mot · GM02Fi16 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi16av m.fl. (c)med anledning av prop. 1998/99:100 ekonomiska vårproposition1 SammanfattningI denna motion redovisas ekonomiska politik ochalternativ till regeringens vårbudgetproposition. Huvudtema i vårekonomiska politik är tillväxt förenad med decentralisering, miljöhänsynoch social profil.Sverige behöver en tillväxt för nya jobb och blomstrande företagande.Centerpartiet vill riva hindren och ge bättre förutsättningar för små ochmedelstora företag. Vi föreslår ett antal positiva skatteförändringar för främstde mindre företagen. Arbetsgivaravgifterna ska sänkas för att skapa ett bättreföretagsklimat och fler arbetstillfällen. Det finansieras via en grön skatte-växling med höjda miljö- och energiskatter. Skatteväxling som stöd förmiljö- och energipolitiken är bra för . Biodrivmedel måste varafortsatt skattebefriade.Konkurrensvillkoren för svenskt jordbruk ska förbättras genom att den skryggsäcken lyfts av i sin helhet vilket innebär att skatten på el tas bort ochskatt på eldningsolja sänks inom jordbruket.Det generella skattetrycket bör sänkas i takt med vad ekonomin tillåter.Centerpartiet vill sänka skatterna för människor med vanliga inkomster.Skatten på boende bör långsiktigt sänkas för lägre boendekostnader.Centerpartiet höjer nivån för biståndsramens storlek i förhållande till BNI.Utbildning och kompetenslyft är en viktig del av regionalpolitiken. Denstatliga myndighetsstrukturen måste moderniseras och vissa myndigheteromlokaliseras för att åstadkomma ökad decentralisering. Kommunikationer-na måste vara väl fungerande, även på IT-området. Vi föreslår utbyggnad avett finmaskigt fibernät för en digital allemansrätt.Centerpartiet verkar för ett nytt välfärdssystem som utgår från grund-trygghetstanken och där systemen för arbetslöshet och sjukdom bör sam-ordnas. Vi vill stimulera ökad mångfald inom vården och omsorgen.Möjlighet till assistans även måste införas. avvisaren ökning av högkostnadsskyddet. Vi föreslår ett höjt pensionstillskott ochett införande av ett hemservicehecksystem för pensionärer. Vi anser attApotek AB:s monopolställning bör avvecklas.Centerpartiet föreslår ett reformerat familjestöd. Föräldrarnas val skaavgöra barnomsorgsutbudet genom färre regleringar för barnomsorgen ochstörre frihet för föräldrar att starta förskolor. Vi vill förbättra skolan ochsatsar på läs- och skrivprogram samt kvalitetsinstitut. Den högre utbild-ningen och forskningen tilldelas extra resurser och ett reformerat studiestöds-system ska införas. Satsningen på kompetensutveckling betonas.2 InledningCenterpartiet förespråkar en tillväxtorienterad utveckling kombineradmed miljöansvar och social grundtrygghet. Företagande och kreativitetska ha goda möjligheter att blomstra. vill riva hindren förföretagande genom enklare regler och ökad flexibilitet. Det behövsregional balans med företagande och sysselsättning i hela landet. Socialtansvar och gemenskap ska prägla samhället och ge trygghet åt alla.Jämställdheten och jämlikheten bör ökas inom alla områden i samhället.Decentralisering, trygghet och miljöhänsyn är ledord i Centerpartietspolitik.Centerpartiets långsiktiga mål för den ekonomiska politiken är enmiljömässigt hållbar ekonomi. Vi eftersträvar stabilitet och balans i statensfinanser och att återbetalningskravet över en konjunkturcykel ska uppnås.Skatteväxlingen ska genomföras med sänkt skatt på arbete och ökad skatt påmiljöstörande verksamhet.Sverige kan nu börja amortera skulder, och landet kan successivt förbättrasin ekonomiska trovärdighet och därmed stabilisera både krona ochräntenivåer. Låg ränta är en förutsättning för att enskilda och företag skavåga satsa . Detta är en god plattform för att genom strukturellaförändringar modernisera byråkratiska problem.Arbetslösheten kommer enligt regeringens prognos att minska under denärmaste åren och sysselsättningen öka. är det mycket viktigt attriksdagen kraftfullare än regeringen visat i budgeten tar tag