mot · GN02So484 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So484av , ()MigränMigrän drabbar en miljon svenskarMigrän och annan svår huvudvärk är ett dolt funktionshinder som idagens samhälle riskerar slå ut människor från arbete och socialgemenskap. Cirka en miljon människor i lider av migrän ellerannan svår huvudvärk som huvudvärk. Sjukdomen är för cirka350.000 svenskar ett handikapp eftersom de får migränanfall flera gångeri månaden. Sjukdomen är vanligare hos kvinnor än hos män. Var femtekvinna och var åttonde man räknar man med lider av sjukdomen.Redan antikens greker beskrev migrän. Läkarvetenskapen har dock intekunnat lösa gåtan om vad som orsakar migrän. Forskning visar dock på attärftligheten är den viktigaste faktorn. Det finns ingen bot, däremot kan manminska antalet anfall och lindra smärtan genom rätt medicinering. Informa-tion och rådgivning kan lära de drabbade att leva med sin sjukdom på bästamöjliga sätt och därmed förhindra sjukskrivningsperioder.Migrän är en folksjukdom och bör tas på allvar eftersom den orsakarsamhället stora kostnader samt den enskilde stort lidande. Det är inte enbarten angelägenhet för landstingen. Kostnaderna för mediciner, sjukskrivningaroch andra samhällsekonomiska kostnader drabbar staten, varför det är viktigtatt staten deltar i arbetet för att förbättra situationen för migräniker.Barn drabbadeAv skolbarn mellan visar undersökningar på att mellan 4 lider av migrän. Många barn har svårt att få förståelse för sinmigrän och lider bl.a. i skolan och blir mobbade på grund av sin svåraåterkommande huvudvärk. Barns migrän ter sig också delvis annorlundaän de vuxnas eftersom de tillfrisknar snabbare och ofta redan efter 2timmar kan känna sig bra, efter att ha varit helt utslagna avsjukdomen. Många tror då att barnen bara simulerar. Alldeles för liteforskning sker om barn och migrän. Läkemedlen som finns förmigräniker får i stort sett bara användas av vuxna. Och de läkemedels-företag som forskar på migrän, forskar alltså bara på vuxna. Det är därförviktigt att staten uppmuntrar forskning på detta område.Migränsatsningar kan bespara samhället kostnader på olikaområdenTrots att en så stor del av befolkningen lider av denna sjukdom och attden kostar samhället så stora summor, finns få satsningar från stat ochlandsting på denna folksjukdom. Samhällets kostnader förhuvudvärksmediciner beräknas röra sig om cirka 650 miljoner kronor.Sjukskrivningskostnaderna för migrän är stora. Många ärlångtidssjukskrivna och får dessutom förtidspension. Försäkringskassanhar här en viktig funktion i att ge effektiv rehabilitering somlandstingens läkare behöver ge undervisning om hur en migräniker börleva och vilka effektiva mediciner som finns. Visserligen är fortfarandeen del av de nya medicinerna för migräniker relativt dyra. blirde som får effektiva mediciner bättre fungerande genom att t.ex. kunnavara i arbete istället för sjukskrivna. De nya medicinerna är också bättreän de äldre, som ofta var vanebildande och kunde kräva inläggning påsjukhus för medicinavgiftning. Här sparar samhället pengar. När detgäller medicinkostnader har och densenaste tiden att migräniker kan ta billigare mediciner och att migrän-mediciner kan jämföras med mer livsstilsorienterade läkemedel somViagra och Xenical. Detta är upprörande för alla migräniker som lidersvårt av smärta. Många migräniker oroar sig för att samhället skabegränsa möjligheten till bra och effektiva mediciner, efter det som stått imedia. Det är därför viktigt att samhället slår fast att migräniker har rätttill effektiv behandling och medicinering. För många grupper fungerarinte de billiga medicinerna. (Ingenting finns heller som bevisar att dessaär mindre farliga.) Det är därför viktigt att migräniker inte diskriminerasutan själva tillsammans med läkare får det medel som kan lindrahandikappet bäst. För många migräniker skulle förebyggandebehandlingar minska antalet anfall och därmed medicinkonsumtionen.Idag finns det bara ett rehabiliteringscenter för migräniker, nämligen påSommarsol i . Där får man lära sig hur man bäst kan leva med sinmigrän och hur olika förebyggande behandlingar kan hjälpa och lindra.Många migräniker kommer in i en ond cirkel av smärta som måstebrytas. Detta lär man sig där, varför försäkringskassorna borde satsa pådenna typ av rehabilitering. Detta är dock få förunnat och okänt avmånga. Migrän bör tas upp i det nationella folkhälsoprogrammet