mot · GN02N239 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N239av , Per (m)Tillväxt, konkurrens och nätverkGlobaliseringen av ekonomin har gjort att varje enskild komponent iekonomin utsätts för full internationell konkurrens oavsett om denproduceras i egen regi i ett företag, offentlig sektor eller hos enunderleverantör. Ingen har egentligen råd att göra något dyrare ellersämre än vad som kan åstadkommas eller köpas i någon annan del avvärlden utan att det går ut över lönenivån, välfärden och därmed vårnationella förmåga att konkurrera.Nationell konkurrenskraftLiksom politiken är även arbetstagare, universitet, skolor och lagarutsatta för internationell konkurrens och jämförs vid företagsetableringar.Det handlar om näringsklimatet i bred bemärkelse. Ett företagarklimat ivärldsklass, forskning/utbildning i världsklass, kreativa miljöer ivärldsklass och ekonomisk politik i världsklass är några delar av detta.Misslyckas politikerna med dessa ramar försvagas företagen, möjlighetentill nya företag och arbetstillfällen och därmed möjligheterna till godalöner och hög välfärd. Det är inte för alltid givet att svenskar alltid ska hahög lön och god välfärd. Det är något vi måste göra oss förtjänta av.Det är fullt möjligt att skapa många nya jobb med hjälp av låga löner ochökad lönespridning. Men det är inte låglönejobben vi främst vill ha. Vad vibehöver är kvalificerade jobb som ger bra betalt.Målet måste vara att få fram produkter, system och metoder som med godkonkurrenskraft orkar bära höga löner i tillräckligt antal. Vi får inte högalöner bara för att vi är svenskar utan för att vi är duktiga, snabba att anpassaoss, har hög teknikförmåga och kunskap. Vi måste få ett betydligt störreåterflöde av högre utbildad och kvalificerad arbetskraft för att undvika denökande "braindrain" vi nu utsätts för.Ökat konkurrenstryckDet innebär också ett betydande förändringstryck på traditionellamonopol och offentliga verksamheter. Inte heller här kan man räkna medhögre löner än i andra länder om man gör precis samma saker ochdessutom likadant. Vi måste därför i högre utsträckning ta tillvarainitiativkraften hos enskilda människor, ha bra utbildning, godanpassningsförmåga och företagaranda.Unika möjligheterDe nordiska länderna och särskilt har ett unikt läge att kunnautveckla kunskaps- och tjänsteindustrin. Vi har tillsammans med denamerikanska en av de absolut högsta användningsnivåerna ivärlden av Internet, pc och mobiltelefoner i befolkningen. Flera avvärldens främsta mjukvaruföretag har identifierat som en av deabsolut hetaste marknaderna för attdels marknadsföra ny teknik och kunskapsprodukter,dels utveckla/investera i sådan i Sverige.För att vi skall kunna dra nytta av denna nya unika förutsättning fullt utfordras att vi skapar även skatteregler, företagsmiljöer och nätverk somkan mäta sig med de som skapat utvecklingen i och på börserna förden s.k. kunskaps- och tjänsteindustrin.Men det gäller även den fortsatta utbyggnaden av bredband ochmobiltelefoni. Den fortsatta utbyggnaden måste präglas av privata företag,konkurrens och statlig garanterad trafik där så är nödvändigt. Senfärdigheteni att öka konkurrenstrycket i mobiltelefonin kan komma att försena bredbandvia mobiltelefoni med upp och därmed allvarligt skada densvenska mjukvaruindustrin för mobil Internet.Sviktande nyföretagandeDet finns en halv miljon registrerade företag i . Denöverväldigande delen är enmansföretag, har fler än 20anställda. har vi, i jämförelse med många andra länder, ettmycket storföretagsdominerat näringsliv. Mer än hälften av alla anställdaåterfinns i företag med mer än 500 anställda.I saknar vi den mångfald av medelstora företag som finns i mångaandra länder. De små företagen förblir små medan storföretagen växer merutomlands än i . För att vi ska få nya jobb och förnya vårt näringslivär det sålunda viktigt att småföretagen kan växa. Dock har det visat sig iundersökningar att en förkrossande majoritet av de mindre företagen tyckerdet är sämre att driva företag än för fem till sedan.Undersökningar visar även på en minskande andel nyregistrerade företag.Nyföretagarbarometern från visar att endast 49 avlandets 288 kommuner kunde redovisa en ökning av antalet nyregistreradeföretag . I resten, 239 kommuner, faller nyföretagandet. För helariket var minskningen . Jämför vi januari-juni 1997med 1999 kan vi konstatera att antalet nyregistreradeföretag minskat med hela 16,7 procent.Arbetslöshet och stor brist på arbetskraftVarje arbetande svensk försörjer 2,6 andra svenskar. Detta är en följd aven arbetslöshet, inklusive personer i olika former av åtgärder, somständigt ligger kring av arbetskraften. Därtill kommerhundratusentals svenskar som är latent arbetssökande ochundersysselsatta.Trots den höga arbetslösheten har av de företag somunder