mot · GN02MJ254 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ254av , ()Allmän miljö- och naturvårdAllmän miljö- ochnaturvård, utgiftsområde 20Miljöhänsyn är ingen sektorsfråga och heller ingetsärintresse. Det är något som måste finnas med som en rödtråd i alla mänskliga aktiviteter och något som måste finnasmed som en grundläggande attityd. Samhällstillväxt behöverinte stå i motsatsförhållande till miljöhänsyn. De kan mycketväl förenas vilket också regeringen antyder i finansplanendär man talar om uthållig tillväxt.Vi kristdemokrater vill ha en social och ekologisk marknadsekonomi förekologiskt hållbar utveckling. Social, därför att en renodlad marknadseko-nomi i sig inte kan ge rimliga förutsättningar för svaga individer ellergrupper. Ekologisk, därför att marknadsekonomin utan vissa politisktbestämda korrigeringar och regler inte kommer att ta de hänsyn som krävsför en ekologiskt hållbar utveckling. Med dessa två restriktioner förmarknadsekonomin är ekonomisk tillväxt ett centralt medel för att nå ökatvälstånd och långsiktigt kunna tillgodose angelägna gemensamma behov,bl.a. ett väl fungerande skolsystem och en bra sjukvård. Ekonomisk tillväxtär alltså inget mål i sig utan ett medel för att uppnå ökat välstånd. Viutvecklar vår syn på hållbar tillväxt i en särskild motion.Kristdemokraterna definierar hållbar utveckling som Brundtlandkommis-sionen: Hållbar utveckling är en sådan utveckling som tillfredsställer dagensbehov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfreds-ställa sina behov.I en situation med minskande "miljöutrymme" och hög arbetslöshet borde,om ekonomin fungerade optimalt, användningen av naturresurser hållas nere,d.v.s. effektiviseras, och efterfrågan på mänsklig arbetskraft vara större. Menekonomin fungerar inte så. Exempelvis tar BNP-statistiken inte hänsyn till desociala och miljömässiga problem som den ekonomiska utvecklingen förmed sig. Och marknaden har ingen inbyggd mekanism som reagerar då"miljöutrymmet" krymper.Kristdemokraterna har visat på behovet av en alternativ livsstiloch många har också försökt praktisera en sådan. I detta begrepp har mångatankar kunnat samsas, men gemensamt för dessa är att försöka flytta fokusfrån de materiella frågorna över till de mjuka, immateriella, etiska frågorna.Att växa och utvecklas är inte detsamma som statistisk ekonomisk tillväxt.Det går överhuvudtaget inte att jämföra miljöfrågorna med andra politik-områden. Att vi tar hand om miljöproblemen nu är bokstavligen livsav-görande för våra efterkommande. Miljöfrågorna är dessutom viktiga etiskafrågor. Den ökande miljöskulden till kommande generationer som blir alltsvårare att betala tillbaka är en alarmerande signal om att varje generationmåste ta ansvar för sin livsstil så att inte miljöbördorna blir tyngre ochtyngre.När det gäller de allvarliga miljöhoten betyder vår privata konsumtion ochlivsstil mer än förändringar inom industrin. Det svåra är att nödvändigabeslut och förändringar nu måste tas hos oss alla. Men detta är också någotpositivt. Strävan att förbruka mindre av ändliga resurser och energi och ettökat personligt ansvar för kretslopp och avfallshantering är en nödvändighetför långsiktig överlevnad för mänskligheten och för att en rättvisareresursfördelning globalt sett ska bli möjlig.Utsläpp och klimatDet har gått FN:s stora miljökonferens i ochutsläppen fortsätter att öka och klimatet försämras.Klimathotet är stort och måste tas på allvar. Vi kan i dagfaktiskt mäta vad som håller på att ske med vårt klimat.Dessa serier av mätningar är en bra grund att stå på i ettvidare resonemang kring klimateffekter.Med alla rapporter om ökade temperaturer och påtagliga förändringar avklimatet på vår jord har vi inte råd att chansa och att vänta. Om IPCC:s (FN:sexpertgrupp för klimatfrågor) grundläggande scenario blir verklighet kan vivänta en fortsatt global temperaturstegring med flera grader fram till år 2100.Det skulle därigenom bli varmare på jorden än det varit under desenaste 150 000 åren. I