mot · GN02T610 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T610av Silfverstrand, ()Båtregister och båtskattDen infördes ett register för fritidsbåtar. Enligt lagenskulle varje svensk båt som inte går i yrkesmässig trafik registreras om1. båten drevs med segel eller motor och skrovet hade en största längd avminst eller2. båten drevs med en motor vars propelleraxeleffekt eller motsvarandeöversteg tio kilowatt eller med flera motorer vars sammanlagda effektöversteg nämnda tal.Registreringsplikten inträdde då båten första gången sjösattes eller då denutrustades med segel eller motor. Registret fördes av och läns-styrelserna. Båtarna tilldelades en registerbeteckning som bestod av trebokstäver och två siffror. Den anbringades väl synlig på båda sidorna avbåten.Ändamålet med ett båtregister är att ge underlag för kontroll av ordningoch säkerhet till sjöss och att kunna planera trafiken med fritidsbåtar.Registret skall även användas som underlag för planering som avser turism,friluftsliv och naturvård samt för utredningar rörande skatter, tullar ochindrivning.Den årliga avgiften per registrerad båt har varit 30 kr.Riksdagen beslutade på förslag av trafikutskottetsborgerliga majoritet (bet. 1992/93:Tu10) och i enligt med proposition1992/93:102 att avveckla fritidsbåtsregistret års utgång.Som skäl för avveckling av registret har bl.a. hävdats att detta skulleunderlätta båtstölder och försäkringsbedrägerier. Ett annat argument var attdet inte bar sina kostnader.Sistnämnda argument är i och för sig korrekt. Detta beror emellertid på denmissbedömning av antalet registreringsbara fritidsbåtar som gjordes vidregistrets införande. Antalet fritidsbåtar uppskattades då till ca 400 000. Denverkliga siffran visade sig emellertid vara enbart ca 300 000. Det var såledesgenom att basera en orimligt låg årsavgift - per båt - på ett orealistisktantal båtar som registret blev en dålig affär för statskassan.Detta togs sedan av motståndarna, som nästan uteslutande var båt-branschen närstående intressen, till intäkt för att slopa båtregistret. Argumentsom myndighetsövergrepp, integritetsbrott och överbyråkratisering är där-emot påståenden som saknar all grund. Bl.a. har vid ettflertal tillfällen upptäckt att ett inte oväsentligt antal lyxbåtar smugglats in ilandet.Antalet båtolyckor liksom båtstölder och andra lagbrott till sjöss, såsombl.a. hastighetsöverträdelser, ökar. Sådana avarter har visat sig lättare atthantera med ett båtregister som är en absolut förutsättning för att över-huvudtaget kunna identifiera stulna båtar.Berörda myndigheter som , , och ställer sig positiva till ett båtregister. Sjöpolisenanser att stulna båtar bara kan spåras genom någon form av register-beteckning som man noterar att såväl fartsyndare som tjuvar ochrånare kunnat gripas tack vare registret. Enligt har registretockså underlättat efterspaningen av försvunna båtar. Ett avskaffande avbåtregistret innebär också ett påtagligt avbräck för exekutionsväsendet i dessuppgift att hitta utmätningsbar egendom.De skäl för en avveckling av fritidsbåtsregistret som departementschefenoch trafikutskottets borgerliga majoritet anförde vilar på en synnerligenbräcklig grund. För det första motsatte sig en rad tunga remissinstanser somKustbevakningen, , , Rikspolis-styrelsen, länsstyrelserna i och , och Jämtlandslän, , m.fl. att fritidsbåt-registret avvecklades. För det andra anförde ett mindre antal remissinstanseratt någon form av frivillig registrering "synes önskvärd". Enbart ett fåtalorganisationer, med starka kopplingar till båtbranschen, ansåg att fritids-båtsregistret "i sin nuvarande form bör upphöra".De enda instanser som förklarade