mot · GN02MJ513 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ513av , ()GenteknikInledningNär vi snart ska summera detta årtusende och gå in i ett nyttär det naturligt att frågan ställs om vilka upptäckter ochuppfinningar som har påverkat vår civilisation fram till idagoch fråga sig vilken framtid vi går till mötes. Viden sådan reflektion måste den moderna gentekniken ansesvara ett av de kraftfullaste instrument till förändringar somhar kommit i människans hand. Här finns en oerhörddynamik och potential att påverka människors liv och öden iframtiden. är det en fråga som i alltför litenutsträckning debatteras offentligt, bland annat beroende påämnets komplexitet. Detta är otillfredsställande.Genteknik på växter och djur kommer att få en allt större betydelse iframtiden. Utvecklingen går rasande fort. Det är därför viktigt att noga tänkaigenom de etiska aspekter som finns inom detta område. Vad händer medden kunskap som vi får om våra livs byggstenar. Ska till exempel människormed vissa arvsanlag förbjudas att ha vissa yrken? Ska kvinnor påbjudasmedicinering om deras väntande barn eventuellt kan utveckla en ärftligsjukdom? Vem ska få tillgång till den genetiska informationen? Frågorna ärmånga och svåra, svaren är inte enkla eller självklara.Vi kristdemokrater baserar vår grundsyn på förvaltarskapstanken. Vimenar att människorna är förvaltare, och inte herrar i skapelsen. Detta geross ett speciellt ansvar, vi ska agera med en långsiktig helhetssyn medrespekt för vår omgivning och kommande generationer. ger vårsyn på förvaltandet drivkraft till förändring. Att förvalta innebär något merän att bara passivt slå vakt om något. Vi menar att det är förenligt med ettgott förvaltarskap att förändra, utveckla och skapa nytt. Det måste dock skepå ett ansvarsfullt sätt.Kungstanken bakom förvaltarskapet är "ansvar". Förvaltarskapet - ansva-righeten - gäller både de egna personliga resurserna och de yttre materiellavärdena, miljö och resurser. Vi ska agera på ett sådant sätt att vi med stolthetkan överlämna frukterna av vårt arbete. Förvaltarskapet innebär inte någotpassivt förhållningssätt utan är utvecklande och förnyande till sin karaktär.Vi ska därför inte skämmas för att vi ingriper och påverkar naturen, men viska göra det utifrån ett perspektiv som är långsiktigt och varsamt.Vad kan genteknikenanvändas till?Människan har påverkat naturen länge och konsten att flyttagener är gammal. Att avla fram nya hundraser är ettexempel. Den moderna gentekniken är mer specialiserad ochsofistikerad. Med hjälp av modern genteknik fortsättermänniskan egentligen bara att göra det man alltid har gjort.Behovet att offentligt diskutera och reflektera övergentekniken är stort. Eftersom allt liv har samma byggstenaröppnar sig enorma potentialer med hjälp av gentekniken. Ensak måste vi komma ihåg: även traditionell avel kan geupphov till lidande och etiskt tveksamma resultat. Det harfunnits etiska problem långt innan den moderna genteknikenblev aktuell. Den stora skillnaden är hastigheten och styrkanhos de instrument som är tillgängliga; eventuella misstagoch oförutsedda effekter får därför mycket störrekonsekvenser än tidigare.Områden som är intressanta för industrin att dra nytta av genom moderngenteknik är främst läkemedel, diagnostik, växtförädling och miljövård. Detfinns både förhoppningar och farhågor om vad denna teknik kan bidra med.Varför tveka inför ensatsning på genteknik?Historien är full av exempel på brustna förhoppningar ochfelslagna prognoser. Erfarenheterna från den så kalladegröna revolutionen inom jordbruket visar tydligt påproblemen med att ny teknik inte alltid ger de resultat somman hade tänkt sig.Den gröna revolutionen hade sin grund i ett nytt "mirakelvete" som kundege fler och större skördar än vanligt vete, och som dessutom var mindrekänsligt för klimatstörningar. Men istället för att bli en succé i kampen motvärldssvälten bidrog detta nya vete till att skapa stora behov av konst-bevattning, konstgödsling, bekämpningsmedel