mot · GN02Sf277 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf277av , ()Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappUtgiftsområdets omfattningUtgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden,ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samtsocialförsäkringens administration, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. Desocialförsäkringsförmåner som ingår är dagersättningarsåsom sjukpenning, rehabiliteringspenning ochnärståendepenning samt vissa bidrag till rehabilitering,arbetsskadeersättningar, handikappersättningar ochfolkpension i form av förtidspension. Till området fördesunder 1999 utgifter för allmän tilläggspension (ATP) i formav förtidspension samt arbetsskadeförsäkringen. Tillkommergör också kostnader för sysselsättning för vissa förtids-pensionärer samt ersättning för kroppsskada.MålKristdemokraternas mål för utgiftsområdet är- att ge ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade samt att aktivtarbeta för att återföra människor i arbete.Regeringens budget ger dock inte förutsättningar för att nådessa mål. Dessutom bör socialförsäkringens administrationgarantera effektivitet, rättssäkerhet och kompetens vidärendehandläggningen. Detta mål kan inte uppnås med deresurser som i budgeten anvisas till de allmännaförsäkringskassorna. Där finns redan stora brister och storaregionala skillnader i kostnader, kvalitet och prestationersom behöver åtgärdas. Dessutom har antalet anmälningar tillJO ökat på socialförsäkringsområdet.För att få ner den kraftigt ökande sjukskrivningsfrekvensen måstekraftfulla åtgärder vidtas för att snabbt följa upp sjukskrivningar och satsa pårehabilitering. Då måste försäkringskassornas arbete lyftas fram alltmer ochtillföras mer resurser än vad regeringen gör i årets budget.Samordning och samarbeteöver myndighetsgränserFungerande samordning över myndighets- ochorganisationsgränser är absolut nödvändig för att det förstamålet ska kunna förverkligas. Samordning krävs p.g.a. denrenodling av trygghetssystemen som beslutades . Det finns grupper som befinner sig i engråzon mellan stödsystemen. Utan fungerande samordningriskerar dessa att falla mellan systemen. Samordning krävsockså för att utnyttja de offentliga resurserna på bästa sätt.Förutom samordning behöver resurser tillföras för kompetens- ochresursförstärkning till arbetslivsinriktad rehabilitering (arbetslinjen) ochökadkompetens till administration. Detta för att skyddaenskilda personer, så att de inte kommer ikläm mellan olika system. Sam-ordning och kompetensförstärkning bör underlätta bedömningen avindividers situation utifrån en helhetssyn. Regeringen satsar inte tillräckligaresurser på att utveckla försäkringskassornas arbete. På grund av det ökadeantalet sjukanmälningar har försäkringskassorna fört över personalresurserfrån rehabilitering till utbetalningar av ersättningar. Och när försäkrings-kassorna inte hinner med rehabiliteringen går fler kvar i långa sjuk-skrivningar vilket är negativt för alla parter. Denna onda cirkel måste brytasmed en rejäl satsning på försäkringskassornas arbete, service och kvalitet.De grupper som behöver extra stöd för att återställa arbetsförmågaoch/eller stärka konkurrensförmågan på arbetsmarknaden är många:arbetslösa, sjukskrivna, personer med funktionshinder, arbetshandikapp,unga handikappade, psykiskt störda och personer med psykosocial ohälsa.FINSAM-modellen förebildVi kristdemokrater anser att den så kallade FINSAM-modellen skall stå modell för samverkan inomrehabiliteringsområdet i hela landet. FINSAM står för denförsöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkringen och hälso- och sjukvården som bedrivitspå ett antal orter inom fem olika län. Verksamheten innebaratt sjukvårdshuvudmän och försäkringskassor gavs ettgemensamt ansvar för kostnader för sjuk- ocharbetsskadepenning samt rehabiliteringspenning. Genom