ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Bo512 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo512av , ()Arbetstillfällen vid ÖresundsbrofästetTill sommaren invigs . 14 universitet och högskolor och enmarknad på 3,2 miljoner människor skapar runt förutsättningar för femte K-region.Detta skapar naturligtvis stor efterfrågan på etableringar i anslutning tillflygplatsen. Danskarna har redan färdig mark för 50.000 arbetsplatser attsälja. Vid det svenska Öresundsbrofästet finns inte ens en färdig planering.Det är självfallet angeläget att även får del i den tillväxt brongenererar. En rimligt balanserad målsättning är härvid - med hänsyn tillbefolkningstalen - att på svensk sida snabbt iordningställa mark för 20.000arbetsplatser inom den svenska brozonen.Det finns därför anledning att snabbutreda hur skall kunna inhämtadet danska försprånget när det gäller att erbjuda tillväxtmöjligheter ianslutning till Öresundsbron.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att skapa förutsättningar för 20 000nya jobb vid Öresundsbrofästet.Stockholm den 28 september 1999Bertil ()
mot · GN02Bo521 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo521av Feltzing, ()BullerEtt glömt miljöproblemI vår dagliga miljö har vi olika ljud omkring oss. Buller harblivit ett omfattande miljöproblem. Bakgrundsbuller från ökandetrafikintensitet tvingar oss att leva med detta störande ljud ,som en matta av buller vi inte kan komma ifrån. Ljudnivån ökar helatiden och drygt en halv miljon människor anser sig vara mycket störda avbuller från trafiken. Nära stora trafikleder ökar bakgrundsljudet iintervall. I tätorter märks bullret till slut inte på grund av att man vänjersig. Men det finns där och framkallar olustkänslor som intekan identifieras.För lite görs för att bygga ett tystare samhälleI hemmen och på arbetsplatser ger elektriska apparater och olikafläktsystem oupphörligt ljud ifrån sig. I skol- och daghemsmiljö ärljudnivån alltid hög och för både barnen och de anställda är detta en källatill trötthet. Genom boendestudier både i och i andra länder harmänniskors värdering av ljudisolering och buller klarlagts. Ljudisoleringoch bullerfrihet är det som prioriteras högst eller mycket högt blandkvalitetsfaktorerna på en god bostad. av människorna inybyggda hus störs av buller. De ovan beskrivna företeelserna bildartillsammans en ljudmatta, som ligger bakom människor . Vibehöver bygga ett tystare samhälle, så att buller inte sänker livskvalitén,som är fallet, när buller påverkar sömnen för många människor, så attsömnstörningar uppkommer.Bullerfria miljöer behövsBuller är som ett slags smuts. Vi människor kan ju inte stänga öronen,utan ljuden kommer in i öronen och irriterar, ofta ibland utan att vi läggermärke till det i början. Buller har blivit ett slags norm. Överallt bullrardet av bilar, mopeder, flygplan, gräsklippare, fläktar, byggmaskiner ochdatorer vilka jämt är närvarande.Arbetsplatser med olika slags maskiner med ljudnivåer som kräverhörselskydd gör att behovet av en bullerfri zon är påkallat. Bullerfria miljöerkommer alltmer att behövas för att människor skall må bättre. En utredningsom klarlägger behovet av bullerfria miljöer i samhället och framför allt påarbetsplatser skulle kunna medverka till att skapa utrymmen där buller ochbakgrundsljud minimeras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöer som är bullerfria,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bygga ett tystare samhälle.Stockholm den 27 september 1999Barbro Feltzing (mp)
