mot · GN02So402 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So402av , ()Medicinsk etikInledningMänniskovärdetDemokratins innersta kärna utgår ifrån principen om människovärdet.Människans personliga värdighet har sin grund i uppfattningen ommänniskolivets okränkbarhet, alla människors lika värde och varjemänniska som en unik varelse med ett unikt värde. Därför kan intemedmänniskan behandlas enbart som ett objekt för olika ingrepp. Denenskilda människan är istället ett subjekt, vilket bl a innebär rätt tilldelaktighet i de beslut som rör den egna personen.Respekt för hela det mänskliga livet - en god grund förmedicinsk etikDen medicinska teknologin och forskningen har med förfinade metoderoch tekniska landvinningar trängt allt djupare in i livets biologi och kemi.Detta påverkar hela människans livscykel. Speciellt märkbara ärresultaten av denna inriktning vid livets början och i livets slutskede.Livet börjar vid befruktningen. I Genèvedeklarationen (1948) sägs attläkaren skall förpliktiga sig till den "yttersta respekt för mänskligt livalltifrån konceptionen till döden". Detta synsätt är en god utgångspunkt närnormer och regler ska utformas för den medicinska forskningen ochverksamheten.Grundlagsfäst rätten till livDen svenska regeringsformens 1 kap 2 § innehåller en rad målsättnings-stadganden vars innebörd inte kan tas till utgångspunkt för rättsliga kravgentemot det allmänna. Det gäller t ex skrivningen om rätten till arbete.Detta faktum har dock inte hindrat grundlagsstiftaren från att införa dessastadganden.Målsättningsstadgandena är till sin karaktär inte rättsligt bindandeföreskrifter utan anger mål för den samhälleliga verksamheten. Som sådanakan de ha eller få politisk betydelse och effekterna av stadgandena kan bliföremål för politisk kontroll. Det väsentliga med dessa portalskrivningar äratt ålägga det allmänna att positivt verka för att den ifrågavarande rättighetenskyddas och främjas.Stadgandena är alltså utformade som en värdeorientering. Denna värde-orientering, regeringsformens människosyn, har alltså inga direkta rättsligaeffekter, men anger den ram som utgör grunden för samhällsbildningen. Påså sätt bidrar regeringsformen till etiköverföringen till medborgarna. Detborde åligga det allmänna att positivt verka för att rätten till liv skyddas ochfrämjas.Fri- och rättighetskommittén konstaterade i sitt betänkande SOU 1993:40att "den mest grundläggande av de mänskliga rättigheterna är rätten tillliv". Trots detta avvisade kommittén tanken på att införa ett stadgande omdetta i den svenska grundlagen. Den viktigaste mänskliga rättigheten rymsalltså, enligt detta synsätt, inte i en svensk grundlag.Vi kristdemokrater anser att den mest grundläggande mänskliga rättig-heten, rätten till liv, bör ingå i regeringsformens värdeorientering imålsättningsstadgandena. har 1 kap 2 § regeringsformenföljande lydelse:"Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors likavärde och för den enskilda människans frihet och värdighet. "Vi föreslår följande tillägg:"Den offentliga makten skall utövas med respekt för människolivetsokränkbarhet, alla människors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet. "Genom en sådan grundlagsändring fastslås människolivets okränkbarhetsom en övergripande värdeorientering för allt samhällsarbete. Som sådan börden också prägla ramarna och reglerna på det medicinsk-etiska området.AborterI motionens inledning beskrivs en kristdemokratisk syn påmänniskovärdet och människans integritet. En allt större förståelse fördenna grundsyn när det gäller det spirande livet har växtfram.Utredningen (SOU1989:51), har lett till en betydande samsyn kring de etiska problem som ärförenade med fosterdiagnostik och aborter. Denna utredning deklareradebland