attanvända pengar till insatser för vård och rehabilitering somannars skulle gått till passiv sjukskrivning kundekostnaderna för socialförsäkringen minska och positivaeffekter för de enskilda uppstå.Riksförsäkringsverkets och gemensamma slutrapport omFINSAM visade på mycket positiva resultat. FINSAM innebar ett nytt sättatt pröva hur en förändrad lagstiftning, med tydliga intentioner, fungerar ipraktiken. I de områden som bedrivit försöksverksamhet byggdes en särskildFINSAM-organisation upp. Den ekonomiska drivkraften i FINSAM var enny medvetenhet om socialförsäkringskostnadernas samband med sjukvårdenskostnader. Detta ledde till effektivare användning av de samlade resurserna.FINSAM innebar en ekonomisk besparing i socialförsäkringen på 154miljoner kronor i fem försöksområden.Sjukfrånvaro mätt som ohälsotal minskade mellan 1992 och1995. ökade ohälsotalet i riket . Trots depositiva resultaten var regeringen inte beredd att införa den i hela landet. Vikristdemokrater anser att FINSAM-modellen bör införas i hela landet snarastmöjligt.Regeringen har bedrivit en ny försöksverksamhet medfinansiell samordning, mellan socialförsäkringen, hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten, den s.k. SOCSAM. Flera av försöksområdena har inte kommitigång och 1998. För att få ett tillfredsställande underlag förutvärdering förlänger regeringen försöksverksamheten till utgången av år2002. Detta innebär att den samordning som skulle kunna komma tillstånd ihela landet får vänta. Detta är otillfredsställande med tanke på de högasjukskrivningstal vi nu ser och som är kostsamma. Detta innebär att vi intekommer att se någon lagstiftning på området än trots att det ärbråttom att få till förändringar i samordningen.Arbetsförmedlingarna med isamordningenKristdemokraterna anser att den finansiella samordningenäven bör innefatta arbetsförmedlingarna. I mångarehabiliteringsärenden visar det sig att den sjukskrivne börbyta arbetsplats för att kunna behålla sin arbetsförmåga. Detär ohållbart att personer går sjukskrivna bara för att denordinarie arbetsplatsen inte har de arbetsuppgifter som passarden enskilde. Dessa personer är ej heller kvalificerade för atttas emot på arbetsförmedlingarna då de har en anställning.Många hamnar i ett moment 22. Detta bör lösas genom attarbetsförmedlingen får i uppdrag att även kunna ta emotpersoner som har en anställning men som av hälsoskäl intekan arbeta kvar på just den arbetsplatsen. fannsinom staten , , somkunde hjälpa till att omplacera personer i statlig tjänst tillannan statlig arbetsgivare med andra arbetsuppgifter. Dettafinns inte kvar . En liknande funktion för både privat ochoffentligt anställda skulle hjälpa den enskilde att snabbtkomma vidare i annat lämpligt arbete. En möjlighet är attföra in aktuella arbetsförmedlingar i ett par av de försök sompågår inom SOCSAM under åren 2001 och 2002.Ökad rehabiliteringRegeringen har minskat medlenfrån köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänser med200 miljoner för att istället invänta en översyn av effekternaav de senaste årens rehabiliteringssatsningar.Kristdemokraterna har ansett detta vara en felaktig strategioch anvisat dessa 200 miljoner för ändamålet. 1999 föreslogregeringen en höjning som dock inte motsvarade den tidigareminskningen.För år 2000 höjs anslaget för rehabilitering något men då ingår avveck-lingskostnader för . Ordentliga satsningar påområdet saknas. Vi kristdemokrater anser det vara av stor vikt attrehabiliteringsarbetet inte går i stå i avvaktan på de utredningar regeringentillsatt för att utreda varför sjukskrivningarna ökar. Den arbetslivsinriktaderehabiliteringen som sätts in i tidigt i sjukfallen har positiva effekter påantalet sjukskrivningsdagar och förtidspensioner. De som får mestomfattande rehabiliteringsåtgärder är också de som till störst andel gårtillbaks i arbete. Det har därför visat sig vara