kan årsmedeltemperaturen enligt en bedöm-ning komma att stiga med per decennium under kommande år.Vintertemperaturen väntas öka i en snabbare takt. I våra trakter kommer enuppvärmning sannolikt att åtföljas av ökad nederbörd.För att förhindra att växthuseffekten blir verklighet krävs snabba krafttagför att hejda utsläpp av koldioxid och övriga växthusgaser. Varken inomenergi- eller transportsektorn kan vi tillåta ökade utsläpp, utan tvärtom måsteett kraftfullt handlingsprogram upprättas och genomföras:- utfasning av fossilbränslen i energiproduktionen genom effektiviseringoch besparing av energin samt uppbyggnad av energisystem, baserade påförnybara bränslen, även i globala sammanhang.- utfasning av fossilbränslen i transportsektorn. Bilindustrin måste finnaandra drivmedel än fossilbränsle, ev. med hjälp av lagstiftning. Manmåste också kunna redovisa, hur koldioxidutsläppen från nyproduceradebilar ska upphöra helt. Kortsiktiga åtgärder kan behövas, t.ex. "trängsel-avgifter" i storstäderna. bör kompletteras medkrav på att miljökostnad vägs in vid en upphandling. Miljökostnad böräven vägas in vid andra internationella handelsöverenskommelser.- begränsning av metanavgång, som framför allt är ett globalt problem.Metan avges av sumpmarker och av nötboskap och är enligt den svenskamiljönationalrapporten en ca 21 gånger så aggressiv växthusgas som kol-dioxid.- åtgärder för att öka kolbindningen. Odlingsmetoder finns, som ökarjordens mullhalt, varvid kol bindes. Bland annat visar ett tioårigt,storskaligt försök att kolhalten i matjorden ökat med C perhektar och år i jämförelse med ett konventionellt odlingssystem. Skulledetta system tillämpas på hela åkerareal, c:a ,skulle mer än hälften av koldioxidutsläppen från förbränning av fossil-bränsle bindas i jordens organiska substans.- återvinning samt lagring av koldioxid under jord och hav. Särskild forsk-ning behövs.- internationella ageranden, t.ex. genom utsläppsbubblor med möjlighet attöverlåta utsläppsrättigheter. bör inte använda sig av sin av EUtilldelade pluskvot för koldioxidutsläpp.Vi måste få till en nationell samling för att nå en brytpunkt,där vi minskar vår koldioxidavgång. Det handlar då om såvälnationella frågeställningar som regionala och globala. Ettsamlat klimatpolitiskt handlingsprogram bör fastställas avriksdagen, och regeringen bör upprätta ett särskilt sekretariatför dess genomförande, ett sekretariat för klimatfrågorna. arbetar just nu med dessa frågor ochvi förväntar oss att, när dess arbete är slutfört, regeringensnarast presenterar förslag till angående åtgärdermot växthuseffekten.Utsläpp och försurningTakdirektivDen avslutades förhandlingarna i Genèveom ett nytt protokoll till konventionen omgränsöverskridande luftföroreningar. När protokollet träder ikraft införs nationella utsläppstak för de fyra luftföroreningarsom är huvudorsak till försurning och övergödning avvattendrag. Det nya avtalet kommer att ha stor betydelse föratt minska luftföroreningsskadorna i Europa.I somras presenterades också ett förslag till EU-direktiv om nationellautsläppstak med likartade krav som konventionens. Vid det sista förhand-lingsmötet med konventionen trädde enligt uppgift från () tillbaka och föreslog utsläppstak för kväve-oxider och ammoniak som är högre än vad som föreslås i underlaget till detnya protokollet. För kolväten föreslogs ett nationellt utsläppstak i nivå meddetta underlag, men högre än i förslaget till EU-direktiv. Enligt SNF:suppgifter har de svenska siffrorna tagits fram utifrån prognoser om hurutsläppen förväntas bli utan några nya åtgärder för att minska utsläppen.Detta är inte en rimlig hållning. Regeringen bör för riksdagenredovisa hur man agerat i ovan nämnda förhandlingar och givetvis verka föratt taknivåerna sätts så lågt som möjligt. samlasmiljöministrarna i för att skriva under det nya miljöprotokollet.Fram till kan ändra sig och komma med bättreförslag på utsläppstak till protokollet. kommer ocksåEU-direktivet att diskuteras i . Vi kristdemokrater