mot · GN02U219 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U219av , ()Internationellt biståndInternationellt biståndPå en enda jord med begränsade resurser är vi alla beroendeav varandra. Ansvaret för tillståndet i världen är gemensamt.Miljöpartiet de gröna verkar för en utjämning och en merrättvis fördelning av jordens resurser.Världen står införgigantiska utmaningar i form av en kraftigbefolkningsökning, storskalig miljöförstöring, minskandebördighet och brist på vatten och livsmedel. Konkurrensenom jordens resurser skapar starka spänningar och konflikter.Både politiska ledare, internationella organ och enskilda medborgare måsteta sitt ansvar. En solidarisk livsstil ställer stora krav på förändringar i vårtsamhälle. I ett globalt miljö- och rättviseperspektiv är det nödvändigt att denrika världen skyndar på mot kretsloppssamhället. Det överordnade målet förSveriges internationella utvecklingssamarbete är att höja de fattiga folkenslevnadsnivå.De sex av fastlagda biståndspolitiska målen - att bidra till re-surstillväxt, ekonomisk och politisk självständighet, ekonomisk och socialutjämning, demokratisk samhällsutveckling, en framsynt hushållning mednaturresurser och omsorg om miljön samt jämställdhet mellan kvinnor ochmän - samverkar för att bidra till det övergripande målet.Miljöpartiet anser att målen har blivit ett alltmer trubbigt instrumentallteftersom deras antal ökat. Att ange att fattigdomsbekämpningen är ettöverordnat mål framstår som missvisande då t ex miljöåtgärder ochkonflikthantering fått ökad betydelse.Vi vill även att självtillit lyfts in som en viktig bit i biståndsmålen. Medsjälvtillit menar vi att biståndet måste utformas så att länderna får störremöjligheter att utvecklas efter sina egna förutsättningar och traditioner och ien takt som gör att människorna inte känner sig utanför och främmande införde förändringar som sker. Det är också en förutsättning för att demokratinskall kunna utvecklas i u-länderna.Enligt en världskatastrofrapport som Internationella Rödakors- ochRödahalvmånefederationen har tagit fram har det aldrig inträffat så mångaoch svåra naturkatastrofer som . Fjolårets naturkatastrofer var demest förödande i historisk tid - sammanlagt inträffade 707 under 1998.Förödelsen kostade sammanlagt (enligt en beräkningfrån försäkringsbolaget ). Denna typ av händelser kommeratt bli både mer omfattande och mer förödande i framtiden.I synnerhet klimatförändringar i kombination med växande fattigdomkommer att påverka händelseutvecklingen kommande decennier. Miljöpartietanser att måste investera mer i akuta hjälpinsatser i ettglobalt perspektiv. anser att biståndsmålet bör vara av BNP,att delmålet måste uppfyllas , dock senast inom en femårsperiod.Vi anser även att anslaget för bistånd bör vara mindre kopplat till budgetåroch att regeringen snabbt skall utreda möjligheterna att lägga biståndetutanför utgiftstaket.Behovet av bistånd ökar i världen som klyftorna mellan rika ochfattiga också ökar. Det talar för att biståndsmålet i den rika delen av världenbör öka. Bistånd är av sådan karaktär att det är irrationellt att låta detslavisktfölja budgetår, mycket talar för att man både bättre och mer planerat kananvända biståndsmedel om man får friare tidsperioder - det är huvudskälettill att vi anset att biståndet snarare skall ses i treårsperioder än i striktabudgetår. Genom denna mer rationella hantering av biståndet bör man ocksåse över det rimliga i att biståndet skall inräknas under budgettaket. Bistånd ärvare sig inflationsdrivande eller förutsägbart och bör därför hanteras i annanordning än övriga anslag i statens budget.Bistånd och miljöMiljökonsekvensbeskrivningarMiljöproblemen varierar i olika delar av världen, beroendepå ekonomiska och ekologiska förutsättningar. De måsteingå i en helhetssyn på utvecklingen eftersom de berör allmänsklig verksamhet. beslutade att detsvenska biståndet ska bidra till en långsiktig hushållning mednaturresurser och en omsorg om miljön. Det betyder att manskall ta hänsyn till miljöaspekter i bedömningen av allabiståndsprojekt. anser attmiljökonsekvensbeskrivningar skall ingå i allbiståndsverksamhet.Samarbete