annat:När det gäller den oföddes intresse bör först framhållas att ett iprinciphar rätt till utveckling och rätt att födas. Därav följer att en abort inte kanmotiveras utifrån fostrets intresse. Ett abortbeslut innebär som regel attkvinnans (föräldrarnas) intresse att inte föda barnet tillåts väga tyngre änfostrets intresse att utvecklas och födas.Utredningen deklarerar vidare som sin uppfattning:Man måste utgå från att modern och det blivande barnet är två individer sombåda är skyddsvärda ... Det spirande människolivet har i sig ett stort värde.Det kan inte ses enbart som en del av kvinnans kropp. skrev ett enigtsocialutskott i betänkandet "Vissa etiska frågor" (1993/94: SoU2 ) attutskottet "... anser det nödvändigt med en sammanhållen och etiskt förankradpolitik i dessa frågor. Utgångspunkten måste därvid vara den syn påmänniskan och på människolivets helgd som har sin förankring bl a i denkristna etiken och den västerländska humanismen. Alla människor harsamma värde och den grundläggande mänskliga rättigheten är rätten till liv.Samma uppfattning deklareras i inledningen till därdet klargörs att barnet har rätt till "lämpligt rättsligt skydd" även förefödelsen.Det finns alltså numera en bred samsyn om att alla människor har rätt tillliv och att fostret är en skyddsvärd individ med en principiell rätt till livochrättsskydd. Denna samsyn kommer till uttryck bl a i internationellakonventioner, svensk lag, socialutskottets betänkanden och i olika statligautredningar.Det råder numera också en samsyn om att "en avvägning mellan fostretsoch moderns intressen är ofrånkomlig då dessa är motstridiga". Som exempelkan nämnas regeringens proposition "Fosterdiagnostik och abort" (Prop1994/95:142):En avvägning mellan kvinnans intressen och den oföddes intressen ärofrånkomlig. Det är dock viktigt att vara vaksam så att inte denna slagsavvägning leder i riktning mot en etisk gradering av människoliv.Synen på aborterDen i förda politiken har inte på ett riktigt sätt dragit slutsatsernaav den gemensamma synen på fostret och kvinnan som två skyddsvärdaindivider, som anges ovan.Mot bakgrund av detta är det enligt kristdemokratisk uppfattning omöjligtför staten och lagstiftaren att ställa sig neutral till det etiska dilemma somenabort innebär. Därför driver vi kravet att principen om människolivetsokränkbarhet skrivs in i regeringsformen.Kristdemokraterna avvisar också det synsätt som i offentliga utredningar,propositioner etc betraktar abortsituationen som enbart en "intressekollision"eller en fri- och rättighetsfråga.Abort är att släcka liv. Det är varje demokratis ofrånkomliga ansvar attvärna livet allt från dess tillblivelse. Att slå fast denna demokratinsgrundbultbefriar emellertid inte samhället från den konfliktsituation en abort medför.Allt måste därför göras för att i opinionsbildning och rådgivning framställadet som naturligt och självklart att en graviditet ska fullföljas. Socialt ochekonomiskt ska alla tänkbara insatser erbjudas för att undvika abort. Envidgad syn på vad som brukar kallas abortförebyggande åtgärder och vilkaåtgärder som följaktligen behövs föreslås. De abortförebyggande åtgärdernatill trots kommer det dock även att finnas abortsökande. Dennaetiska konflikt kan inte lagstiftas bort. vill Kristdemokraternaframhålla lagens normativa effekter på tänkande och praxis. bör därför formuleras så att information, stöd och råd till denabortsökande lyfts fram som helt centrala begrepp.Den syn som förespråkas när det gäller aborter innebär alltså att aborteninte kriminaliseras men att samhället ska lämna värdeneutraliteten när detgäller det spirande livet och i stället söka skapa en medvetenhet om fostretsvärde och verka graviditetsstödjande.Samhällets regelverk om aborterMed