i de strukturellaproblem som behöver lösas för ökad tillväxt och sysselsättning. Centerpartietanser att regeringens konkreta åtgärder för tillväxt är för få.2.1 Ekonomin i och omvärldenCenterpartiet har aktivt medverkat till att den svenska ekonomin nu ärstark. Vi vill nu gå vidare med bland annat skattesänkningar ochreformer på arbetsmarknaden för att öka sysselsättningen och stärkavälfärden. Med rätt ekonomisk politik är förutsättningarna för en stark,självständig ekonomi goda. tillväxtutsikter för svenskekonomi är nu något mer positiva än tidigare.Investeringar och privat konsumtion gynnas bl.a. av ett lägre ränteläge. Iinflationsrapporten gjorde bedömningen att det sannoliktkommer att finnas lediga resurser i ekonomin även sikt.Den 1 januari 1999 upprättades EU:s valutaunion. Den tredje etappen avden ekonomiska och monetära unionen (EMU) realiserades. Växelkursernalåstes mellan de elva deltagarländerna. Penning- och valutapolitiken blevgemensam och euron blev en egen officiell valuta. Ansvaret för deltagar-ländernas penningpolitik överfördes till det europeiska centralbankssystemet.Riksdagen har fattat beslut som innebär att står utanför EMU.Centerpartiet har medverkat till detta beslut. kommer noga attfölja utvecklingen av valutaunionen. långsiktiga relationer till EMUfår värderas utifrån vunna erfarenheter.Reporäntan, viktigaste styrränta, låg på ,vilket en period var lägre än Europeiska nivå på 3,10 %.Europeiska () reporänta har därefter sänkts till 2,50 %.Länge har EMU-debatten utgått ifrån, att beslut att stå utanförEMU närmast per definition skulle leda till högre räntor i än iomvärlden. Så har visat sig inte vara fallet.Under det senaste året har ekonomiska kriser, slagit hårt främst mot ,och . Alltjämt präglar Asienkrisen den ekonomiskautvecklingen internationellt och påverkar den svenska exporten negativt. Detär en del av förklaringarna till att regeringens mål om arbetslösheten inte haruppnåtts. Dock anser att bristen på konkreta tillväxtförslag frånregeringen är en annan del av förklaringen till den fortsatt höga arbets-lösheten.2.2 Trygghet och tillväxtVälfärdspolitiken är väl utbyggd i ; ändå finns stora orättvisor ifördelningen av välfärden. Många människor omfattas inte avsocialförsäkringssystemen utan är hänvisade till behovsprövadesocialbidrag. Orättvisorna märks extra tydligt i tider med högarbetslöshet. Människor som känner maktlöshet och har liten möjlighetatt påverka sitt eget liv har sämre hälsa än andra. Skillnaderna i hälsaökar. Allt fler människor lever helt utanför samhällsgemenskapen ochsegregationen i storstäderna tenderar att öka.Centerpartiet anser att socialförsäkringarna ska ge grundtrygghet. Trygg-heten ska i högre grad grundas på att man är samhällsmedborgare. Enbartinkomstrelaterade trygghetsförsäkringar innebär att man kvalificerar siggenom prestation. Den som inte gör det utestängs från den generella väl-färden och hänvisas till socialbidrag. Detta utanförskap är oacceptabelt.Centerpartiet vill vända utvecklingen genom att förändra grundläggandestrukturer i samhället. Samhällsgemenskapen måste växa underifrån genomett ökat lokalt inflytande med aktiva medborgare som tar personligt ansvar.Vi vill skapa ett samhälle med lika möjligheter för alla människor, oberoendeav bakgrund. Vi vill att samhället ska utvecklas på en mångkulturell grund.Vården och omsorgen ska utgå från den enskilda människan och utövasenligt patientens önskemål och aktiva val. Alla ska ha möjlighet att, utifrånsitt behov, välja sin personliga kontakt, vårdinrättning och omsorgsform.Centerpartiet vill stimulera ökad mångfald av vårdutövare. Det utvecklarmetoder och effektiviteten inom hälso- och sjukvården samt underlättarförnyelse i arbetsformerna inom hälso- och sjukvården. anseratt sjukvården ska vara decentraliserad. Människor ska ha nära till en tryggoch säker sjukvård.Alla människor har rätt till en grundläggande social trygghet utanindividuell behovsprövning. Välfärden ska fördelas jämlikt. Alla