för en bättre miljöEn rad viktiga miljöpolitiska frågor är internationella ellerglobala problem, t ex försurningen, övergödningen av haven,uttunningen av ozonskiktet och ökningen av växthusgaser iatmosfären. För att lösa dessa miljöproblem behövs ettomfattande internationellt samarbete. Internationella avtaloch konventioner är viktiga och bör utvecklas genom att mankopplar kontrollmekanismer och bindande beslut tillundertecknandet. Internationellt samarbete medmiljöförtecken är i många sammanhang en förutsättning fören långsiktig hållbar utveckling. Samarbetet måste varaflexibelt och öppet för nya tankar för att kunna lösaproblemen i en föränderlig värld.VattenUpp till 15 000 människor dör på grund avvattenbrist eller förorenat vatten. Tillgång till vatten är engrundläggande förutsättning för utveckling och god hälsa.Enkel teknik och lokalt engagemang ger stora förbättringartill små kostnader.Men vattenfrågor handlar även om att sprida kunskap och att förändrabeteenden, både bland människor och mellan stater. Jordens vatten ärkonstant. Beräkningar visar att tre miljarder människor i världen kommer attbo i områden med vattenbrist och något måste göras för att jordensfärskvatten skall räcka till alla. En ny syn på vattnet formulerades i Agenda21 under miljökonferensen i . Tillgång till vatten av god kvalitet ären grundläggande förutsättning för utveckling och god hälsa. Vatten behövs ihushållen, i jordbruket, för industriutveckling, för ekosystemens överlevnadoch inom många andra områden.Miljöpartiet anser att regeringen bör verka för ett integrerat synsätt, bådetill vatten och mark, och inte behandla markfrågor för sig och vattenfrågorför sig. Vatten eller snarare bristen på vatten utgör också en risk förkonflikter mellan länder som delar på vattenmagasin. Därför måstevattenfrågorna även tas med i FN:s säkerhets- och konfliktarbete.Forskning kring marin miljöDen miljön är hotad av okontrollerat fiske, avföroreningar och av direkt fysisk förstörelse. Mellan en ochtvå miljarder människor får sitt primära proteinintag från dekustnära ekosystemen. räknar man med att3,7 miljarder människor kommer att leva i u-ländernaskustområden. Den växande befolkningen utgör ett starktmiljöhot om inte livsstilen anpassas till vad den känsligakustmiljön kan tåla.Mangroveskogar, korallrev och sjögräsängar i lagunerna hör till dekustmiljöer som är hotade. spelar de en nyckelroll i denäringskedjor som förser befolkningen med fisk och skaldjur. Hav ochkustområden är dessutom ofta den slutliga mottagaren av föroreningar.Miljöproblem som påverkar hav och floder kräver ofta åtgärder i samverkanmellan länder och regioner och mellan olika aktörer inom ett land.Miljöpartiet anser mot bakgrund av den senaste tidens rapporter om hotetmot den miljön att det måste till extraordinära åtgärder. Vi förutsätteratt regeringen följer upp dessa problem inom olika internationella fora.Genom att stödja handeln med miljövänligt framställda produkter kan manfrämja en hållbar utveckling.Det ökande miljömedvetandet i EU-länderna har medfört strängaremiljökrav på produkter både från konsumenter och myndigheter. De nyakraven kan upplevas som handelshinder av producenter och exportörer i . En viktig uppgift är därför att öka kunskapen i om vilkamiljökrav som gäller i EU-länderna.Miljöpartiet förutsätter att regeringen verkar för att så sker.Miljöorganisationer i syd stärker miljöarbetet. I en del hörmiljörörelserna till de få fria, oberoende röster som finns. och nationella enskilda organisationer spelar en viktig roll när detgäller att sprida information och kunskap och underlätta dialogen mellanlokalbefolkning och myndigheter. anser att regeringen bör verkaför att dessa organisationer får del av det svenska biståndet.Befolkning och utvecklingEn ny syn på befolkning och utveckling är på väg. Längetrodde man att det skulle födas färre barn om man spredkunskap om preventivmetoder. Erfarenheten har visat att detinte räcker. Det är i första hand social och ekonomiskutveckling och människors möjlighet att förbättra sina livsom påverkar hur många barn man skaffar. i ledde fram till en ny synpå