missriktat att dra ner på dessaresurser. Detta kan vi nu se i det ökande antalet sjukskrivningar som kostatstaten 7 miljarder mer än vad staten räknat med för sjuk-försäkringen.Kristdemokraterna skjuter därför till ytterligare 200 miljoner förrehabiliteringsarbetet samt ökar anslagen till försäkringskassorna för att fåigång det arbete som syftar till att återföra sjukskrivna i arbete.SocialförsäkringensadministrationRedan 1997 uppmärksammade JO socialförsäkringsutskottetpå de allvarliga brister som förelåg inom socialförsäkringensområde. Antalet anmälningsärenden gällandesocialförsäkringen har ökat ! De viktigaste brister som kommit fram rör detsom gäller beslut som fattats på felaktiga grunder. Denenskildes rättssäkerhet är i fara. Förutom bristanderättssäkerhet visar undersökningar på sjunkandeproduktivitet, långa handläggningstider och alltför storaregionala skillnader.Regeringen verkar inte ta denna kritik på allvar och föreslår inga åtgärderpå området. Det enda som utreds är varför sjukskrivningarna ökar och hurrehabiliteringsarbetet ska bli bättre. Detta är i och för sig lovvärt men räckerinte för den enskilde medborgare som kommer i kläm i ett illafungerande system. Regeringen har trots försäkringskassornas allt merpressade läge minskat anslagen till verksamheten. Åretsbudget ger oförändrat anslag förutom pris och löneomräkning.Försäkringskassorna har ett anslagssparande på 445 miljoner. Detta är dockuppbundet för att disponeras för genomförandekostnader i samband med detreformerade ålderspensionssystemet.Vi föreslår att får ett sparbeting på ,vilket ger en besparing på . Vi anser dock att RFV harstora uppgifter att klara av med anledning av införandet av det nyapensionssystemet samt att följa upp försäkringskassornas kvalitetsarbete,varför vi lägger ett mindre sparbeting på just RFV.Kristdemokraterna anser det vara ytterst angeläget att sätta inkraftfulla åtgärder för att höja kvaliteten inom försäkringsadministrationen.Detta för att säkra rättstryggheten och för att satsa på rehabiliteringsarbetetoch på så sätt minska kostnaderna inom sjukförsäkringen.Kristdemokraterna anslår därför 300 miljoner utöver regeringens förslagtill försäkringskassorna. Vi räknar med att på de satsningar vi gör pårehabilitering och på socialförsäkringens administration minska kostnadernaför sjukpenning med och förtidspensioner med 400miljoner kronor. Lägre kostnader för förtidspensioner innebär också enbesparing på anslaget för statlig ålderspensionsavgift med 40 miljonerkronor.KvalitetshöjningVi är övertygade om att kvalitetshöjning ochkompetensutveckling går hand i hand. Detta gäller inte minstinom rehabiliteringsområdet. Effektiva och adekvatarehabiliteringsåtgärder måste sättas in så tidigt som möjligt.Det krävs därför stor kunskap hos personalen. I många fallrör det sig om osynliga handikapp där människor drabbats avsjukdom eller skada som lett till funktionshinder. allergiker, astmatiker, diabetiker, mag- och tarmsjuka,blödarsjuka, migräniker och wip lash-skadade.Bemötandeutredningen har påvisar att bristande respekt i bemötandet frånmyndigheter också är ett stort problem. Detta förhållande understrykerbehovet av kompetensutveckling. I samband med neddragningar på för-säkringskassor har många nyrekryterade med hög kompetens tvingats lämnasin anställning vilket sänkt kompetensen totalt sett på försäkringskassan.Och eftersom resurser saknats för kraftfulla rehabiliteringsinsatser ochkrafterna gått till utbetalningar av sjukpenning har arbetsuppgifterna blivitmindre stimulerande varför många med högre utbildningar dessutom sökt sigfrån kassorna. Detta är en utveckling som måste vändas om social-försäkringen skall återfå sitt förtroende. Enligt undersökningar har tilltrontillförsäkringskassan och dess beslut minskat från 1997 till 28procent 1998.Sammantaget finns det all anledning för statsmakterna att utpekakompetenshöjande