mot · GM02K10 · 1999-01-22 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K10av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:38 Staten och trossamfunden - begravningsverksamheten, kulturminnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m.InledningRegeringen har i sin proposition 1998/99:38 Staten ochtrossamfunden lagt fram förslag angående bland annatbegravningsverksamheten, kulturminnena, personalen ochavgiftsbetalningen.Kristdemokraterna tillstyrker i stort regeringens förslag men vi vill fram-föra avvikande åsikter vad gäller begravningsverksamheten, de kyrkliga kul-turminnena, personal samt prästlönetillgångarna.BegravningsverksamhetenÖvergripandeVi stödjer regeringens förslag att Svenska kyrkanshuvudmannaskap för den helt övervägande delen avbegravningsverksamheten skall bestå samt att finansieringenskall ske genom en lokalt beslutad begravningsavgift och attett riksomfattande obligatoriskt clearingsystem införs.Regeringens proposition följer i dessa delar bådeBegravningsutredningens förslag och kyrkomötetssynpunkter väl.De särskilda gravplatserna för dem som intetillhör något kristet trossamfundFrågan om huvudmannaskapet för de särskilda gravplatsernaför dem som inte tillhör något kristet trossamfund harbehandlats i olika instanser.Vid kyrkomöte uttalades: "Det finns skäl att peka på att ansvaretför att bereda icke-kristna trosbekännare tillgång till särskilda begravnings-platser måste beaktas i det fortsatta utredningsarbetet. Detta åvilar idagstiftssamfälligheten men bör inte längre vara en uppgift för ett kyrkligtorgan." (2KL 1995:1)Samma uppfattning, att huvudmannaskapet för dessa gravplatser inte börligga hos , finns också i proposition 1995/96:80 där rege-ringen tydligt, i avsnitt 6, deklarerar att den delar kyrkomötets uppfattning,samt i direktivet (Dir.1995:162) som konstaterar att "bör dettaansvar inte längre ligga på ett kyrkligt organ".Begravningsverksamhetskommittén kommer i sitt betänkande, SOU1997:42, emellertid till en annan slutsats; ansvaret för de så kallade särskildagravplatserna föreslås ligga kvar hos huvudmannen, dvs i de allra flestafallen hos . Det bedöms vara helt i enlighet med religions-friheten. Man föreslår dessutom att särskilda ombud utsedda av länsstyrelsenskall ta tillvara de icke kyrkotillhörigas intressen.Många av de remissinstanser som yttrat sig särskilt om dessa frågor ärtveksamma eller negativa till just dessa förslag. Främst andra trossamfund,kristna såväl som icke-kristna, men också flera statliga myndigheter ärtveksamma till om den föreslagna ordningen om huvudmannaskapet för desärskilda gravplatserna är godtagbar. Ordningen med ombud möter ocksåkritik från många remissinstanser däribland tunga juridiska instanser som JOoch hovrätt.Kritiken till trots överlämnade regeringen till kyrkomötet för yttrande ettförslag som helt följde utredningsförslaget.1998 års kyrkomöte tillstyrkte regeringens förslag angående huvudmanna-skapet för de särskilda gravplatserna, men beslutet var inte enhälligt.Kristdemokraternas synpunkterKristdemokraterna menar att förslaget angåendehuvudmannaskapet för de särskilda gravplatserna ärolämpligt ur flera aspekter.Bland annat åsidosätts religionsfriheten. De som tillhör en annan religionmåste respekteras. Religionsfrihetsaspekten oroar tydligt regeringen då detutöver tillsynsansvar föreslås en ordning med särskilda ombudmed uppgift att granska hur församlingarna tar tillvara de personers intressensom inte tillhör . Ordningen med ombud har vid remiss-behandlingen bedömts som en nödlösning och det är även Kristdemo-kraternas mening att förslaget inte ger tillräckligt skydd för de grupper det ärfråga om. Ombuden saknar reellt medinflytande och systemet kan på godagrunder anses vara odemokratiskt. Det är dessutom viktigt att skapa