befolkningsfrågorna. Man slog fast attpreventivmedelsprogram inte räcker för att minskafolkökningen. Statlig kontroll av barnafödandet, som i ,är omöjlig i de flesta länder och heller inte etiskt försvarbar.Idag anser man allmänt att det är fattigdom som gör att folkhar många barn. Det är social och ekonomisk utveckling somfrämst kan påverka befolkningsutvecklingen, inte kontroll.FattigdomsbekämpningFolkökningen och en ökande materiell standard leder i allaländer till ett högre tryck på miljö och naturresurser. Enhållbar utveckling handlar inte bara om hur stor befolkning-en är utan också om att de rika länderna måste ändraohållbara produktionsformer och konsumtionsmönster.Utvecklingen blir ohållbar om vårt sätt att leva kopieras avden växande medelklassen i de fattiga länderna. Ju fattigareen familj är, desto viktigare blir barnen eftersom de kanbidra med inkomster och till föräldrarnas trygghet påålderdomen. Även om de fattigas andel av världensbefolkning nu minskar så ökar antalet fattiga fortfaranderäknat i absoluta tal.Idag lever långt över en miljard människor i fattigdom. Därför är denviktigaste insatsen för att påverka folkökningen just att bekämpafattigdomen, till exempel genom bättre fördelningspolitik och bättreförsörjningsmöjligheter. Man måste också stärka de sociala sektorerna så attbarn får gå i skolan och hälsovården räcker för alla. Varför händer ingetkonstaterade att trots alla officiella löften omatt minska fattigdomen i världen gör de flesta regeringar inte särskilt mycketåt den. Antalet fattiga förblir lika många eller i vissa särskilt drabbadeländertill och med fler.Bland löftessvikarna finns världens rika länder. måste nu försökamana på dessa länder så att de avsätter av den egnabruttonationalprodukten till bistånd. Sedan måste skuldbördan upp tilldiskussion. Mellan en sjundedel och en tredjedel av u-ländernasexportintäkter går åt enbart till att betala av på gamla skulder.MiljöklausulerGlobaliseringen av världsekonomin har medfört bådepositiva och negativa effekter för fattiga länder. Ökadedirektinvesteringar i fattiga länder medför en stark positivekonomisk utveckling, men oftast saknas tillräckliga socialaoch miljömässiga krav vilket medfört att utarmning av såvälmänniskor som miljö har tilltagit. Det är därför viktigt attsåväl social- som miljöklausuler införs i främst de globalahandelsavtalen, dvs. Socialklausuler("minimum labour standards") finns i vissa multilateralaavtal, och har utarbetat konkreta förslag på hur dessabör utformas. Miljöklausuler har ännu inte utvecklats påsamma sätt, men är minst lika viktiga. Regeringen måstevara pådrivande för att få till stånd social- och miljöklausuleri alla relevanta internationella avtal.Solidarisk handelVi har från sida ofta tryckt på att man ibiståndspolitiken skall försöka påverka handels- ochnäringsstrukturer. De nuvarande mönstren för världshandelnbidrar till underutveckling i vissa länder. Det finns nya idéerom solidarisk handel, om en "rättvis handel" som tar hänsyntill människa och miljö. Det är önskvärt att man seriöstarbetar med att få fram dokumentation och modeller för ochom sådan solidarisk handel.Obetald övertid, löner långt under existensminimum, långa arbetspass påackord, utsatthet för frätande kemikalier, sexuella trakasserier, barnarbete,tvångsarbete och miljöförstöring förekommer vid produktionen av varor somvi i västvärlden konsumerar. Dessa förhållanden möjliggör lägrekonsumentpris här i västvärlden. Sådana förhållanden är oacceptabla utifråndessa människors livsmiljö, men även för oss, om vi skall få en ekologiskoch social hållbar utveckling i världen.Via rättvisemärkningen får morgondagens konsument chansen att lägga inytterligare en värdering i sitt handlande - rättvis handel, där företagens moraloch etik kommer att spela en avgörande roll för företagens möjligheter attsälja sina varor. Just rättvisemärkningen utgår från att stödja producenterna ideras land på deras villkor och utgör på så sätt ett positivtbiståndsarbete.När det gäller tvångsarbete och barnarbete bidrar just rättvisemärkningentill att starta positiva processer som långsiktigt motverkar förekomsten avdessa