mot · GN02Ub296 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub296av Danestig, ()Fristående skolor1 InledningDen svenska skolan är en sammanhållen skola som skall ge likvärdigutbildning till alla barn och ungdomar. Det är viktigt att barn och ungdomarmed olika erfarenheter, kulturer och sociala tillhörigheter tillbringar tidtillsammans . (Den socialdemokratiska regeringen, 1995)Idén om en sammanhållen, likvärdig skola för alla är grundbulten isvensk skolpolitik. För är det naturligt att i första handlägga ner energi och kraft på att utveckla och förbättra den kommunalaskolan. För oss är strävan mot ökad jämlikhet och minskade socialaklyftor överordnad rätten att fritt få välja skola. Det finns ettdemokratiskt värde i att elever med olika social och kulturell bakgrundoch med olika förutsättningar och intressen möts . Därförär vår principiella uppfattning att skolsystemet skall kontrollerasdemokratiskt av hela samhället, och vi är starkt kritiska till framväxtenav fristående skolor. Vi menar att det vore bättre om man talade omprivata skolor i motsats till offentliga. I den här motionen har vi dock valtatt använda begreppet fristående skolor, eftersom det är det som användsi den allmänna debatten.Sedan 1992 har antalet fristående skolor ökat från 97 till 434. Andelenelever i fristående skolor är i landet som helhet. I storstäderna ärandelen högre. I går av eleverna i fristående skolor. ISollentuna går av grundskoleeleverna i friståendegrundskolor. Frågan är vilka konsekvenser etableringen av fristående skolor iden omfattningen får för segregationen i samhället, kommunernas ekonomioch kvaliteten på undervisningen. Utgör de fristående skolorna ett hotmot idén om en sammanhållen, likvärdig skola av hög kvalitet för alla barn?Vi menar att riskerna är uppenbara och att åtgärder måste vidtas för attminska de negativa effekterna av ett ökat antal fristående skolor.2 SegregationseffekterSegregationen i det svenska samhället har blivit allttydligare och är ett av våra allvarligaste problem. Klassklyftorna isamhället har ökat. Nytillkomna invandrargrupper har fått allt svårare attkomma in på den svenska arbetsmarknaden och i det svenska samhället.Ett ekonomiskt och socialt utanförskap har även fått etniska och religiösaförtecken. För de invandrargrupper som behöver hjälp med att ta sig överalla de trösklar som hindrar och försenar en önskad integrationsprocess,utgör skolan en viktig strategisk resurs. Utan en skola som kan ge bådegoda utbildningsresultat och en produktiv, trygg undervisningsmiljö fårbarnen ett dåligt utgångsläge i livet. Det finns rapporter som tyder på attfristående skolor, särskilt de som vänder sig till vissa religiösa, etniskaoch kulturella grupper har en tendens att förstärka segregationen isamhället.Man kan också fråga sig om rätten att välja skola är möjlig att använda sigav för alla. Enligt undersökningar som har gjorts upplever endast ett fåtalföräldrar att de har verklig valfrihet. De uppger sig varken ha tid, ork ellerekonomiska förutsättningar att välja någon annan skola än den som liggernärmast hemmet.Vi menar att de fristående skolornas effekt på segregationen i samhälletbör utredas vidare. Detta bör ges regeringen till känna.3 Effekter för kommunernas skolor och ekonomiKraven på offentlig finansiering av godkända fristående skolor försvåraren rationell planering av det kommunala skolväsendet. Därigenom ökarkommunernas kostnader och kvaliteten i de kommunala skolorna kanäventyras. Enligt gällande lagstiftning får inte förklara enfristående skola berättigad till kommunalt bidrag .Vi menar att lagstiftningen här borde förtydligas så att fårförklara en fristående skola berättigad till bidrag endast om kommunen kanvisa att detta inte innebär påtagliga negativa följder för skolväsendet i denkommun där skolan är belägen.Dessutom borde lagstiftningen skärpas så att får förklara enfristående skola berättigad till bidrag endast om kommunen kan visa att dettainte innebär påtagliga negativa följder för kommunens ekonomi. Riksdagenbör hos regeringen begära förslag till en sådan ändring i skollagen.Vid nyetablering av fristående gymnasieskolor har huvudmannen förskolan ansvar för de elever som antas. Om huvudmannen undandrar sig dettaansvar och verksamheten inte kommer igång som planerat innebär detta oftastora merkostnader för kommunen, eftersom nya elevgrupper då med kortvarsel måste beredas plats i den kommunala skolan. Detta är inte acceptabeltoch vi menar att skollagen bör tillföras en bestämmelse om att huvudmanneni sådana fall skall ersätta kommunen för de merkostnader som kommunenhärigenom åsamkas. bör hos regeringen begära förslag till ensådan ändring i skollagen.4 Kvalitetskrav på fristående skolorLärarna är tillsammans med eleverna skolans viktigaste resurser. Det ärlärarnas kunskap och pedagogiska