mot · GN02Fö3 · 1999-12-03 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö3av Carnerö, ()med anledning av prop. 1999/2000:25 Lag om försvarsunderrättelseverksamhet1 En aktiv säkerhets- och försvarspolitikKristdemokraterna driver en aktiv säkerhets- och försvarspolitik där vimotiverar ett effektivt svensk totalförsvar av ideologiska skäl och utifrån detsvårförutsägbara säkerhetspolitiska läget i vår omvärld. I den kristdemo-kratiska idétraditionen ingår förvaltarskapsprincipen och dess budskap attöverlämna ett minst lika gott samhälle till de kommande generationerna,vilket bland annat innebär att försvara landet mot yttre militära och andrahot. Alla människor har en inneboende rätt att försvara sig mot väpnadeangrepp och det finns även en etisk skyldighet att hjälpa sina medmänniskori nöd. Staten har som ansvarig för det gemensammas bästa att skydda denegna befolkningen från våld och övergrepp, och att solidariskt hjälpagrannfolk i krissituationer. Det svenska försvaret bör, i enlighet med de avriksdagen beslutade grunduppgifterna, användas för att (1) försvara Sverigemot väpnat angrepp, (2) hävda vår territoriella integritet, (3) bidra till fredoch säkerhet i omvärlden och (4) stärka det svenska samhället vid svårapåfrestningar i fred.I den föreslagna försvarsmaktsstrukturen som blir betydligt mindre till sinvolym än tidigare, där det traditionella invasionsförsvaret omvandlas till ettmodernt insatsförsvar, blir förmågan till framtida anpassning en viktig plane-ringsförutsättning. En effektiv och utvecklad försvarsunderrättelsetjänst, meden framåtblickande kunskap och kompetens, blir därmed en avgörande faktorför det framtida svenska försvaret.Kristdemokraterna stödjer ställningstagandet när det gäller lagreglering avden militära underrättelseverksamheten, liksom i huvudsak de föreslagnagrundprinciperna. vill dock säkra att underrättelser skerinom det utvidgade säkerhetsbegreppet och vill betona vikten av att olikasvenska myndigheter ges möjligheter att samarbeta i överlappande frågor.Dessutom vill vi säkra att tillräckliga resurser tillförs verksamheten.2 Behovet av en fullgod underrättelsetjänstDe händelser i omvärlden som främst har förändrat uppgifterna förtotalförsvarets underrättelsefunktion är (1) ochWarszawapaktens upplösning, (2) ökade strävanden att delta ifredsfrämjande internationella operationer och (3) förekomsten av nyahot och risker mot samhället. Konsekvenserna för den svenska militäraunderrättelsetjänsten utifrån de nya säkerhetspolitiska förutsättningarna,som har inträtt i omvärlden , får bedömas motbakgrund av dels de grundprinciper som bör sättas upp förunderrättelsetjänstens verksamhet, dels målet och inriktningen för densvenska säkerhetspolitiken.2.1 Ökade långsiktiga behov, med bibehållen grundberedskapUnderrättelsetjänstens huvudsakliga uppgift har varit att i ettkortsiktigt perspektiv ge förvarning om eventuella förberedelser förinvasionsföretag mot landet. Med den delvis ändrade säkerhetspolitiskasituationen efter det har en viss förskjutning skett avtyngdpunkten från de traditionella real- och närtidsbehoven avunderrättelser mot fler långsiktiga analysbehov. Trots detta är det alltjämtviktigt att ha en säker uppfattning om stridskrafternas tillstånd i vårtnärområde. Det återupptagna kriget i visar att bådehar kapacitet och vilja att använda militärt våld för att lösa konflikter.Den senaste tidens utveckling i och kan i siginnehålla frön till våldsammare utvecklingar, som man måstekonstatera att en fredligare utveckling i och iKaukasusregionen ännu inte finns i sikte. Även andra potentiella källortill oro finns eller kan komma att utvecklas. En bibehållennärtidsanalysförmåga utgör grunden för framtidsbedömningar samtidigtsom det säkerställer fortsatt kompetens inom den militäraunderrättelsetjänstens basområde, dvs taktik och operativ förmåga. Det ärav grundläggande betydelse att även upprätthålla förmågan att gemilitär förvarning om tänkbara angrepp mot bakgrund av att desäkerhetspolitiska förhållandena kan ändras.2.2 Internationella insatser kräver operativa och strategiskaunderrättelserBehovet av operativa och taktiska