senaste halvåret sökt nya medarbetare haft problem att få tag på rättpersonal. De negativa konsekvenserna av detta är stora. Ett jobb av sexbesattes aldrig och ett företag av fyra tvingades avstå från affärer eftersom deinte kunde hitta rätt kompetens. För av företagen som hade haftrekryteringsproblem ledde svårigheterna till att planerad expansion för-hindrades. av de utlysta jobben blev aldrig tillsatta. Det motsvararminst 20.000 missade arbetstillfällen under ett halvår.Hög arbetslöshet i kombination med stor brist på arbetskraft tyder på be-tydande matchningsproblem på arbetsmarknaden. Genom felaktig åtgärds-,bidrags- och utbildningspolitik uppstår därmed samhällsekonomiska kost-nader och problem för såväl arbetsgivare som arbetstagare.NätverkenUSA har gått från hög arbetslöshet till i detnärmaste full sysselsättning trots stor invandring av arbetsföraåldersgrupper. skapas det cirka 300.000 nya jobb i av de nya jobben har en lön som överstiger snittlönen i USA.Det innebär att de nya jobben ger bra löner. Nästan hela nettotillskottetkan hänföras till kunskapsindustrin och tjänsteföretagen, det vill sägatele, Internet, data, IT och bioteknik med underleverantörer ochtjänstenäringar. De stora företagen minskar nästan genomgåendesysselsättningen över tiden medan de nya jobben främst kommer blandsmåföretagen, framför allt hos de så kallade snabbväxande företagen.Det finns "kulturella" faktorer som skiljer från många av världensfrämsta kunskapscentra. Där är det oftast accepterat över alla gränser:- att byta jobb- att misslyckas - bara inte för ofta (det sämsta är att inte försöka)- att tala med konkurrenternaAtt misslyckas innebär även ett lärande. Att byta jobb inom kunskaps-industrin är ett effektivt sätt att få kunskapsspridning och skapakreativitet.Även i är det främst kunskapsföretagen som växer. Men det skerfrån en mycket låg nivå. Vi har fortfarande ett överskott av royaltyintäktervilket betyder att vi har en nettoexport av patent och liknande. Vi exploaterardärmed i lägre utsträckning än många andra egen kunskap, innovationer ochpatent. Bland annat har riskkapitalet förutsättningar i som görinvesterarna mindre riskbenägna än i andra länder.Problemen finns inom främst tre huvudområden och kan sammanfattasmed ordet rörlighet.Rörligt riskkapitalDet är fåfängt att tro att svenskt riskkapital är så effektivt att det kan bärabetydligt högre skatter än i våra konkurrentländer. Amerikanska studiervisar att av kunskaps- och teknikintensiva, amerikanskaföretag finansieras genom vad vi i kallar riskkapitalavdrag ellerliknande.Vidare har amerikanska försäkringsbolag och pensionsfonder helt andrainvesteringsregler som ger dem möjlighet att delta i mera riskfyllda projekt.Därmed uppstår finansiering främst för riskkapitalbolag. behöveravskaffa dubbelbeskattningen av riskvilligt kapital och införa så kallatriskkapitalavdrag efter amerikansk förebild.Delaktighet i värdetillväxt - i stället för skyhöga löner - har varit en av deviktigaste drivkrafterna i kunskaps- och tjänsteindustrin. Det har skett genomrätt att köpa aktier i företaget till ett fastställt pris. Dettakallasoptionsavtal och hårdbeskattas, i jämförelse med , i . Dettamåste ändras.Rörlighet i arbetskraftenDen bästa kunskapsspridningen sker genom rörlighet påarbetsmarknaden. Arbetslagarna bör därför anpassas för att stimulera tillatt byta arbete respektive vidareutbilda sig. behöver en ny ochmera flexibel arbetsrättslagstiftning.Rörlig kunskapResultatet av ett rörligare och aktivare riskkapital och av en störrerörlighet på arbetsmarknaden är att kunskapen flyttar sig dit den gör bästnytta. problem är att reglerna inte är utformade för att underlättaför en modern ekonomi där kapital, människor och kunskap rör sigmycket snabbt mellan branscher och företag.Kunskapsöverföring mellan utbildning och forskning, mellan forskningoch företag och mellan olika företag har en avgörande betydelse. Det fordraren ny syn på samarbete mellan universitet och företag. Teknikbrostiftelsernaoch teknikparkerna måste få ökad kraft. Kunskapsspridningen på hög nivåmåste komma i högsätet.Kreativa miljöerDe växande regionerna kännetecknas alltmer av tillgång till högreutbildning, kommunikationscentra, internationella nätverk inomforskning/företagande, positivt näringsklimat, kreativ kultur och öppna, interaktivalokala nätverk.Högre utbildning och forskning har stor betydelse för försörjningen avkvalificerad arbetskraft och för den kreativa miljön. Forskningens nätverkmed de främsta kompetensområdena inom sina specialiteter ger influenseroch interaktioner som leder till kreativitet och skapar kunskapsindustri.Kommunikationscentra av traditionell infrastruktur i from av flygplatser,vägar, järnvägar och svartfiber utgör i grunden även det en mötesplats förkulturkrockar och därmed