förväntar oss attSverige skall agera enligt intentionerna i och skärpa förslagen påutsläpptak.Surt vattenNär pH-värdet drastiskt sjunker så förändrasförutsättningarna för biologiskt liv i mark och vatten.Försurning kan vara naturlig, d v s organiska syror somfrigörs vid nedbrytning av döda växtrester, ellermänniskopåverkad. Ett exempel på det senare är förbränningav fossila bränslen. Då uppstår svavel- och kväveoxider menmerparten av dessa kommer dock fram genom att luftenskväve och syre förenas vid de höga temperaturer som rådernär förbränning sker, oavsett vilket bränsle som används.Dessa föreningar omvandlas i atmosfären till svavel- ochsalpetersyra. De sönderdelas sedan till väte-, sulfat- ochnitratjoner som kommer tillbaka till jorden bland annatgenom regn och snö. Luftföroreningarna stannar ett par dygni atmosfären innan de återförs till marken. De hinner dåtransporteras över stora landmassor. Vi har med andra ord ettofrivilligt utbyte av försurade ämnen länder emellan. Cirkahälften av det försurande nedfallet över kommer frånandra länder i . De största utsläppen kommer frånenergianvändningen, industrin och sjöfarten. Om vi skauppnå slutmålet för länder, det vill säga att detförsurande nedfallet ska understiga den kritiska belastningen,innebär det en minskning av nedfallet med 70 procentjämfört med i dag.Det sura nedfallet med nederbörden medför också ett torrt nedfall avförsurande ämnen i form av gas eller partiklar. Detta nedfall har sammaförsurande verkan som nederbörden. De försurande ämnena i nedfallet,räknat i exempelivs kg per hektar och år, bestäms inte enbart av neder-bördens surhet utan också av mängden nederbörd.Förbättringen för försurade vattendrag och sjöar går långsamt vilket kanhärledas till den så kraftigt försurade marken runt omkring. Markförsurningföljs av en utarmning av markens eget förråd av mineralämnen som kalciumoch magnesium. Detta utgör ett hot mot skogens virkesproduktion.Kalksten som finns i naturen kan effektivt motverka försurning. Den är ensedimentär bergart och används som kalkningsmedel för att neutraliserasyratillförseln i mark och vatten. Det finns områden i som harkalkrika jordar och därmed ett starkt försvar mot försurning. Detta beror påatt syratillförseln kan oskadliggöras i samband med den naturliga sönder-vittringen. De områden i som har denna typ av jordar är ,, delar av , och samt Jämtland.Men den största delen av vårt avlånga land består av hårdvittrande mineralfrån det skandinaviska urberget som inte förmår att oskadliggöra nedfallet.Här är kalkningen en viktig metod för att bevara den biologiska mångfalden.Men kalkning får bara ses som en upprätthållande insats i avvaktan på envaraktig lösning på problemet. Arbetet med att få till stånd en radikalminskning av försurande utsläpp såväl nationellt som internationellt måsteintensifieras.Den kalk som tillförts en sjö kan beräknas vara förbrukad . Detta innebär att kalkningen måste upprepas så länge som syra-tillförseln är densamma. Kalkningen är också viktig från hälsosynpunkt.Försurade grundvattenkällor kan genom syran lösa ut skadliga metaller frånledningssystemet.Sur markSkogsmarkskalkning definieras som förebyggande åtgärdmed syfte att förhindra att markens surhetsgrad ökas.Åtgärden skall ha en effekt under utan att detuppstår några oönskade bieffekter. Kalkningsmedlet utgörsav krossad kalk (kalciumkarbonat) eller dolomit(kalcium/magnesiumkarbonat). Vitaliseringen definieras somen tillförsel med allsidig sammansättning som dels återställerförlorade baskatjoner (dvs kompenserar en del av redaninträffad försurning), dels ökar markens förmåga attneutralisera kommande surt nedfall. De vitaliseringsmedelsom skall användas är basiska askor från förbränning avskogsprodukter, samt mineralbaserade medel.Det är sannolikt att om markförsurningen fortsätter med ytterligarebaskatjonförråd och basmättnadsgrader, så kommer markens produktions-förmåga att påverkas negativt. Därför är det nu angeläget att skogskalkningpåbörjas i