underrättelser i ett kortsiktigtperspektiv, och även i omedelbar närtid, ökar i samband med ett svensktengagemang i internationella fredsfrämjande operationer. Sådanaunderrättelser krävs för en bedömning av ett svenskt agerande i ett akutskeende såväl inför som under ett svenskt deltagande i sådanaoperationer. Även strategiska underrättelser behövs i en ökande grad idessa sammanhang i första hand för en bevakning av tänkbarakrisområden där insatser kan förväntas komma ifråga. Strategiskaunderrättelser krävs därvid för att upptäcka och tolka tecken på bådeförändrad politisk avsikt och militär operativ förmåga hos parterna i enkonflikt. Det ökade internationella ansvarstagandet för densäkerhetspolitiska utvecklingen ställer krav på underrättelsetjänstensinriktning, även om det bör avgöras från fall till fall huruvida bördelta i specifika operationer eller ej.2.3 Anpassning av totalförsvaret ger ökat krav påunderrättelserAnpassningsprincipen syftar till att anpassa resurserna inomtotalförsvaret efter omvärldsläget. Anpassningen kräver såväl i ett kortaresom i ett längre perspektiv operativa och taktiska militära underrättelsermed sikte på ett återtagande och en uppbyggnad av krigsförmågan hos enpresumtiv fiende. Dessutom krävs strategiska underrättelser för enbredare överblick och analys av en tänkbar säkerhetspolitisk utvecklingmot bakgrund inte endast av militära utan även av politiska, ekonomiskaoch sociala förhållanden. Generellt kan sägas att anpassningsprincipenmedför ökat krav på en bredare analysförmåga hos underrättelsetjänstendär den utrikespolitiska analysen sätts mer i förgrunden . Föranpassningsbeslut är, i motsats till beredskapsbeslut, traditionell militärunderrättelseverksamhet av relativt sett mindre betydelse.3 En helhetsbild för underrättelsetjänstenRegeringen bemyndigade Försvarsdepartementet att till-kalla en kommitté med uppgift att se över underrättelsetjänstensuppgifter, ledning och utformning. Resultatet blev ett betänkande avUnderrättelsekommittén (SOU 1999:37), Underrättelsetjänsten - enöversyn. välkomnar utredningen, vilken utgör envärdefull grund för det fortsatta arbetet med att utvecklaförsvarsunderrättelsetjänstens uppgifter.4 Det vidgade säkerhetsbegreppetDe säkerhetspolitiska förutsättningarna karaktäriseras av en allmänt för-ändrad internationell problembild, som har sin grund i ett relativt brettspektrum av icke-militära hot och risker. Detta har för svensk del åter-speglats i att totalförsvaret i enlighet med försvarsbeslut skallpräglas av en bredare säkerhetssyn. Denna bredare säkerhetssyn ställerfortsättningsvis krav på att såväl militära som civilaunderrättelsefunktioner lämnar i första hand strategiska underrättelser. Ivissa fall, som har direkt anknytning t ex till brottsbekämpning i närtid,dominerar dock operativa och taktiska underrättelser.Det sägs ofta att hoten om väpnat angrepp av traditionellt slag avtar. Dethindrar emellertid inte att konflikter kan uppstå och att stater, och i ökandeutsträckning även andra aktörer i form av politiska eller religiösa grupper,brottsliga organisationer m fl, kan utgöra hot och påtryckningar också medandra än konventionella militära medel i en sådan omfattning att det fårsäkerhetspolitisk relevans. Säkerhetspolitiken i de flesta länder har därförvidgats till att ta hänsyn till tänkbara risker, hot och påfrestningar på sam-hället av även andra slag än väpnat angrepp mot landets frihet ochoberoende.4.1 Totalförsvaret kan aktiveras i den vidgade säkerhetssynenI det vidgade säkerhetsbegreppet är det fråga om hot, risker och påfrest-ningar, som kan utvecklas mot att beröra hela samhällsstrukturer mensom till sin karaktär och definitionsmässigt ofta har ett icke-militärtursprung. Konsekvenserna kan emellertid innebära att militära resurserkrävs för att skydda samhället och nationella intressen. Det är dock frågaom förhållanden där krav kan ställas på ett ingripande av myndigheterinom ramen för totalförsvaret, som ju består av såväl militär som civilverksamhet.För att säkerställa en förmåga att förebygga och hantera dessa olika typerav risker och hot i fråga om den nationella säkerheten krävs