människorska vara delaktiga i välfärdssamhället och känna trygghet och säkerhet vidfall av ohälsa och arbetslöshet. har ett väl utbyggt välfärdssystem,men välfärden fördelas inte rättvist. Alldeles för många människor står i dagutanför samhällets skyddsnät. En god välfärd uppnås bäst i ett samhälle däralla har meningsfulla uppgifter och där alla behövs. Finmaskiga socialanätverk och lokal samverkan för gemensamma angelägenheter utgör grundenför den gemensamma tryggheten.Uppgiften är att forma ett hållbart samhälle byggt på den enskildamänniskans ansvarstagande och kraft. Bara ett samhälle där alla människorkänner sig delaktiga och respekterade kan bli ett gott samhälle. Endast ettsamhälle där människor känner trygghet och kan utveckla sina liv kan blihållbart. Detta bör ges regeringen till känna.2.3 Miljö och tillväxtVägen till det ekologiskt hållbara handlar om att utveckla ettmodernt samhälle som utnyttjar högteknologiska lösningar för att nå enhållbar tillväxt. Vi skall gemensamt växla spår och ge den ekonomiskautvecklingen en hållbar inriktning. Dit kommer man inte i första handgenom stora centraliserade statliga program, utan genom ett livskraftigtnäringsliv och en väl fungerande marknadsekonomi. Att forma en tydligvision och gemensam färdriktning är viktigt för att villkoren förföretagande och investeringar ska bli långsiktiga och inbjuda tillsatsningar på nya kretsloppsanpassade lösningar.Användningen av förnybara energislag och material är grunden för enhållbar utveckling. Genom att återanvända varor och återvinna material kankretsloppet slutas. Konsumtion som skadar miljön måste successivt minskas.Det är en utmaning för och övriga västvärlden att gå före och visa atten hållbar livsstil går att förena med hög levnadsstandard. villse kretsloppsarbetet gå in i en nya fas. Det är dags att förändra produktionenså att mindre mängd råvaror används, och återvunnet material utnyttjas tillatt framställa miljövänligare produkter. Ekoeffektiviseringen måste stimu-leras och miljödrivna företag ges möjlighet till exportsatsningar.Det ekologiska lyftet ska få att växa. Kretsloppsutvecklingen blirdrivkraft för ekonomisk tillväxt, industriell utveckling och ett klimat förföretagande och innovationer. Kretsloppssamhället innebär en mäktigförnyelse av varje del i samhället. Det är grunden för medveten resurshus-hållning och för ökad användning av förnybara resurser samt återvinning avlagerresurser. Det kommer att stimulera forskningen, hela utbildnings-samhället och den tekniska utvecklingen.Satsningen på miljö i regeringens vårbudgetförslag innebär att det totalaanslaget ökar med . Det är långt ifrån någon historisksatsning på miljön. Satsning på insatser för främjande av miljöexport harsamma låga nivå som i höstbudgeten. Kalkningsanslaget är otillräckligt föratt långsiktigt klara kampen mot försurningen. Anslagen till miljömärk-ningen av produkter minskas kraftigt, vilket är allvarligt för konsumenternasmöjlighet att välja miljövänliga produkter och för miljömarknaden.Med en klok skattepolitik och skatteväxling som stöd för miljö- ochenergipolitiken kan bli ett modernt land med avancerad teknik somsvarar upp mot miljöns krav. En sådan utveckling stärker svenska företagsinternationella konkurrenskraft. Det finns inom miljöteknikområdet storaframtidsmöjligheter för expansion och nya jobb.Exportfrämjande åtgärder på miljöområdet bidrar till att främja miljö-teknikutvecklingen och den gröna tillväxten. Svenska företag har storamöjligheter att öka sin marknad utanför landet och vi kan som nation blivärldsledande på området.Centerpartiet vill gå vidare med skatteväxlingsförslag för att minska kost-naderna på arbete och öka avgifterna på miljöstörande verksamhet. Energi-överenskommelsen ligger fast och fördelning av resurser över tiden ienergiprogrammet i linje med överenskommelsen. Utvecklingen ochetableringen av biodrivmedel för fordon måste fortsätta och vara befriad frånskatt. Detta bör ges regeringen till känna.2.4 Decentralisering