mot · GN02Bo523 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo523av Staaf-Igelström, ()Småskaligt vattenkraftsutnyttjandeKärnkraften skall avvecklas och utifrån detta har behov av för-nyelsebar elenergi. fattade beslut om statliga bidragtill vissa investeringar inom energiområdet bland annat kan bidraglämnas till investeringar i små vattenkraftverk. Bidragets syfte är attstimulera till utbyggnad av ekologiskt uthållig elproduktion.Bidragsgivningen skall ske på ett sådant sätt att bidragen ger störstamöjliga utbyte av elenergi och främjar val av effektiv teknik samt attutbyggnaden sker med hänsyn till miljö- och omgivningspåverkan.Energimyndigheten skriver bl.a. i sitt informationsblad följande: "Miljö-bedömningar begränsar sig oftast till värdering av de lokala konsekvenserna.Genom att enbart värdera den småskaliga vattenkraftens påverkan på denlokala miljön får man inte en helhetssyn på miljökonsekvenserna. Småvattenkraftverk har lokal betydelse, men även en roll i det globala systemet.Vad är det för miljöbelastning vi undgår när kraftverket producerar el? "Att utnyttja det strömmande vattnets lägesförändringar är en urgammal ochbeprövad metod för energiproduktion. Det ger inga utsläpp av vare sig för-surande ämnen eller växthusgaser. Med modern teknik kan även små vatten-kraftverk miljöanpassas och bl.a. helt undvika så kallad korttidsreglering. ISverige har vi tidigare haft en tradition av småskaligt vattenkraftutnyttjande.Många av dessa kraftverk har lagts ned , främst avlönsamhetsskäl. Dammar får förfalla och utgör i vissa fall ett direkt hot motnaturvärden. I nuläge finns det personer som vill bygga upp den gamlaproduktionen av småskalig vattenkraft igen. Detta ser vi som positivt utifrånbåde behovet av förnybar elenergi och en levande landsbygd. Stora delar avVärmland är en utflyttningsbygd med ständigt minskande befolkningsutveck-lingsunderlag. En levande landsbygd behöver friska initiativ, gärna i form avsmåskalighet. Tyvärr är det svårt i nuläge att få till stånd minivattenkraft-verksprojekt och utifrån detta föreslår vi att en översyn och förändringar görsav gällande lagstiftning i syfte att förenkla tillkomsten av småskaligt vatten-kraftsutnyttjande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn och förändringar av gällande lagstift-ning i syfte att förenkla tillkomsten av småskaligt vattenkrafts-utnyttjande.Stockholm den 5 oktober 1999Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()()
mot · GN02Bo525 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo525av , ()Den nära detaljhandelnEn allt större del av detaljhandeln flyttas till externa stormarknaderutanför stadskärnorna. Denna utveckling får negativa konsekvenser förstadskärnorna och för servicen i bostadsområdena. Den som saknar bilfår ett radikalt sämre serviceutbud. Miljön drabbas både av en ökadbiltäthet och att större markområden tas i anspråk för affärslokaler,parkeringsplatser och trafikleder. Det sociala livet i stadsdelarna förloraren viktig dimension när handeln försvinner därifrån. De närbutiker somfinns kvar tvingas konkurrera med sena öppettider, lite personal ochlägen med låga hyreskostnader,pekar i en rapport , av mfl, på bristen av planering och konsekvensanalys från kommunernas sida vidlokalisering av stormarknader. Kommunerna välkomnar ofta nya stormark-nader med tanken att öka serviceutbud och sysselsättning, men i realitetenblir konsekvenserna ofta de rakt motsatta. Länsstyrelserna har kontrollansvarför men är i många fall passiva. Antalet kommuner somhelt saknar stadsarkitekt har ökat de senaste åren.En allsidigare handel kräver ett helhetsgrepp från kommunernas ochstatens sida. En strategi måste utformas. Vilka åtgärder kan vidtas? Vilket ärdet regionala ansvaret? Hur skall användas? Vilkaresurser skall kommunerna förfoga över för att kunna hävda ett allsidigtserviceutbud?HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en strategi för den nära detaljhandeln.Stockholm den 1 oktober 1999Lena ()()