attsäkerhetssynen vidgas. Inre väpnade konflikter på olika håll i världen orsakasav såväl politiska som etniska, religiösa, ekonomiska, sociala och miljö-mässiga förhållanden. Ytterst kan dessa konflikter utgöra ett hot mot dengemensamma säkerheten.4.2 Nya hot och riskerDen bredare säkerhetssynen kan medföra behov av underrättelser frånsåväl militära som civila underrättelsefunktioner för att kartläggainformation om hot, risker och påfrestningar. Följande exempel på nyahot och risker, som skulle kunna bemötas inom ramen för totalförsvaret,kan ställa krav på information från en underrättelsefunktion:- Etniska och religiösa konflikter kan utgöra risk för att motsättningarnasprids med ekonomiska och andra följder för omvärlden - t ex flykting-problem - eller kan utgöra hot mot fortsatta ansträngningar att åstad-komma en gemensam säkerhet och ställa krav på internationellt deltagandei bl a FN-operationer.- Ekologiska hot har bl a samband med bristande kärnkraftssäkerhet ochpågående förstöring av ABC-stridsmedel i omvärlden. Insatser kan härkomma att krävas från andra stater, inkluderande från svenskt håll. Svåraekologiska situationer kan även leda till bl a flykting- och migrations-rörelser av stor omfattning.- Spridning av massförstörelsevapen kräver bl a kartläggning av försäljningav massförstörelsevapen från ett antal leverantörer och av inköpsansträng-ningar samt från spridningsrisker i bl a länder i och Mellan-östern. Risken för spridning gäller inte bara stater utan även organisationeroch terroristgrupper.- Flykting- och migrationsrörelser i större omfattning orsakade av t ex svåraekonomiska, ekologiska, etniska och religiösa problem som kan medförapåfrestningar i mottagarländer och kan få såväl inrikes- som utrikes-politiska återverkningar för omvärlden i övrigt. Internationella insatser kankrävas.- Internationell terrorism och kriminalitet kan utgöra hot mot både enskildaindivider och stater. Terror som vapen kan utnyttjas av grupper med vissaidentifierbara politiska och religiösa mål men även av grupper med merallmänt samhällsfarlig inställning. Brottslighet i form av bl a vapens-muggling och internationell maffia kan få en sådan omfattning att denutgör ett direkt säkerhetshot för en enskild stat.- Ekonomiska hot och utrikespolitiska störningar i form av valuta- ochräntespekulationer, störningar i utrikeshandeln på grund av oro på råvaru-marknader, de finansiella marknaderna eller i handelsavtal kan krävaförvarning för snabba, effektiva och samordnade åtgärder från statsmakter-nas sida.- IT-revolutionen, som gör samhället alltmer sårbart på grund av ett ökandeberoende av den tekniska utvecklingen och informationsteknologin, berör istort sett alla samhällsområden och inverkar även på frågor om försvar ochnationell säkerhet. Hot mot t ex tele- och datorsystem i form av påverkan,desinformation, störningar eller avbrott kan få förödande konsekvenser förkommunikation av olika slag, el- och livsmedelsförsörjning, ekonomiskatransaktioner, myndighetsinformation, nyhetsförmedling m.m.4.3 Komplettering av lagtextförslagI propositionens förslag till lag om försvarsunderrättelseverksamhetskiljer sig texten något från kommitténs förslag till lagtext. Ipropositionen saknas att försvarsunderrättelseverksamhet skall bedrivasför att kartlägga "andra yttre hot mot landet" utan i propositionstextentalas enbart om att kartlägga "yttre militära hot mot landet". Visserligenföreslår regeringen att i verksamheten ingår att "medverka medunderrättelser för att stärka samhället vid svåra påfrestningar i fred", menKristdemokraterna anser att förslag bör följasoch att propositionen även bör inkludera "andra yttre hot" i lagtexten.5 Samverkan mellan försvaret och andramyndigheterDet vidgade säkerhetsbegreppet väcker frågor om vilka av de nya säker-hetsproblemen som den militära underrättelsetjänsten skall ta sig an ochvilka andra civila funktioner samhället skall svara för. I flera fall tordedet vara svårt att skilja olika typer av hot från varandra. De är oftasammansatta och kan falla under flera myndigheters ansvar. Detta kräveren styrning och en samordning bl a när det