och tillväxtCenterpartiet anser att decentralisering och tillväxt går hand i hand.Näringspolitiken måste inriktas på att skapa bättre förutsättningar för flerföretag och för fler företag att växa. Ett företagsklimat med ett välutvecklat, småskaligt och differentierat näringsliv minskar sårbarhetenför stora företagsflyttar eller nedläggningar. Därför är näringspolitiken enviktig del av regionalpolitiken. Vi behöver en utvecklad närings- ochsysselsättningspolitik - inte en avvecklad sådan.En annan avgörande del i en tillväxtpolitik är högskolor och forskning. Deförsörjer näringslivet med välutbildad arbetskraft och lägger grunden för deinnovationer som behövs för att ska vara konkurrenskraftigt också iframtiden. har drivit den framgångsrika utbyggnaden av de småoch medelstora högskolorna. Det viktigaste just nu är att matcha denutbyggnad som sker med resurser för att säkra kvaliteten.Utgångspunkten är att få ner arbetslösheten. Förslag om tillväxtfrämjandeåtgärder bör innehålla satsningar på utbildning och kompetensutveckling,sänkta arbetsgivaravgifter och förslag till enklare regler. villsatsa på den moderna tekniken och genomföra en storskalig utbyggnad avfibernäten.Myndighetsstrukturen i har behov av att moderniseras. Center-partiet vill omlokalisera vissa myndigheter, verk och statliga bolag för attåstadkomma en bättre regional balans och ökad decentralisering. Vi redogörför detta förslag mer utförligt i en särskild motion: Omlokalisering av statligverksamhet. Detta bör ges regeringen till känna.2.5 Ett annat synsätt - kompetensen i centrumUtbildning, kompetensutveckling och tillväxt är alla intimt förknippade.Centerpartiet har i arbetat för individuella kompetenskontonoch utbildningssatsningar utan motsvarighet i svensk modern historia.Samtidigt är utbildningens infrastruktur skiktad och det är svårt attkombinera insatser, bl.a. beroende på att besläktade frågor hanteras avolika myndigheter och olika departement.Det moderna arbetslivet ställer krav på återkommande utbildning och ettkompetenslyft. vill vidareutveckla till engenerell utbildningsgaranti byggd på a-kassan, innebärande att alla i arbets-livet får rätt att komplettera tidigare utbildning upp till gymnasiekompetens.Reguljär utbildning och grundläggande kompetenslyft bör i ökad utsträck-ning ersätta riktade arbetsmarknadsutbildningar.I dag kan detta innebära finansiering från utgiftsområde 14 likaväl som 15och 16. Flera olika, delvis parallella system, innebär också olika förutsätt-ningar beroende på vilken väg man väljer eller hänvisas till in i systemet.I allt högre grad tar också de som är aktiva i arbetslivet del av fortbildningoch kompetensutveckling. Denna utbildning kan i sig innebära insatser frånde tre utgiftsområdena, t.ex. då det handlar om kompetensutveckling för attbehålla ett arbete. De olika systemen skulle behöva en gemensam dörr tillutbildning och en högre grad av samordning genom att beslut i högre grad äni dag bereds gemensamt. Målsättningen bör vara att såväl gymnasialutbildning som yrkesutbildning för vuxna ska vara moduluppbyggd och gåatt förena också med kurser inom gymnasieskolan. Detta skapar utrymme förstörre flexibilitet och samordningsvinster.Det finns mot denna bakgrund skäl att överväga indelningen avutgiftsområdena 14, 15 och 16. Regeringen bör kunna presenteraen översyn av denna indelning, som skulle kunna ligga till grund för ettbeslut om en förändrad indelning i samband med vårbudgeten . Dettabör ges regeringen till känna.2.6 SkolanGrunden till ett livslångt lärande läggs . ärdärför mycket viktiga. De ska ge bra kunskaper att stå på och lust till attlära mer.Centerpartiet har i välkomnat läroplanen för förskolan som ettviktigt förtydligande av barns rätt att växa upp i en pedagogisk miljö.Samtidigt har vi kämpat för en ökad mångfald och valfrihet för barn-familjerna. Detta har resulterat i bl.a. krav på etableringsfrihet för förskoloroch möjlighet för andra förskolor än offentligt drivna att tillämpa läroplanen.De