mot · GN02Bo526 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo526av , ()Funktionshindrades tillgång till bankomaterUnder har det gjorts flera framsteg som gör livet lättareför människor med funktionshinder. Det är bra, men det gäller att helatiden vara vaksam och följa upp den politik som beslutas i riksdag,landsting och kommuner. En vanlig föreställning är att harkommit längre än de flesta länder när det gäller handikappfrågor. Dettagäller inom många områden men dock inte i fråga om tillgänglighet.Handikappombudsmannen fick ett regeringsuppdrag vilket innebar attförankra i svenska förhållanden. I FN:s standardreglerslås det fast att staterna ska införa handlingsprogram som gör den fysiskamiljön tillgänglig oavsett vilka eller hur stora funktionsnedsättningarmänniskor har.Hur är det då med de löntagare, studenter eller pensionärer som harfunktionshinder? Kan de hämta ut sina pengar på bankomater? Svaret äroftast nej, för bankomater ingår inte i dagens handikappanpassning av denfysiska miljön. De faller helt enkelt utanför plan- och bygglagens regler föranpassning eftersom de inte tillhör byggnaden. Om nu inte bankomatertillhör en byggnad skall de då inte betraktas som fristående fysiska detaljeroch kan de då inte inbegripas i någon lag så att de då måste handikapp-anpassas? Eller skulle det finnas en möjlighet att göra ett förtydligande iplan- och bygglagen så att anpassningen även gäller bankomater?Argumentet att vårt samhälle blir mer och mer kontantlöst och att vi därförinte behöver anpassa bankomater för exempelvis synskadade eller rullstols-bundna håller inte. Det är bara för oss som inte har funktionshinder att frågaoss själva: Skulle vi vilja vara utan bankomater? Omsvaret är nej, varför ska då de funktionshindrade inte ha samma möjligheter?Automatiska dörröppnare är exempel på tillbehör som kansägas omfattas av lagen, där det bland annat stadgas att inom områden medsammanhållen bebyggelse ska bebyggelsemiljön utformas med hänsyn tillbehovet av möjligheter för personer med nedsatt rörelse- eller orienterings-förmåga att använda området (PBL 2 kap 4 § 1 st 6 p). Lagen hänvisar tilllagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk (SFS 1994:847).Boverket har presenterat en utredning (SOU 1994:36) som visar vad sombehöver göras för att åtgärda hinder för tillgänglighet. har därefterfått ett regeringsuppdrag att inventera vilka åtgärder som redan har vidtagitsför att öka tillgängligheten. Några banker arbetar på att göra en del banko-mater tillgängliga för funktionshindrade, men enligt min uppfattning går detför långsamt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om förtydligande avplan- och bygglagen så att bankomater omfattas av lagen och att deskall vara tillgängliga också för personer med funktionshinder.Stockholm den 4 oktober 1999Johnny (kd)
mot · GN02Bo527 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo527av , ()Typgodkänt byggmaterialDet är dyrt att bygga bostäder i . En av orsakerna till dettaär den mycket bristfälliga konkurrensen på byggmaterialmarknaden.Sedan några år tillbaka är byggmaterial som är typgodkända i andranordiska länder även typgodkända i . Det är positivt och leder viss ökad konkurrens, men det är långt ifrån tillräckligt. När vi nu ärmedlemmar i är det därför naturligt och önskvärt att ocksåtypgodkänna byggmaterial från andra EU-länder och på så sätt ökakonkurrensen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om typgodkännande av byggmaterial från andra EU-länder.Stockholm den 23 september 1999Kerstin ()()()()()Gotab, 1999
mot · GN02Bo529 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo529av , ()Besiktning och godkännande av tivolianordningarTvå kvinnor slängdes mot en stolpe och blev hängande i luften flerameter över marken när en vajer brast på en tivolianläggning i till . Tursamt nog klarade sig kvinnorna utanallvarliga skador. Olyckan inträffade på Cityfesten i och undersenare år har ett antal olyckor inträffat med tivolianordningar ochliknande som inte omfattas av ordningslagens bestämmelser ombesiktning och godkännande av tivolianordningar.Dessa bestämmelser är i sak utformade enligt det förslag som