utnyttjanden. Men det finns också andra verktyg som bör användas.Staten bör stödja processen med att öka medvetenheten bland konsumenternaom behovet att påverka produktionsförhållandena av de varor man köper.Regeringen bör se över vilka olika verktyg man ska använda för att starta ensådan process. Man borde även se över om och hur man kan koppla biståndettill en sådan process. Ett sätt att stödja övriga världens konsumentpolitik ochsamtidigt möjliggöra för svenska konsumenter att konsumera solidariskt äratt stödja framtagandet av rättvisemärkning.Kvinnor i u-länderKvinnor i bär en tung börda. De har ofta ansvar förhem, barn och familjens jordbruk. anser därföratt mer av biståndet skall satsas på kvinnorna, deras arbeteoch utbildning. De familjerådgivningsprogram som finns itredje världen behöver starkt stöd. Vi vill att genomFN och andra organisationer skall gå i spetsen för en kraftigtökad utbildning i familjeplanering. En viktig aspekt är att detmåste finnas ett jämställdhetsperspektiv i alla projekt. Imånga länder finns ett kvinnoförtryck, kvinnorna är intejämställda med mannen, och därför är det extra angeläget attsatsa på kvinnoprojekt.MultilateraltutvecklingssamarbeteMultilateralt utvecklingssamarbete omfattar FN:sekonomiska och sociala verksamhet, internationellafinansieringsinstitutioner respektive övrigt multilateraltsamarbete. konstaterar att praktiskt taget heladet svenska multilaterala stödet () kanaliseras genomFN:s organ för ekonomisk och social utveckling, inklusiveBretton Woods-institutionerna. Härtill kommer stöd till deregionala utvecklingsbankerna i , ochLatinamerika, Internationella jordbruksfonden, , ochNordiska utvecklingsfonden, NDF.Miljöpartiet anser att det är angeläget att bibehålla ett starkt stöd till FN-systemet. FN kan effektiviseras och förbättras i sina arbetsformer samtidigtsom FN:s roll bör förstärkas, särskilt vad gäller freds- ochkonfliktförebyggande arbete.Ett nationellt råd förvärldsbanksfrågorMiljöpartiet anser att och andra BrettonWoods-institutioner spelar en central roll i det internationellautvecklingssamarbetet. De utgör en del av FN-systemet. Föratt det svenska agerandet i FN skall ha ett så brett stöd ochen så bred förankring som möjligt deltar under några veckorvarje höst representanter för riksdagspartier och folkrörelseri FN-delegationen i generalförsamlingen i . Tillstora FN-konferenser inbjuds på samma sätt partier ochfolkrörelser till samråd och deltagande. Detta bidrar till attSverige tar upp frågor som har stort folkligt stöd. Församarbetet med Bretton Woods-institutionerna äger ett visstinformellt samråd, framför allt i fråga om skuldfrågorna, rummed vissa enskilda organisationer. Däremot saknas heltparlamentariskt inflytande.Miljöpartiet anser att det skulle vara värdefullt att inrätta ett speciellt rådmed deltagande från de politiska partierna och enskilda organisationer församråd angående det svenska agerandet i frågor som rör ochde övriga Bretton Woods-institutionerna. Det är viktigt att alla ekonomersom arbetar inom har kunskap om de specifika problem somfinns i tredje världen.U-landsskuldenI dag går nettoflödet av ekonomiska resurser från fattigaländer till rika. betalar mer i amorteringar ochräntor på lånen från de rika länderna än vad de får tillbaka ibistånd. Denna skuldfälla förvärras genom Världsbankensoch internationella valutafondens omfattandestrukturanpassningsprogram, som måste följas för att fåfortsatta lån. Programmen går ut på att anpassa u-ländernasekonomier till den export- och importinriktadevärldsekonomin. Följden blir minskad självtillit och ett ökatberoende av i-länderna. medförstrukturanpassningen att budgeten för socialvård, hälsovårdoch skola ofta måste skäras ned. anser attSverige aktivt skall föregå med gott exempel genom attskriva av de fattiga ländernas skuldbörda. Dessutom börSverige arbeta för en allmän avskrivning avutvecklingsländernas offentliga skulder till staten,och . Ett krav somförts fram är även att det måste anställas flerekonomer i som har kunskap om de specifikaproblem som finns i tredje världen.Europeiska unionenMiljöpartiet anser att regeringen skall verka