större skala.Av regeringens budgetförslag går det inte att utläsa vad kalkningsanslagetär. Regeringen ökar anslaget till "Naturvård och biologisk mångfald" med 27miljoner kronor jämfört med anslag med tanke på kalkning.Kristdemokraterna anser det mycket viktigt att någon kalkning inte skaavbrytas, varför vi föreslår ett tillskott om ytterligare 13 miljoner kronor.Tillskogskalkning föreslår vi med enupptrappning kommande år. Vi föreslår också att skogskalkningen uppförssom nytt konto. bör den samlade kalkningsinsatsen föras inpå ett gemensamt konto eftersom en strategi med sammanslagning av sjö-och skogskalkning kan komma att minska resursbehovet totalt sätt.MiljöforskningFör kritiserade regeringensförslag att avveckla den statligt finansierademiljöforskningen för att i stället överlåta ansvaret påforskningsstiftelser. Tyvärr blev detta också riksdagensbeslut, något som visade sig inte vara långsiktigt hållbart,precis som vi befarat. Vi yrkade tidigare på att ett nytt kontoskulle upprättas i budgeten för miljöforskning. Regeringenhar nu hörsammat detta krav och kommeratt fördela dessa medel.Agenda 21Efter -92 fick vi i ett mycket omfattande aktivtarbete med miljöfrågorna inför 2000-talet. Detta lokaltförankrade arbete slog väl ut. Det lokala arbetet i Agenda 21hjälper till att hålla liv i medvetenheten om miljön och angermål och riktlinjer för att uppnå en hållbar utveckling. Imånga fall kunde minskade sopmängder konstateras,miljöanpassade inköp, byte till miljöanpassade produktersamt energi- och vattenbesparingar.Det är ju i kommunerna som det praktiska arbetet kan ske, och det är ocksådär som den lokala kompetens finns som behövs för att få ett aktivtmiljöarbete på lokal nivå. Dessvärre har regeringen avvecklat den nationellastöttningen till lokalt Agenda 21-arbete. Vi anser att man på nytt skasyresätta och stötta detta arbete med nationella medel.Det är viktigt att ha en bred förankring hos befolkningen för miljöarbetetoch miljöåtgärder. föreslår därför att ett nytt kontoinrättas, "", som t.v. tillförs 5 miljoner kronor.Gröna nyckeltalAtt ha ett antal ISO- eller som ettgrönt nyckeltal är förvisso en bra vision men det säger intemycket om det totala miljöarbetet i företagen. De företagsom registrerar sig efter ISO och EMAS är mycketkapitalstarka företag och ISO- och EMAS-registrering kananvändas som en konkurrensfördel. Men det svåra är attklarlägga trenden hos de små och medelstora företagen. I dagarbetar många små och medelstora företag medmiljöledningssystem utan att registrera sig. Detta visarföretagens visioner och utveckling inom miljöområdet. Denstora kostnad som en registrering innebär kommer alltid attvara ett hinder för registrering men inte för att ha ett aktivtoch levande miljöarbete. Små och medelstora företag arbetarmed miljöledningssystem och revision och bygger finaaktiva praktiska miljöplaner som de kan konkurrera med.Om ISO och EMAS skall användas som ett nyckeltal måste det förstsorteras upp i vilken bransch som företaget kommer ifrån samt vilken storlekföretaget har.Precis som regeringens förslag om miljöpiloterna och deras miljöledningborde kommunerna kunna arbeta på motsvarande sätt gentemot deras företagoch organisationer. Om kommunerna via sin verksamhet kunde få i uppdragatt registrera sina företag, dvs vilka företag som använder sig av ett levandepraktiskt miljöledningssystem, skulle nyckeltalet bli mer rättvist. Dels skulledetta komma små och medelstora företag till godo, dels skulle vi ha chans attanvända oss av den kompetens som finns hos kommunerna inomAgenda 21-arbetet.Biologisk mångfaldSkälen till att bevara den biologiska mångfalden är flera:- ekologiska (intakta ekosystsem är en förutsättning för livsuppehållandeprocesser),- praktiska (vårt nyttjande av arter inom de areella näringarna samt inomläkemedelsindustrin, energiproduktion o.s.v.),- estetiska (friluftsliv),- vetenskapliga,- kulturella.Nyttjandet av mark och vatten får inte innebära att framtidagenerationers möjlighet till