sig vara kategoriska motståndare till ettfritidsbåtsregister var sålunda dåvarande ledningen av Kommunikations-departementet och trafikutskottets borgerliga majoritet. Som praktiskt tagetenda skäl för att slopa ett väl fungerande båtregister, som vid årsskiftet1992/1993 omfattade ca 300 000 fritidsbåtar, anförde utskottsmajoriteten(sid. 5 i bet. 1992/93:TU10) att det rörde sig om ett intrång i den enskildesintegritet. På följande sida i samma betänkande skriver man att det frivilligaregister som kunde tänkas inrättas "måste föras med hjälp av automatiskdatabehandling".Svenska Stöldskyddsföreningen () är huvudman för det frivilligafritidsbåtsregister som finns tillgängligt. Föreningen uppmanar båtägareatt registrera sin båt i detta register. Som skäl anges att stöldrisken minskar,att möjligheten ökar att snabbt få tillbaka sin båt om den blir stulen och attsjöräddningsarbetet underlättas. Detta är exakt samma skäl som åberopadestill fördel för det tidigare existerande obligatoriska båtregistret. Därmedtordedet en gång för alla vara bevisat att ett så heltäckande båtregister som möjligtär till stor fördel för samhället. Trots att några särskilda krav på storleketc.inte finns i det frivilliga registret uppgår antalet registrerade båtar tillmindreän 200.000 enligt senast tillgängliga uppgifter. Denna synnerligen blyg-samma anslutning skall jämföras med att det totala antalet båtar i Sverigeenligt uppgår till ca 1,3 miljoner.Ett båtregister är för övrigt jämförbart med ett bilregister i så måtto att detkrävs "spelregler" såväl på sjön som på vägarna. Sjöräddning, sjöspaning,narkotikabekämpning, polisinsatser vid båtstölder m.m. kräver storaekonomiska resurser, vilka till stor del faller på skattebetalarna. Detta är ettfullkomligt orimligt förhållande.Vid tidigare behandling av motioner om båtregister resp. båtavgift/båtskatthar trafikutskottet konstaterat att alltför många av de båtar som fanns infördai det statliga registret synes stå utanför det privata. Utskottet har ocksåslagitfast att fritidsbåttrafiken är förenad med inte obetydliga kostnader, främst försjöräddning, till vars bestridande anvisar medel. har mot denna bakgrund kommit fram till slutsatsen att ettåterinförande av ett fritidsbåtregister bör övervägas. har försin del ansett att regeringen i samband med överväganden om ett fritidsbåt-register också borde pröva frågan om en båtskatt. Båda utskotten har givitregeringen sin uppfattning till känna. 1998/99:TU6 resp.1998/99:SkU13 hänvisar utskotten till utredningen ochSamhället (SOU1996:170), som föreslagit införande av ett obligatorisktstatligt fritidsbåtsregister och att regeringen avser återkomma till riksdagenmed ett konkret förslag. Då något sådant förslag fortfarande inte föreliggeroch frågans handläggning, trots klara uttalanden från trafik- och skatte-utskotten, dragit ut bör nu ta definitiv ställning till såvälåterinförande av ett fritidsbåtsregister som införande av båtskatt. Den avgift/skatt som det i ett inledande skede skall åligga varje båtägareatt betala bör förutom registerkostnaden också ge ett väsentligt bidrag tillsamhällets kostnader för upprätthållande av en god sjösäkerhet. Om manväger samman samhällets totala kostnader för sjösäkerhet etc. och de storaoch obeskattade förmögenhetsvärden som återfinns i ovan angivna båtmassa,talar starka skäl också för att en regelrätt båtskatt möjligt införs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om årerinförande av ett obligatoriskt fritidsbåts-register,2. att hos regeringen begär förslag om införande avbåtavgift/båtskatt.1Stockholm den 30 september 1999Bengt Silfverstrand (s)1Yrkande 2 hänvisat till SkU.