vaga formuleringar regeringen beskriver den allmänna förskolan i ärdärför djupt otillfredsställande. vill betona att en allmänförskola måste präglas av mångfald och valfrihet. Ett stöd till införandet aven sådan får inte diskriminera t.ex. privat eller kooperativt drivna förskolor.Regeringen har misslyckats med att ta initiativ för en bättre skola. Efter envalrörelse fylld av löften och ett riksdagsår då skolan kanske uppmärk-sammats mer än någonsin av oppositionen lyser fortfarande de konkretaförslagen med sin frånvaro. Återigen kommer ett stort antal elever att gå utskolan utan godkända kunskaper.Centerpartiet presenterade 1998 en femstegsplan för en grundskola somger godkända kunskaper. Den är fortfarande aktuell och visar på ett alternativtill regeringens abdikation inom skolpolitiken. kommer ianslutning till den allmänna motionstiden att återkomma till de konkretaförslagen.Genom budgetförslaget förespeglar regeringen på nytt mer resurser tillskola, vård och omsorg. Erfarenheten har visat att dessa pengar i storutsträckning gått till annan verksamhet och att resurserna till skolan påmånga håll snarare minskat än ökat. vet vi att den svenska skolanfortfarande är dyrast i världen, men att resultaten inte motsvarar kostnaden.En trolig förklaring är att undervisnings- och läromedelskostnaderna inte ärimponerande, medan framförallt lokalkostnaderna är oproportionerligt stora.I samband med att statsbidragen till kommunerna ökar finns starka skäl attockså ta reda på hur skolans resurser används. Regeringen bör tillsätta enutredning med detta syfte. Detta bör ges regeringen till känna.2.7 Forskningsresurser och ett nytt studiemedelssystemUnder har medverkat till mer än 100 000 nyaplatser i högskolan. Det är ett kvantitativt språng utan motstycke. Nubehöver ett motsvarande kvalitativt språng tas för att säkra kvaliteten påutbildningarna. Det är också dags att storsatsa på forskning ochforskarutbildning till gagn både för den högre utbildningens kvalitet, denallmänna kompetensen och därmed för svenskt näringsliv och samhälle.Under de kommande tre åren föreslår att forskning ochforskarutbildning i form av fasta forskningsresurser vid högskolorna tillförstotalt , fördelade 2000, 685 miljonerår 2001 samt . Finansiering sker genom ennågot sänkt utbyggnadstakt av nya högskoleplatser, ökning av ramen genomtillförsel av nya resurser samt genom en årlig överföring om avsektorsmedel under 3 år.Goda studiesociala villkor är en väsentlig del i den högre utbildningenskvalitet. Endast med rimliga sociala förutsättningar får studenter möjlighetatt koncentrera sig på utbildningen och därigenom tillgodogöra sigkunskaper.Centerpartiet välkomnar att regeringen nu börjar skapa ett utrymme för enreform av studiemedelssystemet. Ännu uteblir dock de konkreta förslageneller beskrivningen av vilka principer regeringen arbetar efter. Mycket talarför att de medel som regeringen nu anslår till studiemedelssystemet ärotillräckliga, eftersom finansiering av pensionsavgiften också ska rymmasinom denna satsning. Av de som anslås för kanantas att ca en miljard kommer att krävas för anpassningen till pensions-systemet. Ett höjt fribelopp kostar ytterligare något. Av satsningen blir detförmodligen några tiors höjning av bidragsdelen i studiemedlen.I en tidigare motion (1998/99:Ub706) har redogjort för sinsyn på ett nytt studiemedelssystem. Detta bör bygga på att studiemedlen skabestå av lika delar bidrag och lån. Fribeloppet bör höjas till två basbeloppoch räknas i stället för terminsvis. Återbetalning bör ske enligtindividuellt upplagda planer . För att klarafinansieringen behövs vissa skärpningar t.ex. avseende antalet terminer manbeviljas studiemedel utan annan prövning än studieresultat, förbättradinkomstprövning m.m. Dessa principer bör också ligga till grund förregeringens arbete med utformningen av ett nytt studiemedelssystem. Dettabör ges regeringen till känna.Under utgiftsområde 15 beräknar år2001 och för utöver vad regeringen föreslagit.Utöver