och kraftigt skuldsatta små-bönder som tvingades från sina gårdar.Ytterligare en negativ utveckling som delvis hänger samman med denmisslyckade gröna revolutionen är utarmningen av den genetiska basen eller,annorlunda uttryckt, det genetiska kapitalet.Före den gröna revolutionen fanns drygt 80 000 olika varianter av ris. Barai odlades över 30 000 olika rissorter. odlas det bara cirka 50 olikasorter, och risken finns att detta antal minskar ännu mer. Utarmningen av dengenetiska mångfalden är en mycket allvarlig effekt av gentekniken.Utarmningen av gener ger mindre variation att bygga vidare på. Vi vet inteidag exakt vilka betingelser som kommer att gälla , därför är en såbred genetisk bas som möjligt en form av försäkring inför en osäker framtid.Problemen med alltför ensidig genetisk profil gäller inte bara inom växtriket,utan är också giltigt för boskapssektorn.Dessa problem har blivit alltmer uppmärksammade. 1974 bildadesInternational (). Initiativet togs vidFN:s miljövårdskonferens i då man fattade beslut om attbörja samla in, torka och frysa viktigt genmaterial från växter. Fröernaförvaras i så kallade genbanker.På detta sätt kan man bevara fröerna , sedan får man odla democh få nya frön som man sedan kan spara en period till. Man måste medandra ord hålla genbanken i ett aktivt förvaltande.Ett annat sätt att slå vakt om den genetiska arvsmassan är naturligtvis attodlingen sker i ursprungsmiljön. I flera länder i tredje världen har man därförbildat så kallade fältgenbanker med syftet att hålla den genetiska variationenintakt. Detta är ett oerhört viktigt arbete, som dock kan vara svårt för ettfattigt land att avsätta resurser till. Vinsterna kommer på lång sikt, menkostnaderna är omedelbara.Ett annat hot som inte är lika påtagligt men som bör beaktas är riskernamed vad som kan hända när man placerar ut GMO (Genetiskt ManipuleradeOrganismer), dvs växter, djur eller mikroorganismer som blivit genetisktmanipulerade, i naturen. har vi till exempel fått se rubriken. Bakom denna rubrik står nyvunna amerikanskaerfarenheter som väckt bestörtning både inom naturvårdskretsar och inomjordbruksindustrin.Tvärtom vad förespråkarna hävdat så visade det sig att modifierademajsplantor sprider giftig pollen som dödar insekter som äter av dem, någotsom bl a drabbar monarkfjärilen som inte äter majs men väl dess pollen.Försöken har gjorts i laboratoriemiljö, vilket undergräver dess bevisvärdeenligt GMO-förespråkare. Faktum kvarstår dock att den så kallade Bt-majseningalunda är problemfri.EU-kommissionen har stoppat odling av nya varianter av majs som ärresistenta mot insekter i avvaktan på att en utvärdering av riskerna görs. Detnaturliga borde vara att ta steget fullt ut och dra tillbaka tillståndet för deredan godkända genmodifierade majssorterna.De ekologiska systemen är komplexa och det är inte alltid självklart att vikan förutse alla effekter. Till exempel kan jordbruksväxter manipuleras föratt få egenskaper som kvävefixering, ökad ihärdighet mot torka, frost ellerhög salthalt i marken, motståndskraft mot sjukdomar och bekämpnings-medel. Det finns många erfarenheter av att det kan dröja från det atten händelse inträffar till den tidpunkt då de fulla konsekvenserna avhändelsen blir tydliga. Det tog ungefär efter det att den kemiskarevolutionen startat innan samhället på allvar insåg miljö- och hälso-konsekvenserna med föroreningar, giftigt avfall, allergier och andra problem.Nya erfarenheter visar att gentekniken inte fungerar så bra som företagenpåstår. I fältförsök som har gjorts vid universitet runt om i har GMO-sojan visat sig ge 5,lägre skörd än normal soja. Dessutom visarstatistiken att GMO-sojan ökar användningen av bekämpningsmedel. Jämförtmed normal soja användes 2-5 gånger så mycket bekämpningsmedel. Dettapåvisas i den första oberoende rapporten som omfattar 8 200 fältförsök.En ny nordisk studie bekräftar farhågorna att gener för bekämpnings-medelsresistens i genmodifierad raps kan spridas till ogräsen som skabekämpas. Enligt