tro-värdiga möjligheter för att även långsiktigt behålla ansvaretför huvuddelen av begravningsverksamheten.Ansvaret för de särskilda gravplatserna för dem som inte tillhör någotkristet trossamfund bör inte ligga på ett kyrkligt organ.Att ha ytterligare en huvudman för de särskilda begravningsplatserna tillexempel inom varje kommun bör inte vara mer svårhanterligt än vad det äratt tillämpa ett rikstäckande clearingsystem.Kristdemokraterna avvisar därför förslaget med fortsatt kyrkligt huvud-mannaskap för de så kallade särskilda gravplatserna samt ordningen medsärskilda ombud och ber regeringen återkomma i denna fråga.De kyrkliga kulturminnenaAv de förslag som framförts i detta avsnitt menar vi attförslaget om den kyrkoantikvariska ersättningens omfattninginnebär ett avsteg från de utgångspunkter som fastslagits i1995 års principbeslut.Den kyrkoantikvariska ersättningens omfattningI betänkande 1995/96:KU12 ansluter sig tillkyrkomötets bedömning att det inte är rimligt att kostnadernaför bevarandet av de kyrkliga kulturvärdena endast bärs avSvenska kyrkans medlemmar. fann att enekonomisk ersättning skulle vara ett led i ett ömsesidigtåtagande av staten och att bevara dekulturhistoriska värdena och att detta borde komma tilluttryck i en långsiktig överenskommelse. I det statligautredningsarbetet, SOU 1997:43, har bedömningen gjorts attett skäligt belopp för en sådan ersättning skulle vara 460miljoner kronor penningvärde.Regeringen föreslår i den aktuella propositionen att den överenskommelsesom ingås mellan staten och skall omfatta . Ersätt-ningen skall börja utgå först med och inte förränår 2009 uppnå den tidigare beräknade erforderliga summan 460 miljonerkronor.Som skäl för den gradvisa upptrappningen anför regeringen att det undersenare år genomförts kostnadskrävande underhåll och restaureringar avkyrkobyggnader. Man anför fortsättningsvis att det så kallade Miljardpro-grammet också kommer att bidra till att stärka de kyrkliga kulturvärdena.1998 års kyrkomöte accepterade inte regeringens förslag.Kristdemokraterna vill betona vikten av att bevarandet av de kyrkligakulturvärdena är en angelägenhet för hela samhället och svenska folket.Beräkningen av det årliga behovet av kyrkoantikvarisk ersättning hargjorts mycket noggrant. Det har till och med ifrågasatts om inte beloppet ärför lågt, men bedömer i sitt remissyttrande över dentidigare utredningen att den föreslagna ersättningen är tillräcklig.Det slås alltså fast att det finns ett behov av en årlig ersättning med ettbelopp motsvarande penningvärde för attkunna efterleva kulturminneslagens bestämmelser.Konsekvenserna av en minskad ersättning kan bli en minskad ambitions-nivå när det gäller att vårda den kulturhistoriskt värdefulla egendomen vilketinte är acceptabelt. Det kyrkliga kulturarvet är hela svenska folkets ochomistligt som bärare av vår historia och vår kulturella identitet och skalldärför vara öppet och tillgängligt för alla.Kristdemokraternas bedömning är att är en . För att detska vara en fråga om långsiktighet och möjlighet att nå önskad stabilitet böröverenskommelsen omfatta minst 25 år.Kristdemokraterna delar kyrkomötets åsikter och menar att det finns ettbehov av en årlig ersättning med ett belopp motsvarande 460 miljoner kro-nor. Denna ersättning ska utgå . Riksantikvarieämbetetsförslag att en omprövning ska kunna göras under pågående avtalsperiod ärrimligt. anser att en utvärdering och omprövning av denkyrkoantikvariska ersättningen ska göras inom en tioårsperiod.