lämnades iOrdningsstadgeutredningens slutbetänkande Ordningslag (SOU 1985:24).Utredningen valde att definiera tivolianordningar genom att i förslaget tillförfattningstext ge exempel på sådana - karuseller, pariserhjul, bergbanor,bilbanor och liknande. Denna definition har styrt det regelverk förtivolianordningar som beslutats av regeringen och Rikspolisstyrelsen.Utvecklingen när det gäller tivolianordningar har under de senaste årenvarit sådan att nya anordningar inte liknar de traditionella som nämns iordningslagen. Som exempel kan nämnas olika typer av Bungy Jumps. Enperson som utnyttjar en sådan anordning utsätts för stora krafter och det ärför den enskilde av stor vikt att denna uppfyller sådana säkerhetskrav somställs på de tivolianordningar som omfattas av ordningslagens krav på besikt-ning och godkännande. Definitionen medför även att enklare anordningar,t ex en barnkarusell, inte omfattas av regelverket. Dessa kan dock vara avsådan konstruktion att den som använder anordningen utsätts för starkamekaniska och elektriska krafter och därmed en risk för skada om en olyckaskulle inträffa.Vi anser att ordningslagens definition av tivolianordningar medfört att detkan finnas bristande säkerhet i anordningar och att detta kan åtgärdas genomen ändring i ordningslagen så att även nyare typer av tivolianordningar ochenkla sådana omfattas av kravet på besiktning och godkännande. En rimliggräns för krav på besiktning och godkännande beträffande den senare typenkan vara att anordningar för lek undantas från kravet.Kravet på besiktning och godkännande är kopplat till att tivolianordningenanvänds vid en allmän sammankomst eller en offentlig tillställning. Detförekommer ofta att det i varuhus eller köpcentra finns enklare anordningarsom förströelse för barn. Säkerheten för barn måste beaktas och jag anser attvid alla slag av uppställning där allmänheten erbjuds att mot ersättninganvända en tivolianordning bör denna vara besiktigad och godkänd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökning av krav på besiktning och godkännandeav tivolianordningar.Stockholm den 27 september 1999Mats ()()(s)
mot · GN02Bo530 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo530av , ()Bristande byggkvalitetMänniskan har sedan urminnes tider byggt sina bostäder och utvecklatsina byggtekniker. Det var fram till inte ovanligt attdessa byggnader fungerade som bostäder under . De senasteårtiondenas byggnader har däremot resulterat i fuktskador, mögel, allergioch inte minst stora kostnader för renovering . Det moderna materialethar inte klarat påfrestningarna på grund av felaktiga konstruktioner ochfelaktig materialhantering.Vid den förändring av plan-och bygglagen (PBL) som skedde i början av90-talet, lyftes delar av ansvaret för kvalitén och kontrollen av byggobjektenöver från myndigheten till byggherren. Detta har varit på både gott och ont.På gott när det gäller den "kvalificerade" beställaren som har kunskap ochkompetens att granska byggnaden. På ont när det gäller den enskildebyggaren som saknar nämnda kompetens. Denne är i stort behov av sak-kunnig hjälp i kontroll- och kvalitetsgranskningen.Sverige borde få en samlad bedömning över varför så mycket blev felunder de senaste årens byggande. Om den kunskapen leder till behov avannan ansvarsfördelning mellan byggherre, konstruktör eller arkitekt bördetta åtgärdas. Under alla omständigheter måste ett större ansvar läggas påkonstruktörer och arkitekter av byggkonstruktionerna.Sammanfattningsvis bör en utredning tillsättas som kartlägger de bristersom finns i byggproduktionskedjan och som lämnar förslag till åtgärder föratt nå målet - ett hållbart byggande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning för att komma till rätta med denbristande byggkvaliteten.Stockholm den 1 oktober 1999Alf ()()()