studien kan genmodifierad raps bilda hybrider med denvilda släktingen åkerkål. Det är denna typ av problem som måsteuppmärksammas och vara vägledande inför framtida beslut.Kan man ta patent på liv?En fråga som har följt gentekniken i spåren och orsakatmycket kritik är huruvida det ska vara möjligt för ett företagatt ta patent på levande organismer. Frågan är kompliceradoch innehåller många aspekter - juridiska, ekonomiska ochetiska. Allt eftersom tiden har gått har tolkningarna av vadsom kan patenteras utvidgats och ges patent påläkemedel och på genmanipulerade växter. Genom attmanipulera generna är det möjligt att skapa nyamodifierade livsformer. Från genteknikföretagens sida finnsdet naturligtvis ett stort intresse av att kunna skydda sinaprodukter, de har kostat mycket att framställa och man villinte bli bestulen på sitt arbete och dess ekonomiska vinster.Det har funnits motstånd mot att bevilja patent på livsformer, men helatiden har gränserna flyttats steg för steg. I har man tänjt påpatentlagarna och 1992 frångick myndigheterna i all tysthet tidigare praxisoch gav ett företag patenträtt på två genmodifierade potatissorter.I finns det en större öppenhet för möjligheten att ta patent. Redan1988 fick ett företag patent på den så kallade onkomusen som ärskräddarsydd för att användas inom cancerforskningen. Det blev det förstapatentet på ett genmanipulerat levande däggdjur.En ny problematik är att företag forskar i möjligheten att i utsädessorter fåin en gen som innebär att det spannmål som sedan skördas inte på nytt kananvändas som utsäde, d v s den blir självförstörande. På så sätt skulle mankunna bygga upp nya monopolsituationer och en ny form av nykolonialismav spannmålsproduktionen i utvecklingsländer skulle vara möjlig. Detta visarvilka risker som är förknippade med genteknikutvecklingen och behovet avatt de demokratiska politiska institutionerna får en möjlighet att sätta såvälekologiska som sociala ramar för denna teknik.Mindre kött och mervegetabilier - mindre svältEtt mycket vanligt påstående är att vi behöver användagentekniken för att ge föda åt världens växande befolkning.För att kunna försörja de människor som lever kan viinte förlita oss på de grödor och de produktionsmedel somfanns , när jordens befolkning bara var enbråkdel av dagens. Befolkningen ökar snabbare än tillgångenpå odlingsbar mark.Sett ur befolkningsökningsperspektiv kan det därför synas logiskt attfortsätta på den inslagna vägen - att göra jordbruket ännu mer industria-liserat, förfina grödorna och fördjupa forskningen. Till exempel är ett nytt rispå väg med inbyggt A-vitamin. Denna gröda anses vara ett sätt att kommatillrätta med hälsoproblem bland barn i tredje världen. Det intressanta meddessa "designade" grödor är att här har ingenjörskonsten använts för atttillföra en egenskap som kommer konsumenten till godo, istället för att skaparesistens mot insekter eller växtgift. Andra exempel är försök i medhärdigare sötpotatis och bananer som ger större skördar.Medan industrifolk och forskare pekar på de enorma möjligheterna så ärtveksamheten bland konsumenter alltjämt stor. Från naturvårds- ochmiljöorganisationer pekar man på de risker som finns med experimenten pålivets innersta byggstenar. På har man antagit en policy iärenden som rör GMO som bland annat slår fast substitutionsprincipen. Enprincip som säger att något, i detta fall genmodifiering, inte ska användas omde eftersträvade effekterna kan uppnås på ett mindre riskabelt sätt. Om vi dåtänker oss att den eftersträvade effekten är att minska, eller ännu hellreutrota, svälten i världen kan vi utan problem hitta alternativa strategier. Detär ett allmänt känt faktum att när växtprotein får gå omvägen via köttdjurförloras av proteinerna. Om livsmedelskonsumtionen kan gåmot en större andel vegetabilier och en mindre andel kött minskar trycket påständiga produktivitetshöjningar.Livsmedel som till exempel Quorn, som är en proteinrik vegetariskschnitzel baserad på äggvita och svampmycel, kan