somregeringen arbetar med,. Det finns ett stort behov av information påområdet, till allmänhet, arbetsgivare, försäkringskassor, läkare m.fl. föratt förebygga många av de fördomar och dåliga bemötanden som mångamigräniker drabbas av.Dyrt att ha migränMånga migräniker lever med små marginaler på grund av sin sjukdom.Olika kostnader för exempelvis mediciner är nödvändiga. De som ärborta någon eller har först karensdagskostnadenmed löneavdrag. Dessutom går många på olika behandlingar som kanminska antalet migränanfall. Det kan röra sig om avspänning hossjukgymnast, akupunktur, massage, naprapat m.m. Detta får de oftasjälva bekosta eftersom det inte alltid ingår i vad landstingensubventionerar. För många migräniker innebar det höjdahögkostnadsskyddet från en svår ekonomisk smäll. De ska nuklara av att betala för medicinerna istället för 1 300kronor. Migräniker måste lägga in denna kostnad i sin budget eftersomde i stort sett alltid når upp till taket för högkostnadsskyddet.För de personer som är långtidssjukskrivna eller har sjukbidrag eller sjuk-pension slår detta också hårt. Många migräniker arbetar dessutom deltid föratt orka leva med sin migränsjukdom. Högkostnadsskyddet slår även hårt fördem. Om regeringen avser att se över systemet med högkostnadsskyddet börman se över om inte migräniker bör få gratis medicin eller lägre högkost-nadsskydd än andra eftersom de redan ofta är ekonomiskt drabbade på olikasätt.Migrän bör tas upp även inom EU:s folkhälsoarbeteInom EU finns utredningar som visar att de socioekonomiskakostnaderna för migrän kostar EU-länderna ca (likamycket som stroke). Det finns således mycket att göra för att minskakostnader och lidande på detta område. arbetar förnärvarande med en utredning om kvinnors hälsa. Där bör migrän vara endel i typiska kvinnosjukdomar, eftersom var femte kvinna är drabbad ochdet ofta är hormonellt betingat.Individuellt anpassad rehabilitering viktigI arbetslivet har personer med ofta återkommande migränanfall det svårt.400.000 arbetstimmar beräknas gå förlorade på grund av migrän.Sjukskrivningarna kan bli många och vissa blir så handikappade att defår förtidspension. Andra drabbas av uppsägningar när företag skär ner.Kunskapen och informationen om migrän är bristfällig på många plan.Att förebygga långa sjukskrivningar går ofta om individuellt anpassadrehabilitering sätts in . Landstingen har i många fall ingenupparbetad verksamhet för att sprida information om denna sjukdom.Bäst vore om migräniker liksom diabetiker snabbt efter diagnos fick enutbildning på sin sjukdom en s.k. migränskola. Den kan finnas påprimärvårdsnivå eller på specialistklinik och bör erbjudas patienten inomen efter diagnos (jfr med diabetesskola). Där kan man ta uppvilka förebyggande behandlingar man kan pröva, moderna medicinersom finns på området och hur man kan lägga om livsstil och lära sig levamed sin sjukdom på bästa möjliga sätt.Det är också av största vikt att snabbt agerar och läggerupp en individuell rehabiliteringsplan för den som har hög sjukfrånvarop.g.a. De kan inte bota migrän, men de kan ofta se till att minskaantalet anfall och förebygga långa sjukskrivningar. Många migränikerhamnar, eftersom de är rädda för att vara borta från jobbet, i en ond cirkel avsmärta som riskerar att bli kronisk. Dessa blir så småningomsjukpensioneringsfall. Det är därför viktigt att regeringen, somKristdemokraterna föreslår i sin motion under utgiftsområde 10, anslår ökaderesurser till arbete med rehabilitering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att staten ser migrän som en samhällsekonomiskangelägenhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att forskning om barn och migränuppmuntras,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om migränikers rätt till effektiv behandling ochmedicinering,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att migrän bör as med i det nationellafolkhälsoarbetet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten att överväga om migräniker bör fålägre högkostnadsskydd eller gratis mediciner,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att migrän bör tas upp i EG-kommissionensarbete om kvinnors hälsa,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att prioritera utökaderehabiliteringsmedel till försäkrings-kassan i syfte att motverkasjukpensionering av migräniker.1Stockholm den 5 oktober 1999Desirée ()1Yrkande 7 hänvisat till SfU.