kompetens som är grunden för allskolutveckling. Det är därför oroande att andelen lärare med pedagogiskutbildning är betydligt lägre i de fristående skolorna än i det offentligaskolväsendet. Bland direktiven till kommittén för översyn av skollagenfinns bl.a. att "utreda och föreslå hur målstyrning samt det kommunalaansvaret för kvalitet och likvärdighet kan förtydligas och stärkas". Medtanke på att alltfler elever nu går i fristående skolor är det rimligt attlagstiftningen beträffande krav på lärarnas pedagogiska utbildning ocksåomfattar de fristående skolorna. bör hos regeringen begäraförslag till en sådan ändring i skollagen.Ett viktigt argument vid valet av skola är betygen. Elever vid friståendeskolor har i genomsnitt högre betyg än elever i kommunala skolor. Detta kanbero på att högutbildade föräldrar som kan ge sina barn ett bra stöd underskoltiden oftare gör ett aktivt skolval. Det kan också bero på att elever frånstudievana hem är mer motiverade för studier än elever från studieovanahem. En annan orsak kan vara undervisningsgruppernas storlek ochytterligare en orsak kan vara grunderna för bedömning vid betygssättning. Vitycker att det skulle vara av intresse att en jämförande studie gjordes mellande fristående skolorna och de kommunala skolorna då det gäller kriterier förbetygssättning. Detta bör ges regeringen till känna.För att ska förklara en fristående skola berättigad till bidrag börskolan ha en pedagogisk profil som innebär ett kvalitativt pedagogiskttillskott till skolväsendet i kommunen. bör hos regeringen begäraförslag till en sådan ändring i skollagen.5 Stopp för vinstdrivande fristående skolorUnder senare tid har allt fler rapporter kommit om privata bolag, oftastora, som startar fristående skolor utan annat märkbart syfte än detekonomiska vinstintresset. menar att det svenskaskolväsendet skall hållas helt fritt från den sortens vinstkrav. I de fall enskola går med vinst bör denna vinst återinvesteras i verksamheten och pådet sättet komma eleverna till godo. Därför föreslår vi att det införs enbestämmelse som innebär att det överskott som uppstår i friståendeskolor och förskolor skall gå tillbaka till verksamheten och inte betalas utsom vinst till huvudmannen. bör hos regeringen begäraförslag till en sådan ändring i skollagen.6 Konfessionella fristående skolorI läroplanerna både för det obligatoriska skolväsendet och förgymnasieskolan anges att undervisningen i skolan skall vara icke-konfessionell. menar att detta är en mycket viktig principsärskilt i ett mångkulturellt samhälle. Att undervisningen inte skall taställning för en viss trosuppfattning utan istället uppmuntra till egetkritiskt sökande efter kunskap och ge stöd i skapandet av en egenvärldsbild är för oss grundläggande i en demokrati. Vi ställer oss därförfrågande till hur de fristående skolor som drivs på konfessionell grunduppfyller detta grundläggande krav. Vi vill därför föreslå att Skolverketfår i uppdrag att göra en översyn av detta. Detta bör begära hosregeringen.7 Hemställan7 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de fristående skolornas effekt påsegregationen i samhället bör utredas vidare,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avskollagen att får förklara en fristående skola berättigad tillbidrag endast om kommunen kan visa att detta inte innebär påtagliganegativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen,3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avskollagen att får förklara en fristående skola berättigad tillbidrag endast om kommunen kan visa att detta inte innebär påtagliganegativa följder för kommunens ekonomi,4. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avskollagen att huvudmannen för en fristående skola blir skyldig attersätta kommunen för de merkostnader som kommunen åsamkas närden fristående skolan undandrar sig sitt ansvar för eleverna enligt vad imotionen anförts,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en jämförande studie mellan de friståendeskolornas och de kommunala skolornas betygssättning,6. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avskollagen att ett krav för att skall förklara en friståendeskola berättigad till bidrag bör vara att den fristående skolan har enpedagogisk profil som innebär ett kvalitativt pedagogiskt tillskott tillskolväsendet i kommunen,7. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring attdet överskott som uppstår i fristående skolor och förskolor skall gåtillbaka till verksamheten och inte får betalas ut som vinst tillhuvudmannen,8. att hos regeringen begär att får i uppdragatt göra en översyn av hur de fristående skolor som drivs påkonfessionell grund uppfyller läroplanens krav om att undervisningenskall vara icke-konfessionell.Stockholm den 2 oktober 1999Britt-Marie Danestig (v)()()()()()()()()()()