ett nytt studiemedelssystem har i krävt enstudiesocial utredning. Vi saknar underlag för en helhetsbedömning avstudenternas sociala situation vad avser t.ex. bostäder, kostnader förbarnfamiljer, vad som händer vid arbetslöshet etc.2.8 En digital allemansrättAtt förbereda för steget in kunskapssamhälle måstevara en huvuduppgift för politiken. Tekniken ska ställas i människanstjänst. Nya och bättre tekniska lösningar och snabbare kommunikationerska bidra till att förbättra människors vardag. Genom att krympa avståndkommer informationstekniken att bidra till att människor i störreutsträckning kommer att förfoga över sin tid. Arbete, fritid och socialt livkommer att disponeras annorlunda och friare än i dag.Informationstekniken innebär nya, tidigare oanade, möjligheter att skapaförutsättningar för nya jobb och boende i hela landet, och därmed en nytillväxt. Genom att allt fler människor ges möjlighet till telependling ochsjälvständigt distansarbete ökar valfriheten i boendet och ger därmed en ökadlivskvalitet.I mångt och mycket sker utvecklingen oberoende av politiska beslut.Politiken har dock ett stort ansvar för att tillse att informationstekniken blirtillgänglig för alla - att skapa en digital allemansrätt.Tillgängligheten består av många delar. Främst kommer kunskap ochförtrogenhet med tekniken. vill se ett kunskapslyft inom IT, därstaten i samverkan med folkrörelser, skolor, bibliotek och många andravänder sig till alla medborgare, inte bara till dem som har en särskildorganisationstillhörighet eller går i utbildning.Det krävs också en översyn av lagar och regler, så att en ökad användningav IT främjas i stället för hindras. Personuppgiftslagen är ett exempel på justen sådan lag som bromsar, snarare än främjar, utvecklingen. Centerpartietförutsätter att ett resultat av den översyn som pågår blir att traditionellayttrandefrihetsprinciper ska gälla också på Internet - och att de ska gälla tillfullo. Det är inte för "harmlösa personuppgifter" yttrandefriheten är så viktig- det är för de kontroversiella och potentiellt sårande uppgifterna skyddetbehövs. Ett omfattande arbete borde inledas med att se över lagstiftningensom helhet, område för område. Regeringen bör inleda en inventering avvilka lagar som, för att bli teknikoberoende, behöver ses över.Staten har traditionellt tagit ansvar för stora infrastrukturinvesteringar. Enväl fungerande och tillräckligt bredbandig infrastruktur är avgörande förframväxten av nya tjänster. För att få en fungerande konkurrens om tjänsterpå infrastrukturen kan ingen enskild operatör tillåtas att monopolisera denna.Det råder bred enighet om att den enda teknik som kommer attklara de informationsvolymer som frågan handlar om är optiska fibrer, ändain i hushållen. Det är också den sista biten fram till vardagsrummet som ärkostsam och där monopolsituationer riskerar att uppstå. I storstäder ochstörre tätorter kommer med all säkerhet fibertekniken till hemmen mycketsnart, som större delen av landet riskerar att ställas utanförutvecklingen. Informationstekniken skulle då bidra till att öka, snarare än attminska, de regionala klyftorna i vårt land.Staten bör alltså ta ett ansvar för att bygga ett finmaskigt optiskt fibernät,där alla hushåll och företag i landet ansluts till knutpunkter. Mellan dessaknutpunkter bör kommersiella aktörer ta det huvudsakliga ansvaret förinfrastrukturen. Staten bör vidare tillhandahålla det accessnät som skulleuppstå på lika villkor till alla operatörer, mot en fast årlig kostnad, som kantas ut antingen i operatörs- eller konsumentledet. Formerna för dennautbyggnad kan diskuteras, men mycket talar för att den finmaskigainfrastrukturen bör hanteras av ett statligt verk eller ett bolag. Centerpartiethar i motionen 1998/99:T808 utvecklat resonemanget ytterligare.Det finmaskiga fibernätet bör över fibrernas fysiska livslängd vara själv-finansierande, varför avgifterna bör tas upp på ett sådant sätt att de täckersåväl själva investeringskostnaden som räntorna för nätet.