter. I vissa bostadsrättsföreningar är dettainget problem för hyresgästerna. De erbjuds i stort samma villkor som gällerför dem som tidigare deltagit i ombildningen. Men det förekommer alltförofta att de får betala mer än de skulle betalt om de deltagit iombildningen från början.Att de får betala ett något högre pris kan förefalla rimligt. Att de får betalaför de eventuella merkostnader som deras anslutning i efterhand förorsakarär också rimligt. Men huvudprincipen måste vara att alla hyresgäster erbjudsi stort sett samma villkor, oavsett när de ansluter sig till ombildningen.Bostadsrättsföreningar måste bli skyldiga att sälja även till hyresgästerna tilli huvudsak samma pris och inte "straffa" de hyresgäster som i efterhand fårsina lägenheter ombildade till bostadsrätter.Denna fråga bör behandlas av den pågående bostadsrättsutredningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär tilläggsdirektiv till om skydd för de hyresgäster som ansluter sig i efterhandtill bostadsrättsombildningar.Stockholm den 4 oktober 1999Helena ()
mot · GN02Bo407 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo407av Skårman, ()Redovisning av betalningar vid sidan om hyran via hyresavinDet förekommer att fastighetsägare åtager sig att ta upp betalningar förandra huvudmäns räkning via hyresavin. Sålunda har endel fastighetsägare tagit upp medlemsavgifter m.m. förhyresgästföreningars räkning i samband med att hyresgästen aviserats omhyresinbetalning. Även andra avgifter kan förekomma i dessasammanhang.Oavsett för vems räkning hyresvärden på detta sätt tar upp betalning ochoavsett för vilka ändamål hyresvärden tar upp betalningen för senare dist-ribution till respektive huvudman bör denna typ av betalning ske på sådantsätt att det mycket klart och utan risk för missförstånd eller förbiseende förhyresgästen framgår vad han eller hon betalar för och till vem. Därutöverskall det givetvis för varje post redovisas vilken summa som den aktuellabetalningen uppgår till.Naturligtvis kan man ifrågasätta att hyresvärden tar på sig uppgiften att tain betalningar för andras räkning. Det har även i media angivits att data-överförda uppgifter som legat till grund för denna typ av uppbörd inte alltidvarit korrekta. Det är naturligtvis helt oacceptabelt.Det är också lätt hänt att hyresgästen inte tillräckligt noggrant studerarhyresavins innehåll utan att en del mer eller mindre otydlig information ombetalningar utöver den faktiska hyran går hyresgästen förbi när olikaräkningar skall betalas i slutet av månaden.Hyresvärden bör sålunda i förekommande fall på hyresavin tydligtredovisa för vilkas räkning han tar upp betalning, för vad han tar upp dennabetalning och vilket belopp han kommer att vidarebefordra till den varsbetalningsärenden han engagerat sig i.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådana lagändringaratt det framgår att hyresvärd som för annans räkning i samband medhyresavisering åtar sig insamlande av betalningar vid sidan av denfaktiska hyran i varje enskilt fall, är lagligen skyldig att ange för vemsräkning, för vad och till vilket belopp detta sker.Stockholm den 2 oktober 1999Carl-Erik Skårman (m)
mot · GN02Bo408 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo408av Järrel, ()JordförvärvslagenNuvarande JFL har som grundregel att fysisk person skall ha företrädeframför juridisk person vid fastighetsförvärv.Reglerna för att hantera detta är dock mindre strikta än i tidigare JFL.Detta har i ett antal fall inneburit att skogsbolag i strid mot lagensgrundmening fått förvärvstillstånd och "slagit ut" enskilda jord- ochskogsbrukare, framför allt i områden nära bolagsindustri.Det synes således föreligga brister i enhetliga lagformer i fråga om mark-balanser för bolag och andra juridiska personer. Rollfördelningen mellanlänsstyrelser och jordbruksverket synes behöva preciseras ytterligare. Enöversyn av JFL och dess tillämpning bör därför komma till stånd bl.a. i syfteatt balansera trenden mot ökad prioritering av bolagsförvärv i attraktivanärområden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av jordförvärvslagen.Stockholm den 3 oktober 1999Henrik S Järrel (m)
mot · GN02Bo412 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo412av , ()Särskilda boendeformerUtredningen - Betala rätt har föreslagit viktiga förändringarav avgiftssättningen för äldre och funktionshindrade, som bor i särskildaboendeformer. Det är nödvändigt att inte avgifter och hyror blir sådanaatt människor inte har råd att efterfråga det stöd de behöver eller att derasanhöriga tvingas leva i en pressad situation.För att avgiftssättning och hyressättning ska blir respekterade är detsamtidigt angeläget att det också ur kommunernas synpunkt sker en rimligvärdering av olika specialbostäder. Normalt är en specialbostad mindre än enlägenhet i det ordinarie beståndet. I stället har den enskilde möjlighet attanvända kollektiva ytor. Gemensamma matsalar, TV-rum och andrautrymmen kompletterar den lilla lägenheten och utgör därmed också en delav den enskildes bostadsstandard.Definition och innehåll i begreppet bruksvärde i samband med hyres-sättning bör därför vidgas så att gemensamma ytor får fördelas och läggas tillden egna lägenhetens yta vid hyressättning i särskilda boendeformer. Skalldetta gälla krävs en ändring i jordabalken. Det kan ske genom ett tillägg tilljordabalken 12:55 om att funktionshyra får tillämpas i de fall bostaden är ensärskild boendeform.Av författningskommentarerna måste av samma rättviseskäl framgå atttillägget inte gäller sådana ytor, som inte kan ses som en del av den enskildesbostadsstandard såsom personalutrymmen, kontorslokaler eller tillskott avytor, som har direkt samband med vård och behandling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principerna för hyressättning i särskilda boende-former.Stockholm den 30 september 1999Inger ()