åtgärder som prioriterat område . Dettabör ge regeringen tillkänna.Tidiga åtgärderEn stor brist som måste åtgärdas är att aktiva åtgärder sätts inför sent. Undersökningar finns som visar på att sjukbidrag är"inkörsporten" till förtidspension. Liksom förtidspensionföregås i allmänhet sjukbidrag av långa sjukfall. För att brytaden negativa utvecklingen är det nödvändigt att aktivarehabiliteringsåtgärder sätts in . Det måste ske innansjukfall övergått till sjukbidrag. Här är försäkringskassornassamarbetsförmåga med arbetsgivarna av största vikt. Att fåtill stånd en fruktbar dialog med en individuellrehabiliteringsplan så snabbt som möjligt är den väg somvisat sig mest framgångsrik.Den s.k. (Arbetsgivarens rehabiliteringsansvar, SOU1998:104) tar i alltför stor utsträckning fasta på de problem som finns mellanarbetsgivare och försäkringskassa. Den talar om vilka straffmedel för-säkringskassorna ska ta till mot arbetsgivare i olika situationer. utgår från fel synvinkel nämligen arbetsgivarnas ovilja till attkomma tillrätta med sjukskrivningar på arbetsplatsen. Det vore enligt vårmening mer fruktbart att satsa på att skapa incitament till samarbete. Bådatjänar på att satsa medel på rehabilitering. Men ofta behöver arbetsgivareprofessionell handledning i rehabiliteringsarbetet. Framförallt om det gällermindre arbetsgivare som saknar kompetens på detta område. Statsmakternabör sätta tydliga kvalitetsmål och krav på ochförsäkringskassorna vad gäller tidiga aktiva åtgärder. Detta bör gesregeringen tillkänna.KarensdagarVi föreslår att sjukförsäkringen skall innehålla tvåkarensdagar med ett högriskskydd . Dettaförstärker statsbudgeten med totaltvarav på utgiftsområde 10. Resterandedel av besparingar uppstår genom att besparingseffekternaför företagen regleras genom att arbetsgivaravgiften höjsmed . Genom denna åtgärd får de somhar få sjukdagar bära en allt större årlig självrisk än förnärvarande. Högriskskyddet gör att de som oftaär sjuka får en oförändrad årlig självrisk.Självrisk i form av nuvarande karensdagsbestämmelse, oavsett antal dagar,medför problem för vissa grupper. Regering och riksdag har varitointresserade av att komma tillrätta med detta. Många anställda missgynnasgenom dagens regelsystem. Det gäller deltidsarbetande, skiftarbetande,timanställda samt arbetstagare med mer än en arbetsgivare. bör geregeringen i uppdrag att återkomma med förslag till regeländringar.Ersättningsgrundandeinkomst (SGI)Vi föreslår att den ersättningsgrundande inkomsten (SGI) isjuk- och arbetsskadeförsäkringen beräknas påsnittinkomsten under de två senaste åren.Samtidigt anser vi att skattepliktiga förmåner samt semesterersättning skavara SGI-grundande. Detta leder sammantaget till en nettobesparing på 800miljoner.ArbetsgivaresuppgiftsskyldighetEn stor belastning för arbetsgivare är den mängd avuppgifter som de har skyldighet att lämna. Det är angelägetatt arbetsgivarnas uppgiftsbörda minskas så mycket sommöjligt. Informationen om de korta sjukfallen bör kunnainhämtas genom de återkommandearbetskraftsundersökningarna (). Arbetsgivarnasskyldighet att lämna uppgift om korta sjukfall bör därmedkunna slopas helt genom en regeländring i 12 § lagen omsjuklön.Ny modell förtrafikförsäkringenFörsäkringsförbundet har i rapporten ansvar förtrafikförsäkringen - och Utvidgat ansvar förtrafikförsäkringen () - några kompletterandesynpunkter från försäkringsbranschen ()redovisat försäkringsbolagens möjligheter att ta ett störreansvar för trafikförsäkringen än idag.Systemet innebär att trafikanterna mer direkt via sin försäkring får ettansvar för de kostnader de själva förorsakar genom sitt beteende i trafiken.Försäkringsförbundet har valt att särskilt studera det finska trafikför-säkringssystemet som en möjlig modell för reformering av det svenskasystemet då de i allt väsentligt har lika ersättningssystem. Skillnaden bestårfrämst i den finska