hjälpa till att bana väg fören bättre mathållning. Den uråldriga andiska korngrödan quinua är ettlivsmedel med mycket hög näringshalt. Den kan planteras på havsnivå ochpå höga höjder, trivs både i hetta och i kyla. Men den har kommit i skuggan imodern tid eftersom den fått rykte om sig att vara "fattigmansmat". Nubörjar FAO få upp ögonen för denna växt och intresset har växt. Även iSverige görs det nu försök med denna gröda. Detta är exempel som visar attsubstitutionsprincipen kan användas med framgång för att bekämpa svältenäven utan genteknik.Ytterligare ansträngningar måste ske när det gäller att minimera spillet ilivsmedelsproduktionen. Det gäller inte minst insatser mot skadedjur ochmögel i lagringsledet. Bristen på en väl fungerande livsmedelslogistik ärmycket viktigare att komma till rätta med än att höja avkastningen med någraprocent.Märkning av livsmedelDet är viktigt att konsumenterna har möjlighet att via envaras förpackning få information dels om innehållet, dels omhur den har producerats. finns olika slagsmiljömärkningar och en rättvisemärkning som anknyter tillnord-syd-perspektivet har introducerats. Det är nödvändigtatt också varor som har producerats med hjälp avgenmodifierade organismer tydligt märks, så attkonsumentens fria val är underbyggt av tillräcklig kunskapom varan.Livsmedel ska märkas om det kan bevisas att de innehåller genmodifieradeingredienser. Det är kontentan av från 1997.Ändå vet ingen hur många sådana varor det finns ute i handeln.Detta beror bland annat på att reglerna är så otydliga att det i praktiken inteblir någon märkning. Tillsatser som exempelvis sojalecitin behöver intemärkas alls eftersom tillsatser följer ett annat direktiv. komvisserligenett förslag från om att också tillsatser som innehållermätbara rester av genmodifierat DNA ska märkas. Men när denna märkningkan träda i kraft är det ingen som vet . Hur märkningen ska se ut är ocksåoklart. måste inom EU aktivt driva på utvecklingen i konsu-menternas intresse.Svårigheterna med att kontrollera råvarorna med hjälp av DNA-test - somär en både dyr och tidskrävande metod - kan eventuellt vara avvärjda snartgenom att en ny testmetod håller på att utarbetas av ett amerikanskt företag.Om denna metod blir verklighet skapas det snabbt bättre förutsättningaratt inrätta ett heltäckande konsumentorienterat märkningssystem avlivsmedel.Det är som har det övergripande ansvaret för att lagenefterlevs. Men något register över genmodifierade produkter förs inte ochnågon upplysning om enskilda produkter lämnas inte ut. Normalt bedrivstillsyn genom dokumentkontroll och genom att analysera prov; så görs dockinte när det gäller genmodifierade produkter. Förklaringen är främst attresurserna inte räcker till, det blir en prioriteringsfråga där andra problemsom till exempel salmonella kommer före. Förlorarna är konsumenterna sominte får det understöd och den kunskap som behövs.Mot den bakgrunden är det viktigt att får bättremöjligheter att leva upp till kraven på tillsyn. Vi måste ha en myndighet somstår i proportion till lagstiftningen. har 45 tjänsterskurits bort. Kvar finns nu 270 tjänster, 260 omräknat i heltid. harbland annat vårt EU-medlemskap gett utökadearbetsuppgifter. Möjligheterna till fortsatt effektivisering och nedskärning ärnu ytterst små. I vår budgetmotion föreslår vi att får fyramiljoner kronor i utökat anslag i syfte att bättre kunna fullgöra sinaåtaganden när det gäller bevakningen av GMO-livsmedel.Mer konsumentinflytandeRiksdagen har ett särskilt ansvar för att kunskap i dessafrågor sprids och fördjupas i de breda folklagren. Studiervisar att svenskarna har en generellt sett mer negativ hållningtill GMO än de flesta andra i . Detta måste tas påstörsta allvar. och har givitkunskapsspridning och folkbildning i dessa frågor en störreprioritet. Detta har i sak inte inneburit att motståndet harförsvunnit, men medborgarna har haft möjlighet att medkunskap, istället för rädsla, kunna bygga under sin tvekan. ISverige borde vi följa dessa exempel