nyttjande inskränks. Enutarmning av biologisk mångfald innebär just detta. Debiologiska resurserna får inte utnyttjas - endast nyttjas(förvaltarskapsprincipen). Det kan heller inte förutsägas, närett ekosystem kollapsar till följd av påverkan. Därför måsteförsiktighetsprincipen råda.På land utgörs hoten mot mångfalden bl.a. av skogsbruket samt övrigmarkanvändning. I sjöar, åar, bäckar o.s.v. är föroreningar från luft ochmarkanvändning de största hoten. För och västerhavet gällersamma sak, men för vissa arter, t.ex. tumlare, torsk och lax är fisket ett hot.För att säkra och stärka den biologiska mångfalden är det alltså angelägetinte bara med direkt naturskydd/naturhänsyn, utan också med att vi ärpådrivande i EU och andra internationella fora vad gäller minskning avutsläpp, som medverkar till försurning, övergödning, bildning av marknäraozon o.s.v.Bevarande men också hållbart nyttjande av biologisk mångfald är en förut-sättning för en bibehållen god levnadsstandard, där människors välbefinnan-de och hälsa är en central målsättning. Bevarande och hållbart nyttjade ärmål, som självklart utgör allmänna intressen. Det framgår dock inte medtillräcklig tydlighet i dagens lagstiftning. Därför bör värnet om biologiskmångfald innefattas i hänsynsregler.GenteknikGMO (genetiskt modifierade organismer) nyttjas bl.a. inomjordbruket. De GMO-förändrade grödor som är aktuella fördetta har ansetts vara sterila och skulle därmed inte spridasig. I praktiken visar det sig nu att dessa grödor sprider sigtill omgivningen. Det fordras försiktighet i användningenoch noggrann forskning om deras gener kan föras vidare.Svenskarna har generellt en negativ hållning gentemot GMO. Våranordiska grannar och har satsat på kunskapsspridning ochfolkbildning i dessa frågor. Detta har i sak inte inneburit att motståndet harförsvunnit där, men medborgarna har haft möjlighet att med kunskap, i ställetför rädsla, bygga under sin tvekan. borde följa deras exempel.Regeringen bör avsätta särskilda medel för folkbildning om bioteknik riktad iförsta hand till frivilligorganisationerna för uppbyggnad av ett informations-centrum för bioteknik. Vi föreslår att inom kontot"miljöövervakning m m" öronmärks för detta ändamål. Fördelningen avmedlen inom detta anslag bör ske på ett sådant sätt att Internationella Försur-ningssekreteriatet, och hembygdsförbundtillförsäkras resurser.KemikalierCirka 30 000 kemiska ämnen är i omlopp i Sverige.Vi har några hundra bekämpningsmedel.Kemikalieinspektionen riskbedömer, anbefaller märkningoch anger hantering av ämnet. Risken begränsas omhanteringsanvisningen följs. Bedömningarna styrs avmiljöbalk och miljömål. Man försöker styra forskning tillområdet eftersom mycken kunskap saknas.Stabila, bioackumulerbara ämnen har alltid irreversibla effekter och skaundvikas. Inspektionen bedömer noga, om kemikalier kan komma ut idricksvatten och modersmjölk. När det gäller förekomst av bekämpnings-medel i grundvatten, kan det vara svårt att bedöma. Vid bekämpning blandasofta flera medel i samma tank. Kunskap saknas f.n. om detta ger upphov tillnya föreningar. Kemibolagen som tillverkar de kemiska bekämpningsmedlenvet inte alla gånger vad som händer när flera preparat med olika verksammaämnen blandas, mer än att det är tekniskt möjligt att blanda de olikapreparaten. Det är också möjligt att det sker kemiska reaktioner så att vi fårresthalter i exempelvis mjöl av giftiga ämnen som vi inte känner till. stickprovsanalyser kanske inte alls fångar in de ämnen som ärrelevanta att analysera. I detta fall vet man ju inte vad man ska leta efter.Tankblandningar av kemiskabekämpningsmedelNär ett kemiföretag ansöker om godkännande av ettbekämpningsmedel, som skall användas i odlingen av enlivsmedelsgröda, krävs det bland annat dokumentation aveventuella resthalter av bekämpningsmedlet i grödan.Livsmedelsverket har ansvar för attresthaltsdokumentationen utvärderas korrekt och kommerockså med förslag till vilken karenstid, d v s tid mellanapplicering av preparatet och