Övergripande synpunkterAngående förslagen om villkor, fördelning av ersättningenoch samråd mellan kulturmyndigheterna och Svenska kyrkanhar vi inget att invända. Vi ser tvärtom mycket positivt på deförslag som berör inrättande av samrådsgrupper förkunskaps- och erfarenhetsutbyte i frågor som rör de kyrkligakulturvärdena. Det är viktigt att utveckla ömsesidigförståelse och söka lösningar som både tillgodoser kyrkansbehov och de kulturhistoriska intressena. Det speciella meddet kyrkliga kulturarvet är ju att det är ett levande kulturarvsom alltjämt brukas för samma syfte som tidigare.Angående de smärre förändringarna i kulturminneslagen har vi inte hellernågot att invända.Offentlighet, insyn och de kyrkligaarkivenInte heller vad gäller offentlighet, insyn eller de kyrkligaarkiven har en avvikande åsikt. Deförslag som lämnas stämmer väl överens med vad somtidigare sagts i principbeslutet som tog i december1995.Svenska kyrkans personalKristdemokraterna finner den föreslagna lagstiftningenangående personalens verksamhetsövergång ochpensionsfrågorna tillräcklig och konstaterar att den inteförsvårar den inomkyrkliga regleringen av personalfrågorna.Hur det framtida arbetsgivarskapet för kyrkans personal kommer attutformas är och ska förbli en helt inomkyrklig fråga.BeskattningÖvergripandeDet är rimligt att som regeringen föreslår trossamfundlikställs med ideella föreningar i skattemässigt avseende.PrästlönetillgångarnaI regeringens proposition föreslås att efter enövergångsperiod av ska de så kalladeprästlönetillgångarna beskattas om inte ett nyttriksdagsbeslut om förlängning eller modifiering avövergångsregeln sker. Det är dock tveksamt om någon sådanavsikt finns eftersom det tydligt framgår av texten att "denormala skattereglerna skall efter en övergångsperiod gällaäven för ".Prästlönetillgångarna, som motsvarar av den totala skogs-arealen i landet är egendom som aldrig förut inkomst- eller förmögenhets-beskattats. Egendomen har i huvudsak tillkommit genom gåvor ochdonationer till enskilda församlingar från församlingsbor eller andra privat-personer och har medeltida ursprung. förvaltas präst-lönetillgångarna stiftsvis via egendomsnämnderna. I lagen om ändamålsbestäms egendomen mycket tydligt då det i 9 § föreskrivsatt den skall "bidra till de ekonomiska förutsättningarna för Svenska kyrkansförkunnelse".Skälen som talar för att prästlönetillgångarna även ska varabefriade från inkomstskatt är främst egendomarnas unika ursprung ochkaraktär samt att deras identitet och ändamål inte bör förändras i sambandmed relationsförändringen. Prästlönetillgångarna är också en viktig kompo-nent i det utjämningssystem som är en viktig förutsättning för att kyrkan skaatt kunna upprätthålla en rikstäckande verksamhet. Kristdemokraternaavstyrker därför regeringens förslag vad gäller beskattning av prästlöne-tillgångarna. En översyn bör göras . De nuvarande reglerna skagälla fram tills ett nytt beslut fattas av riksdagen.AvgiftsuppbördKristdemokraterna har inget att erinra mot regeringensförslag.VittnesförbudetVi är positiva till att lagstiftningen om vittnesförbudet består.Många har uttryckt sin oro över att överförandet av denabsoluta tystnadsplikten från en reglering i lag till eninomkyrklig reglering skulle medföra att ävenvittnesförbudet försvann. Det är viktigt att, liksomkyrkomötet, understryka att vittnesförbudet är knutet tillämbetet som präst och inte till anställningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget att skall vara huvudmanoch tillhandahålla särskilda gravplatser för dem som inte tillhör något kristetsamfund och ber regeringen återkomma i denna fråga,2. att avslår regeringens förslag vad gäller den kyrkoantikvariskaersättningens omfattning,3. att hos regeringen begär nytt förslag vad gäller denkyrkoantikvariska ersättningens omfattning i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna att en utvärderingoch omprövning görs av den kyrkoantikvariska ersättningen inom entioårsperiod,5. att avslår förslaget vad gäller beskattning avkyrkotillgångarna.Stockholm den 20 januari 1999Ingvar ()von der Esch (kd)()()()()()