mot · GN02Bo531 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo531av , ()Äldre vattendomarVattenkraftprojekt har över tiden blivit allt mera kontroversiella. Det ärdärför angeläget att avvägningen mellan de motstående intressenaupplevs som relevanta och anpassade till dagens rättsuppfattning. I annatfall blir det svårt att låta vattenkraften spela den roll i vårenergiförsörjning som är rimlig och som lagts fast av . Därförmåste det öppnas en möjlighet för omprövning av äldre vattendomar.Det är knappast tänkbart att förutsättningslöst öppna för omprövning aväldre vattendomar, men genom att lägga initiativet hos Kammarkollegietskulle en rimlig avgränsning av omprövningarna kunna ske.Vårt förslag är att Kammarkollegiet ges rätt att göra framställan hos om att gamla vattendomar omprövas. Detta skulle skapa förut-sättningar för allmänheten att uppleva avvägningen mellan olika intressensom väl avvägda och legitima.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjlighet för Kammarkollegiet att initieraomprövning av gamla vattendomar i Miljödomstolen.Stockholm den 5 oktober 1999Laila ()Per ()()
mot · GN02Bo532 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo532av , ()Miljö- och hälsofarliga ämnen i byggnaderDet är svårt att veta vilka ämnen som kan anses somfarliga . Exempelvis hade man säkerligen inte byggt hus medradonförekomst om man då hade vetat vad vi vet om radonetsmöjliga inverkan. Detta faktum är svårt att göra någonting åt. Vad mankan göra är emellertid att skapa goda förutsättningar förskademinimering när olyckan väl är skedd.I vissa fall kan det vara så att förekomsten av skadliga ämnen i byggnaderinte orsakar någon egentlig skada förrän vid rivningen av byggnaden, dåämnena riskerar att omhändertas på ett felaktigt sätt. Vid sådana tillfällen ärdet en fördel om man känner till förekomsten av dessa ämnen i byggnadenoch kan vidta lämpliga åtgärder för sortering och omhändertagande. Dettahar också mycket riktigt varit en av avsikterna med den nuvaranderegleringen för rivning av byggnader.I de flesta fall av rivning av byggnader skall rivningen föregås av enrivningsanmälan, som skall vara skriftlig och kompletteras med en rivnings-plan, som skall beskriva hur rivningsmaterialet kommer att hanteras. Avpropositionen (prop. 1996/97:172) framgår att avsikten har varit att enrivningsplan i de allra flesta fall skall föregås av en inventering av farligamaterial och ämnen.En sådan inventering kan dock vara både kostsam och tidsödande, och detsaknas incitament för fastighetsägaren att göra en sådan eftersom enunderlåtelse att göra rivningsanmälan endast leder till en särskild avgift påhögst , kap 10 § 6. Det är önskvärt att utvärdera om bestäm-melserna i denna del av är verkningsfulla, och att iannat fall söka efter möjliga åtgärder. Kapitel 9 § 3 punkt 4 bör också sesöver då det kan förväntas att det även i dessa fastigheter kan finnasmiljöfarliga ämnen som exempelvis bly.För att kunna undvika den typ av kostsamma inventeringar sombeskrivits ovan vore det angeläget med någon form av register som upprättasredan när en byggnad uppförs. På det sättet kan man , med störrekunskaper om de ämnen som antas vara ofarliga, enkelt ta reda på vilkaämnen som finns i en byggnad vid rivning. Dokumentationen skall varatillgänglig och bevaras så länge objektet består. Informationen kan underlättaför ex. och rädda liv vid olika räddningsinsatser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utvärdering av reglernaom rivningsanmälan och ämnesinventering i ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till ett register förämnen i byggnader i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 5 oktober 1999Anne-Katrine ()()