för att EU:sbistånd kommer de fattigaste till del. EU satsar främst påländerna kring , särskilt länderna i ,vilket motiveras av rädslan för kraftig invandring tillSydeuropa.Vi har tidigare kritiserat det faktum att EU inte har någon tydligmiljöprofil, verkställandet av antagna riktlinjer har varit bristfälligt,handlingsprogram för att hantera miljöfrågorna i biståndet saknas,miljökonsekvensbeskrivningar genomförs inte konsekvent och resultatenredovisas inte systematiskt. Kapaciteten i miljöfrågor är dessutom svag ochbehöver förstärkas. I EU framhålls handel och ekonomisk tillväxt som enförutsättning för ett framgångsrikt biståndsarbete. Men vi vill poängteravikten av att detta alltid kombineras med en granskning av hur tillväxtensföljder och konsekvenser drabbar miljö och människor, både i ett nära och iett långsiktigt perspektiv. Regeringen bör arbeta mer aktivt i nu nämndafrågor.Stöd till enskildaorganisationersutvecklingssamarbeteMiljöpartiet vill särskilt framhålla den betydelse biståndetgenom enskilda organisationer har för det svenskautvecklingssamarbetet. Folkrörelseförankringen och densvenska folkbildningstraditionen används för att stödjautvecklingen av enskilda organisationer i samarbetsländernaoch för att stärka det civila samhällets institutioner. Medtanke på bristen på respekt för mänskliga rättigheter i ländersom t ex och bör fokusera sitt bistånddirekt till demokrati-, människorätts- och kyrkligaorganisationer i länder där kränkningar förekommer. Det ärviktigt att dessa organisationer, som ofta utsätts förtrakasserier och där medlemmarna förföljs på olika sätt, fårstarkt stöd. Internationell uppmärksamhet är ofta ett skyddbåde för ideella opolitiska organisationer och för denpolitiska oppositionen.Samarbete med Central-och ÖsteuropaMiljöpartiet anser att det behövs en ekonomisk kraftsamlingför att stödja , speciellt då det gäller att bygga upprättsstater i . För att klara återuppbyggnaden krävsregelverk och lagstiftning som respekteras. Regeringen börvidta åtgärder för att förhindra miljöskador och konfliktervid industriell verksamhet i nordvästra . Regionenbetraktas som ett av resursrikaste områden.Den bör göra klart för svenska företag som är aktiva iregionen att den förväntar sig samma hänsynstagande till människor ochmiljö som om företaget vore verksamt i . bör också verka fören stor internationell insats för att lösa problemen med kärnkraftssäkerhetoch strålskydd på Kolahalvön.Sverige måste i internationella fora och internationella organisationer somInternationella atomenergiorganet () och G24-gruppen, EU och FNmed kraft verka för en lösning på dessa problem. bör snarasttillsammans med övriga nordiska länder förhandla fram ett saneringsprogramför det radioaktiva avfallet i . Styrelsen för internationelltutvecklingssamarbete (Sida) får sin verksamhet försvårad av begränsningaratt använda egen personal på ett flexibelt sätt. Egen personal som arbetar påbiståndsambassaderna belastar enligt gällande regler förvaltningsanslagetistället för biståndsanslaget, även då de arbetar uteslutande med ett visstprogram. Detta försvårar användandet av egen personal även i fall då dettaskulle vara mer lämpligt än att anlita konsulter.Utvecklingssamarbetet förändras i riktning mot mer kunskapsintensiv ochmindre kapitalintensiv verksamhet. Institutionsuppbyggnad,kompetenshöjning, demokrati, mänskliga rättigheter ochforskningssamarbete blir allt viktigare. Denna verksamhet är givetvis merpersonalintensiv än exempelvis kraftverksbyggen.Möjligheten att flexibelt utnyttja egen personal blir viktigare närpersonalen allt mer blir en del av själva biståndet. Den försöksverksamhetsom nu tillämpas med begränsad möjlighet att få använda egen personal tillvissa arbetsuppgifter och låta kostnaderna belasta biståndsanslaget, iställetför att upphandla konsulter, är långt ifrån tillräcklig . Än mindre kommerden möjligheten att räcka till i ett framtida mer kunskapsintensivtutvecklingssamarbete.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad imotionen anförts om vikten av internationellt bistånd.Stockholm den 5 oktober 1999Birger ()()()()()()()()Per ()()()()()()()()