och böravsätta i särskilda medel för folkbildningom bioteknik riktad i första hand till frivilligorganisationernaför att möjliggöra uppbyggnaden av ett informationscentrumför bioteknik. I partiets budgetmotion redovisas det närmare.Gentekniknämnden är den statliga myndighet som ska bevakautvecklingen inom gentekniken samt främja en etisk försvarbar och säkeranvändning av tekniken. Nämnden består främst av forskare och riksdags-ledamöter, medan konsumentintresset inte finns representerat. Detta är enbrist som bör rättas till genom att utöka nämnden med en plats till förmån fören konsumentrepresentant.Internationella insatserUtarmningen av världens samlade genetiska kapital är ettstort och allvarligt problem. Att satsa mer resurser på attsamla in genmaterial och säkerställa att genbankernaverkligen klarar av sina åtaganden är en högt prioriteraduppgift. De strategiska satsningarna som görs inom ramenför har stått som modell för genbanker överhela världen. bör också vara med och ta ett aktivtansvar för att även länder i tredje världen ska få ekonomiskhjälp för att utveckla sina fältgenbanker.Eftersom det ligger ett globalt intresse i att bevara så mycket som möjligtav det genetiska kapitalet bör agera inom FAO för att stödja att inrätta ett formellt nät av genbanker och fältgenbanker underFAO:s kontroll. Kostnaderna för detta bör till viss del bekostas av i-ländernavia de traditionella biståndsanslagen. Det är också rimligt att de storabioteknikföretagen, som är direkt kopplade till växtförädling, får avsättamedel till en genbanksfond. Detta är en viktig fråga för att drivainternationellt.Sverige bör ta initiativ till en om bioteknik. Frågan måstelyftas till denna nivå och ges politisk tyngd. Konferensen kan ta upp blandannat följande frågeställningar: Ska av människan genförändrade organismerfå släppas ut i ekosystemet och i så fall under vilka villkor?, Hur ska manförhindra plågsamma djurförsök och ett ovärdigt utnyttjande av djur till följdav att genteknik tillämpas?, Behövs ett särskilt internationellt kontrollorganför bevakning av bioteknikens tillämpning?Genteknik och djurförsökGenmanipulation på djur måste underställas en etiskgranskning. Även om syftet med genmanipulation kan varagott, till exempel högre avkastning på kött eller mjölk, är detaldrig försvarbart att tillverka livsmedel på ett sådant sätt attdet innebär ett omotiverat lidande för djuren.Frågan om genteknik på djur hänger också samman med djurförsöksetik.Vi kristdemokrater menar att man ska sträva efter att minimeraanvändningen av försöksdjur inom forskningen och att det måste finnasrimliga villkor för djuren som försöken pågår. Att medvetetorsaka ett djur lidande i syfte att göra något gott för människor är ett i dettasammanhang svårt dilemma. Det måste från fall till fall avgöras om ett visstlidande för djuret är rimligt satt i relation till möjligheten att minskalidandetför människor.Gentekniken är på detta område inget principiellt nytt. har detutförts experiment på djur för att få fram till exempel läkemedel och detta harskett med samhällets godkännande. Det är viktigt att varje projekt underställsen etisk prövning, där man inte bara ställer frågan om hur man ska minimeralidande och risker utan regelmässigt också ställer frågan om relevans ochnödvändighet. För att säkerställa att gentekniken inte medverkar till att flerdjurförsök än absolut nödvändigt utförs bör det upprättas en plan som, ienlighet med det miljöprogram som godkände , tydligtanvisar hur antalet djurförsök i kan halveras.LagstiftningenVår nationella lagstiftning på området regleras i huvudsak ilagen om genetiskt modifierade organismer, som trädde ikraft . Gentekniklagen har utformats så att den ihuvudsak implementerar EG-direktiven om genteknik. Detfinns dock några skillnader.Utsättningsdirektivets bestämmelse om rapporteringsskyldighet till myn-dighet efter slutförd försöksutsättning återfinns inte i den svenska lagen. Ipraktiken brukar det fungera ändå, men här bör ändå en justering