skördetidpunkt, som skatillämpas. Resthaltsdokumentationen gäller den biologisktverksamma beståndsdelen i det kemiskabekämpningsmedlet. Kemikalieinspektionen fattar därefterbeslut om godkännande eller ej. Kemiföretagen står självaför framtagning av den dokumentation somKemikalieinspektionen och bedömer.Vid bedömningen av vilka gränsvärden som skall kunna tillåtas ilivsmedlet, förutsätts att det är resthalter av ett biologiskt verksamt ämne detär frågan om. Kemikalieinspektionen förutsätter också med sitt godkännandeatt preparaten används var för sig i odlingen, d v s man tänker sig inte attjordbrukaren blandar flera olika preparat i sin spruttank och sedan sprutar utdenna blandning över grödan. Kemibolagen skriver ofta på sina etiketter attdet egna preparatet kan blandas med ett ytterligare preparat, dock kan ettemulgeringsmedel krävas för att det tekniskt sett skall gå att blanda dessa.I den praktiska odlingen är det dock känt att jordbrukaren ofta, avrationella och ekonomiska skäl, blandar flera preparat i sin spruttank ochsprider detta över odlingen. Vad som händer med resthalterna av blandadebekämpningsmedel i livsmedlet finns det ingen dokumentation om. Det ärsvårt att veta vad man skall söka efter då man från både myndigheters ochkemibolags sida inte kartlagt vilka preparat jordbrukarna finner lämpliga attblanda och i vilken omfattning dessa tankblandningar utförs.Med tanke på att regeringens nya mål beträffande ekologisk odling är att20 % av åkerarealen skall odlas på detta sätt utan kemiskabekämpningsmedel, så skulle man kunna hoppas på att resthalterna i födanminskar. Men i själva verket kan det få direkt motsatt effekt i den stora delenav våra livsmedel, som fortfarande kommer att vara odlade med kemiskabekämpningsmedel. En minskande åkerareal med konventionell odling medkemiska bekämpningsmedel och konstgödsel kommer att få ett ytterligareökat rationaliseringskrav, d v s livsmedlen kommer med stor sannolikhet attvara producerade med tankblandningar av olika preparat, där vi vet väldigtlite om resthalterna. Därför föreslås Kemikalieinspektionen få i uppdrag attutreda i vilken omfattning tankblandningar av kemiska bekämpningsmedelförekommer och vad som är de tänkbara praktiska konsekvenserna förresthalter i livsmedlen med dessa tankblandningar.Kemikalieinspektionen har ej resurser att arbeta i den takt som behövs. Detkan därför ta , innan nya, mindre toxiska men lika effektiva medelkan tillåtas ersätta nuvarande mer toxiska ämnen. Regeringen haruppmärksammat detta och föreslår ett engångsanslag på , såatt inspektionen kan åtgärda situationen. Det är dock ej tillfyllest varför viföreslår ett tillskott med inom vilket det i textenbeskrivna uppdraget angående tankblandningar skall rymmas.RadonDen upphörde möjligheten för privatpersoneratt ansöka om statligt stöd till radonsanering av vatten.Däremot fortsätter möjligheten att få bidrag till sanering avradon i luften i bostadshus. Radon i vatten handläggs avJordbruksdepartementet och radon i bostadsluft avMiljödepartementet. För radonsanering av vatten varanslaget av kretsloppsmiljarden. Färreansökningar än väntat kom, varför ansökningstiden förläng-des men upphörde . 60 miljoner kronorvar avsatta för ändamålet men 32 miljoner användes.Resterande 28 miljoner har återtagits. I första hand varbidraget avsett för kommunerna. Men departementet ansågdet rimligt att även privata bostäder kom i åtnjutande avbidraget. Man satte godtyckligt en gräns vid /l fördessa. rekommenderar dock /l somnedre gräns för dricksvatten som ges till barn under 5 år.Därför borde bidragsgränsen gå vid /l. Gräns förkommunalt vatten är /l. Radon anses vara en sådanhälsorisk att sekretessen bryts om luftradonhalten i hus är förhög. kan man ju inte hämta luft någon annanstans menväl vatten. Men vatten är vårt vanligaste och viktigastelivsmedel. Om radon är en sådan hälsorisk, borde bidragutgå för sanering.Regeringen borde utröna, om behovet av radonsanering av vattenkvarstår (=bergsborrade brunnar).