stora möjligheter för ny kunskaps- och tjänste-industris utveckling.Internationella företags nätverk kompletterar denna interaktiva bild avplanerade spontana mötesplatser av kunskap och tjänster i yttersta världs-klass, som skapar grogrunden för utvecklingen.Den politiska kulturen och nätverken med en positiv syn på företagandetsvillkor med internationell konkurrenskraft i det politiska ramverketkompletterar denna miljö med korsande nätverk och kunskap och före-tagande i världsklass.I detta kreativa sammanhang ska heller inte glömmas den enskildeslevnadsmiljö, för det goda livet med andra korsande nätverk. Den kreativakulturens betydelse för den kreativa miljön har alltmer uppmärksammats.Frågan efter ett vid konkurrerande etableringsalternativ är inteointressant. Det centrala i det goda livet är trots det att det är den enskildesefterfrågan och preferenser som är avgörande. Mötesplatserna med kreativainslag, av exempelvis kulturell karaktär, kan vara mycket centrala.Ett genomgående tema för nya expansionscentra är de "spontantplanerade" krockarna - mellan olika nätverk i världsklass från vitt skildaområden - som bidrar till en kreativ miljö i världsklass. Det skaparkunskaps- och tjänsteföretag i världsklass. Det skapar i sin tur snabbväxandeföretag och därmed regioner i världsklass.TeknikparkernaDet finns skäl för statsmakterna att söka skapa förutsättningar för olikatyper av teknikparker runt samtliga universitet och högskolor i syfte att tatillvara kunskapsspridningen, affärsidéerna och de kreativa miljöerna.På ett antal orter saknas denna infrastruktur med korsande nätverk ochspontana "planerade" kreativa krockar. Det gäller inte minst den rena lands-orten. Där är ofta behovet extra stort att skapa högskolekontakt fördet lokala näringslivet.Högskoleutbildning med forskningsanknytningVid den fortsatta expansionen av högskoleutbildningen är det viktigt attta tillvara de forskningsmiljöer som ännu inte kompletterats medhögskoleutbildning av hög kvalité.Det är viktigt både ur utbildningens synvinkel och för våra möjligheter atttillgodogöra oss forskningens landvinningar i nya produkter, nya metoderoch nya arbetstillfällen.Rymdforskningen i och miljö- och energiforskningen vid Askö-laboratorierna och Studsvik utgör sådana miljöer som bör kompletteras medhögskoleutbildning. Självfallet bör även möjligheter till företagsetableringarkring dessa tillgodoses.Utmaningsrätt till offentlig egenregiEtt positivt näringsklimat förutsätter fungerande marknader och mångaaffärsmöjligheter. Det finns inget skäl att den offentliga egenregiverk-samheten skall undantas från konkurrens.Tvärtom finns det särskilt starka skäl att kommuner och landsting gerenskilda företag rätt att utmana den offentliga egenregiproduktionen genomupphandlingar när så begärs. Detta är särskilt viktigt på orter där den natur-liga marknaden är liten och den offentliga egenregin stor.Lönsam infrastrukturEn fungerande arbetsmarknad förutsätter en fungerande infrastruktur somär konkurrenskraftig. Det betyder också att befintlig infrastruktur skallutnyttjas utan bindningar till lokala monopol i form av hamnar ellerstatliga flygplatsmonopol med korssubventioner i konkurrens medprivata företag.Det är oacceptabelt att en flygplats söder om skall subventio-neras av genom när en fungerande privat-ägd och privatfinansierad flygplats finns i med namnet med längre landningsbana än , betydande fraktflyg, charteroch lågprisflyg. Den fortsatta utbyggnaden av den s.k. Europabanan kommerdessutom att tillföra snabb järnvägsanslutning till flygplatsen. ÄvenOxelösunds och hamnar borde utgöra utomordentliga alternativtill en ny miljöstörande storhamn utanför med krav påmångmiljardinvesteringar i infrastrukturen till och från E4 och stambanan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förutsättningarna för en snabbväxande kunskaps-och tjänsteindustri,2. att hos regeringen begär förslag till ökad rörlighet förriskkapitalet mellan företag och branscher i enlighet med vad somanförts i motionen,13. att hos regeringen begär förslag till ökad rörlighet påarbetsmarknaden i enlighet med vad som anförts i motionen,44. att hos regeringen begär förslag till ökad rörlighet förkunskap och forskningsresultat mellan universitet och företag ienlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag till byggande av dens.k. Europakorridoren för järnvägen i enlighet med vad som anförts imotionen,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högre utbildning knuten till Studsvik och Askö-laboratorierna,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om infrastrukturen för bredband, telefoni och data-trafik.38.Stockholm den 4 oktober 1999Per ()1 Yrkande 2 hänvisat till SkU.2 Yrkande 6 hänvisat till UbU.3 Yrkandena 5 och 7 hänvisade till TU.4 Yrkande 3 hänvisat till AU.