trafikförsäkringens primäransvar för inkomstförlust ochden direkta skyldigheten för ett trafikförsäkringsbolag att ombesörja främstrehabilitering av arbets- och förvärvsförmåga, men också viss medicinsk ochsocial rehabilitering av den skadelidande. Systemet har varit i kraft sedan1974 då skadeståndslagen trädde i kraft. Enligt den finska Trafikför-säkringscentralen fungerar systemet bra med en något högre försäkrings-premie, medan staten sparat minst motsvarande belopp som kan återföras tilltrafikanterna.Det alternativ som förespråkar innebär att samtligapersonskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till trafik-försäkringen . Detta skulle vid en statistiskberäkning innebära att riskpremien för trafikförsäkringen skulle öka med ca880 kronor i genomsnitt. Enligt de beräkningar som gjorts står statenför eller av de personskadekostnader somtrafiken orsakar. Hälften av den besparing som uppstår för statskassanåterförs till trafikanterna genom sänkt fordonsskatt. Den vinst som uppstårgenom de nya ekonomiska incitamenten för minimering av skador kandärmed delas mellan staten och trafikanterna.En strukturellt viktig effekt blir just att trafikanter med många skadefria årfår högre bonus och lägre försäkringskostnader medan grupper med mycketskador får bära en större del av sina skadekostnader. Härigenom uppstår enpositiv effekt som kommer att leda till större försiktighet i strävan efter denlägre försäkringspremie som fler skadefria år innebär. Reformen blirstödjande för den av beslutade nollvision om antalet dödade ochsvårt skadade i trafiken.ReformeratsocialförsäkringssystemKristdemokraterna anser att det framtidasocialförsäkringssystemets utformning måste diskuteras igrunden och att en reformering av systemet måste ske. Vårsyn på ett reformerat välfärdssystem har tidigare utvecklats imotion 1997/98:Sf252. Att som under 1990-taletförändra system för system är inte tillräckligt. Det är dags attgemensamt försöka ta ett helhetsgrepp på systemen. Detfinns då olika vägar att gå. Man kan förbättra, utveckla ochsamordna de nuvarande systemen. Sannolikt behövs dock enmer genomgripande förändring. En viktig beståndsdel i ettframtida system är att det inte ställer människor utanförförsäkringssystemen. En parlamentarisk kommitté börsnarast tillsättas i syfte att nå en bred överenskommelse omsocialförsäkringssystemen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om FINSAM-verksamhet i hela landet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att få med arbetsförmedlingen isamverkan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökade resurser till ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvalitetshöjning i besluten och förbättradkontroll av sjukpenningutbetalningar och förtidspension,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prioriteringar av kompetenshöjande åtgärderinom socialförsäkringens administration,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tidiga aktiva rehabiliteringsåtgärder,7. att beslutar införa en andra karensdag i sjukför-säkringen med bibehållet högkostnadsskydd,8. att som sin mening ger regeringen till känna behovetav regeländringar i karensdagssystemet,9. att beslutar om en ny beräkningsgrund för SGI ienlighet med vad som anförts i motionen,10. att beslutar avskaffa skyldigheten för arbetsgivare attlämna uppgifter om korta sjukfall enligt 12 § lagen om sjuklön,11. att beslutar införa en ny modell för trafikförsäkringeni enlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en parlamentarisk kommitté med uppdrag attutreda ett reformerat socialförsäkringssystem,13. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag anvisar anslag för budgetår 2000 under utgifts-område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligtuppställning:14.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )den 5 oktober 1999Desirée ()()()()()()()()()()()()()()()()