gällerinformationsinhämtning och analysverksamhet men även i fråga ominriktning av olika underrättelsefunktioner. Under alla förhållandennödvändiggör det vidgade säkerhetsbegreppet en bredare informa-tionsinhämtning och ställer krav på en mer allsidig analysförmåga hosunderrättelsefunktionerna samt på god samverkan mellan berörda organ.5.1 Förhållandet till polisen och andra myndigheterDet bör sägas att denna vidgade syn på vad som innefattas i hot motlandets yttre säkerhet gör att den militära underrättelsetjänstenskontaktyta med andra myndigheter, inte minst de polisiära, bör beredasmöjligheter att öka. Att den militära underrättelsetjänsten inte har attsyssla med polisiära uppgifter följer redan av lagstiftningen. Ett utrymmemåste dock finnas för en närmare samverkan än tidigare.I 4 § i propositionens förslag till lagtext står det att försvarsunder-rättelseverksamheten inte får avse uppgifter som enligt lagar eller andraföreskrifter ligger inom ramen för polisens och andra myndigheters brotts-bekämpande och brottsförebyggande verksamhet. Det är naturligtvis viktigtatt försvarsunderrättelseverksamheten inte inrymmer polisiära befogenhetersåsom förundersökningar eller liknande. Denna bestämmelse får dock inteutgöra några hinder mot att myndigheter som sysslar med försvarsunder-rättelseverksamhet skall kunna lämna andra myndigheter biträde. Detta skerredan idag i stor utsträckning mellan vissa myndigheter, och det vore mycketolyckligt om lagförslaget innebär att sådan delgivning stoppas.6 Resurser för försvarsunderrättelsetjänstenDagens uppgifter för underrättelsetjänsten innebär en utvidgning i för-hållande till vad som gällde under det . slut har enviss anpassning och ominriktning skett av den svenskaunderrättelsetjänsten. Särskilt har denna trend varit tydlig underårtiondets senare del. Detta utvecklingsarbete har varit värdefullt och börfortsätta under medverkan av den nya samordningsfunktionen iRegeringskansliet.Samtidigt har ny teknologi gjort det möjligt att rationalisera särskilt inomsignalspaningen, och det är rimligt att anta att framtiden erbjuder merarationaliseringsmöjligheter. Resultatet är att den hittillsvarande omställ-ningen kunnat ske utan tillförsel av nya resurser.När den nya organisationen med en samordningsfunktion upprättats bör enfortlöpande prövning ske av vilka metoder som är mest lämpade för under-rättelseinhämtning sett i relation till de aktuella och långsiktiga behoven.Därvid är det viktigt att beakta underrättelsetjänstens grundläggande bered-skapsfunktion. Denna prövning bör leda fram till en redovisning förriksdagen av vilka behov som finns och vilka resurser som enligt regeringenbehövs för att tillgodose dem. Därefter får i sedvanlig ordning taställning till förslagen.7 Hemställan7 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 1 § lag om försvarsunderrättelse-verksamhet skall ges följande lydelse:1 § Försvarsunderrättelseverksamhet skall bedrivas för att kartlägga yttremilitära hot och andra yttre hot mot landet och till stöd för svenskutrikes-, försvars- och säkerhetspolitik. I verksamheten ingår attmedverka i svenskt deltagande i internationellt säkerhetssamarbete ochatt, enligt vad regeringen närmare bestämmer, medverka medunderrättelser för att stärka samhället vid svåra påfrestningar påsamhället i fred. Regeringen skall bestämma försvars-underrättelseverksamhetens inriktning. Försvarsunderrättelseverksamhetskall bedrivas av Försvarsmakten och de andra myndigheter somregeringen bestämmer.,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade möjligheter till samverkan mellan olikamyndigheter som bedriver underrättelseverksamhet utifrån det vid-gade säkerhetsbegreppet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att 4 § i propositionens förslag till lag inte fårutgöra några hinder mot att myndigheter som sysslar med försvars-underrättelseverksamhet även fortsättningsvis skall kunna lämna andramyndigheter biträde,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en prövning av vilka resurser som krävs för atttillgodose underrättelsetjänstens behov.Stockholm den 2 december 1999Åke Carnerö (kd)()()()()()()()()()()