mot · GN02Bo533 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo533av , ()En brandvarnare i varje hushållDet är inte nog med att bränder förorsakar stora mänskliga tragedier deförorsakar dessutom stora samhällskostnader. Varje brand som kan för-hindras genom ett gott förebyggande arbete sparar enorma resurser församhället.En miljon svenska hushåll saknar brandvarnare, denna så billiga ocheffektiva livförsäkring. Trots kampanjer och ett intensivt informationsarbetetycks vi inte nå längre den vägen.Nu vill det till kraftfullare åtgärder för att kunna rädda fler människolivoch minska skadeverkningarna i samband med bränder. Vi behöver skapa enlagstiftning som innebär skyldighet för alla hushåll att ha brandvarnare.Denna lag skall gälla retroaktivt. Vi bör ställa krav på att det senast år 2002skall finnas minst en brandvarnare på varje våningsplan i alla bostäder.Norge är föregångare i denna fråga. lagstiftade man om kravpå en godkänd brandvarnare per lägenhet eller bostad. Ansvaret för installationen lades på fastighetsägaren.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en lagstiftning om brandvarnare i varje hushåll.Stockholm den 1 oktober 1999Sonja ()
mot · GN02Bo535 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo535av , ()LandsbygdsarkitektutbildningÅr 2001 ska bli Arkitekturens år. Det finns en tydlig vilja att lyftaarkitekturens betydelse. All ny bebyggelse måste ges en estetiskttilltalande utformning från . Det står numera inskriveti (PBL). Byggnadsnämnderna måste även hatillgång till utbildade arkitekter och även detta återfinns i PBL.Men det totala antalet stadsarkitekter minskar. Enligt uppgift från Boverketså har de kommuner som helt saknar stadsarkitekter ökat kraftigt. Dessutomär det endast femton procent av landets stadsarkitekter som är kvinnor.Denna utveckling måste tas på allvar och det är något som är fel. Behöverarkitekternas arbetsområden utvidgas? Behöver utbildningen för arkitekterförändras så att det omfattar ett vidare begrepp som ser till samhället somhelhet? All utbildning måste ha ett framtidsperspektiv. Samhället förändrasoch det gäller för samhällsplanerare på alla nivåer att helst ligga steget före.Idag finns en stark kraft och vilja runt om i landet att utveckla lands-bygden. Det är där som den stora potentialen finns.I många kommuner pågår ett visionsarbete och man har idéer för hurstaden skall utvecklas och utformas. Man glömmer lätt bort att landsbygdenrunt om behöver samma kraftsamling för att utvecklas. Man glömmer bort attdet är där som möjligheterna finns. Många människor väljer att bosätta sig pålandet och fler skulle göra det om det fanns en uttalad vilja frånbeslutsfattareoch planerare att hjälpa till och förenkla regler och styrinstrument. Oftakommer man bort i lagparagrafer och reglement. Man ser problemen meninte möjligheterna som finns redan nu i PBL.En landsbygdsarkitekt med ett genuint intresse och med en god utbildningskulle kunna vara en alldeles utmärkt kugge i samhällsplanerandet för att tatillvara landsbygdens resurser och möjligheter samt hjälpa människor till-rätta. De skulle också vara till god hjälp för att se till så att lagar ochreglerförändras till gagn för landsbygdsutvecklingen.Idag finns det endast ett krav i lagstiftningen på kommunernas arkitekteroch det är att de skall ha arkitektutbildning.Det borde finnas en möjlighet för kommunerna att ställa krav på attarkitekter skall ha en allsidig utbildning som gör att de kan tillvarata ochutveckla såväl stads- som landsbygdsbebyggelse. För att detta skall varamöjligt behövs en ny inriktning, en ny linje, för arkitektutbildningen med endirekt inriktning mot en speciell landsbygdsarkitektutbildning. harstadsarkitekten även detta ansvar och det finns även landskapsarkitekter. Jagär väl medveten om detta när jag i min motion trots det kräver en översyn avarkitektutbildningen i syfte att få en renodlad landsbygdsarkitektutbildning.Denna landsbygdsarkitektutbildning kunde med fördel anordnas i samarbetemed SLU.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en ny utbildning med beteckningen lands-bygdsarkitekt införs i Sverige.Stockholm den 5 oktober 1999Rigmor ()