i lagtextenske.En annan skillnad är att det i den svenska lagen finns ett etiskt perspektiv iså måtto att etiska hänsyn ska "beaktas" i prövningarna. Denna skrivninglöser självklart inte alla problem, men ger ändå ett bra avstamp förnödvändiga diskussioner, det finns därmed en formell möjlighet att föra inetiska resonemang. bör göra en analys och utvärdering av hur detetiska momentet har fungerat i praktiken. Har det tillåtits ha någon inverkanpå besluten, eller har det bara fungerat som kosmetika? När EU nu skallrevidera gällande regler för odling och marknadsföring av GMO måsteSverige i EU verka för att ett motsvarande etiskt perspektiv skrivs in.Ytterligare tillägg som bör göras i gentekniklagen och dess regel omförhandsbedömning är krav på utredning om alternativa lokaliseringar ochutformningar i enlighet med de krav som miljökonsekvensbeskrivningar iprincip ställer. Vid riskbedömning bör man dessutom räkna både med direktaoch indirekta risker. Till exempel om en herbicidresistent växt skall sättas utbör även beaktas konsekvenserna av det/de bekämpningsmedel som växtengjorts resistent mot, och inte bara växten som sådan. Ett företag som ansökerom tillstånd att sätta ut GMO måste på ett övertygande sätt kunna visa att detinte finns några alternativa metoder som är att föredra framför genetiskaingrepp.MoratoriumTveksamheten mot GMO-livsmedel är mycket spridd inomEU:s länder. Det finns flera exempel på länder som vill hasträngare regler än de som finns. , Luxemburgoch var först ut med att använda skyddsklausulen somfinns i direktivet för godkännande av GMO. De förbjödanvändningen av GMO-majs i respektive land.Kommissionen bedömde ländernas skäl som otillräckligaoch uppmanade länderna att lyfta sina förbud, men förbudenligger kvar. I avvaktan på nya regler har kommissionen iprincip lagt ned sin talan mot avvikarna. Andra exempel påbakslag för GMO-industrin är som har beslutat ommoratorium för GMO-raps och som har beslutat attanvändningen av GMO-raps ska stoppas på samma sätt somi . I har konsumentprotesterna blivitallt starkare, vilket bland annat tvingat de transnationellaföretagen att stoppa sin försäljning avgenförändrade livsmedel.EU:s miljöministrar har beslutat att inte godkänna några nyagenmodifierade produkter förrän ett nytt EG-direktiv har antagits. Detinnebär i praktiken ett moratorium , då det nya direktivet väntasvara antaget. Det konsekventa vore att också upphäva de tillstånd som redanhar getts för bland annat olika varianter av Bt-majs. bör inom EUagera för att så blir fallet.Patent på livFrågan om patent på liv är en mycket omfattande ochkomplicerad fråga. Vi menar att möjligheten att kunna tapatent på ett mikrobiologiskt förfarande, själva processensom sådan, är tillräcklig för att företag ska kunna fåmöjlighet att slå vakt om sina produkter. Att ta patent på engen eller en organism som är genmodifierad ska däremot intevara möjligt. Vi menar att det inte är rimligt att man skakunna ta patent på liv, på biologiskt material.Det handlar inte om teknikfientlighet eller rädsla för nya upptäckter, menteknik och etik får inte separeras. En ledarartikel i tidningen bra vad det handlar om:Det är självklart att gener inte går att patentera. Eller snarare: det bordevaraomöjligt att patentera en gen hos människan eller ett djur eller en växt. Ingenkommer på idén att ens försöka patentera exempelvis hjärnceller eller någonannan del av kroppen när forskarna i detalj lyckats kartlägga hur organet serut. Men tror delar av läkemedelsindustrin och kemiindustrin att det finnspengar att hämta från det gentekniska området... Patent finns för att skyddauppfinningar så att de ska kunna exploateras av uppfinnaren. Inte för attskydda upptäckter och kartläggningar av människokroppen. Upptäckter ärinte uppfinningar utan just människans kartläggning av hur naturen faktisktser ut och fungerar. Att människan sedan kan lära av naturen och uppfinnabra metoder för att med genmodifierade bakterier tillverka bra läkemedel ären annan sak.