mot · GN02L425 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L425av , ()och vårdnad av barnHaagkonferensen för nationell privaträtt antog 1980 en konvention om decivila aspekterna på olovliga bortföranden av barn. anslöt sig tillkonventionen 1980. utgör ett medel och en möjlighetatt återföra ett barn till det land från vilket barnet har förts bort.Konventionen är till både för att förhindra att barn olovligt förs bort ochför att säkerställa att barn snabbt återförs till tidigare miljö.Konventionen innehåller också bestämmelser för att skydda barnets rätttill umgänge med båda föräldrarna.Ett olovligt bortförande eller kvarhållande av ett barn skapar en kris-situation som möjligt skall undanröjas genom att barnet återförs tillsin invanda miljö. De faktiska förhållanden som rådde innan det olovligabortförandet eller kvarhållandet ägde rum ska återställas.En ansökan om återförande av ett barn prövas av domstol och i Sverigesker prövning i länsrätten. Domstolen prövar inte vilken förälder som är bästlämpad som vårdnadshavare. Den saken skall prövas i domstol i det land därbarnet har sin hemvist. skall säkerställa ett snabbtavgörande och processen skall vara snabb och summarisk.Ett avgörande rörande barnets återförande är inte ett avgörande omvårdnad. Men i praktiken kan det ändå bli följden då den ena föräldern intealltid har tillgång till bostad och uppehälle i det aktuella landet. Möjlighetenatt i praktiken följa intentioner om avgörande avvårdnadshavare i landet där barnen i juridisk mening har sin hemvist, är intealltid uppfylld. Ingen tycks mig heller ha skyldigheten att fylla dennaskyldighet. Ur jämställdhetsperspektiv är det viktigt att belysa detta dåkvinnor oftare har sämre inkomster, sämre skyddsnät och sämre förankringpå arbetsmarknaden samt även ur andra synvinklar kan ha extra svårigheterpå grund av sitt kön.Det förekommer också fall där en förälder olovligt för sitt barn till, ellerkvarhåller barnet i, . Länsrätten skall då på ansökan besluta om ettåterförande, om barnet före bortförandet hade hemvist i en statsom har tillträtt . Föräldrarnas och barnets medborgarskapsaknar betydelse. Länsrätten skall, oavsett om förälder och/eller barn ärsvensk medborgare, verka för att barnet återförs till det land där barnet harsin hemvist varvid de förhållanden som rådde innan det fördes bort ellerhölls kvar återställts. Om så inte sker uppfylls inte de förpliktelser somSverige har åtagit sig.Ett återförande av ett barn kan också vägras om det finns risk för att barnetskulle utsättas för fysisk eller psykisk skada om det återfördes. Ytterligaregrund för att vägra återförande av barn är att barnet genom återförandetförsätts i en ohållbar situation. Dessa skrivningar är viktiga för attsäkerställabarnens fysiska och psykiska hälsa och utveckling. Vi arbetar såväl i Sverigesom i vår omvärld på många plan för att implementera barnkonventionen.Vi rör oss mer över gränserna genom , studier och arbete.Denna ökade rörlighet leder till att alltfler möts och väljer attinleda en varaktig relation, man skapar ett hem och man får gemensammabarn. I förlängningen innebär denna utveckling även att vårdnadstvister medinternationella inslag ökar. Sådana tvister är svåra för alla, för de båda vuxnaparterna men framför allt för barnen ifråga. Båda föräldrarna kan se sig somden mest lämpade vårdnadshavaren och bäst kunna erbjuda barnen detvardagliga boendet. Om föräldrar inte kan komma överens är det domstolensak att fälla ett avgörande. Och när ett ärende kommit så långt attHaagkonventionen är påkallad så är det uppenbart att föräldrarna inte kunnatlösa frågan om barnens hemvist och vårdnadshavare på egen hand eller medextern hjälp i tidigare skede.Inom domstolsväsendet pågår en process med sikte på att på ett bättre sättta till vara barnens bästa och låta barnen själva komma till tals i för demviktiga frågor. Men när det gäller såväl rådgivning om vad Haagkonven-tionen innehåller, som dess tillämpning har barnperspektivet kommit iskymundan. Jag tänker då främst på de skrivningar i somhandlar om barnets situation i det land de ska återföras till. I tillämpningenav måste man lägga en stor vikt vid om barnen kankomma att utsättas för fysiska eller psykiska skador eller försättas i enohållbar situation. reglerar inte bara föräldrarnas rätt utanockså barnens rätt. Det är därför angeläget att en översyn av tillämpningsker utifrån barnperspektivet, likaväl som en översyn av skrivningarna omrisk för fysisk och psykisk skada samt risken att försättas i en ohållbarsituation skall utgå från barnens perspektiv. En översyn bör även göras isyfte att se konsekvenser och möjligheter i tillämpningför föräldrar ur ett jämställdhetsperspektiv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av tillämpningoch konsekvenser.Stockholm den 22 september 1999Carina ()