den starkt graviditetsstödjande inriktning av lagstiftning och andraåtgärder som i det följande föreslås, kan vi inte invända mot att kvinnanunder graviditetens första fas fattar det slutliga beslutet om en abort skautföras eller ej. Vi ser andra former för avgörande, t ex prövning i någonform av kommitté knuten till en samhällsinstitution, som mindretillfredsställande alternativ.Tidsgränsen då prövning krävsEnligt nuvarande abortlag fattar kvinnan det slutliga avgörandetom abort före den 18:e graviditetsveckan. Därefter krävsSocialstyrelsens prövning. I dagens situation genomförs drygt 90 procentav aborterna före den , mindre än en procent efter den 18:eveckan.Abortlagens nuvarande tidsgräns diskuteras både bland lekmän ochmedicinskt sakkunniga. Det har framförts argument för en sänkning avtidsgränsen, t ex att antalet aborter på detta sätt kunde minskas. Å andrasidan hävdas att en snävare tidsgräns skulle kunna medföra att en delabortsökande inte fick tillräcklig tid att i lugn och ro tänka igenom sittbeslut.Vi anser att de tänkbara effekterna av en sänkt tidsgräns för när Social-styrelsens tillstånd krävs för abort bör studeras noga. En sänkning kanövervägas om det kan göras troligt att en sådan åtgärd skulle minska antaletaborter. Det är dock angeläget att fokusera på huvudfrågan och inse att detetiska dilemmat är att aborten överhuvudtaget utförs, och inte i första handnär den utförs.LivsduglighetEn fråga som varit föremål för diskussion är när ettfoster kan betecknas som livsdugligt. Detta har betydelse vad gäller den"övre abortgränsen" eftersom abort inte får utföras om ett kanbedömas som livsdugligt. Svensk gynekologisk förening har hemställtom att gränsen måste ändras eftersom utveckling ochteknik gått framåt så man numera kan rädda som föds kring vecka21-22.Vi anser att en ändring måste ske i Allmänna råd, somutgör riktlinjer för tillämpningen av abortlagen. Det är ytterst angeläget attsamhället har regler som är i takt med utvecklingen. måsteentydiga signaler ges om att abort inte är tillåtet om ett barn kan bedömassom livsdugligt utanför livmodern. Vi anser att den övre gränsen för abortbör ändras för att marginalen ska vara tillräcklig. Det får interåda något tvivel om att aborter utförs vid som inte tangerar gränsen dåett kan överleva utanför livmodern.Ansökan om abort, information och stödsamtalI en presenterad doktorsavhandling påpekar man vikten av att seden abortsökande kvinnan i ett psykosocialt sammanhang. Enligt studienfinns det många faktorer som avgör om en kvinna väljer att genomgå enabort. Två av dessa är att relationen till den blivande fadern är dålig elleratt kvinnan inte känner sig mogen eller fysiskt stark.Redan idag är det obligatoriskt för landstingen att erbjuda stödsamtal infören eventuell abort. anser att informationen ochstödsamtalen bör få en mycket tydligare inriktning . Informationen ianslutning till en abortansökan kan följa ungefär samma rutiner somtillämpas exempelvis vid klinisk prövning av läkemedel. Vi föreslår att varjeabortsökande ska få en skriftlig information. Informationen bör redovisavilka grundvärderingar samhället står för när det gäller människovärdet ochtydligt men varsamt lyfta fram det etiska dilemmat. På ett naturligt sätt kandå alternativ till abort aktualiseras.Det måste i detta sammanhang framhållas som helt naturligt att mannen tarsin del av ansvaret, tar del av informationen och sedan är med och diskuterarbeslutet.Informationen ska ha en inriktning som stämmer med Europarådetskonvention om mänskliga rättigheter och biomedicin. Det innebär att "enperson i förväg ska ha fått information som är anpassad till behandlingensändamål och natur och redogör för dess konsekvenser och risker". Hur och ivilken omfattning stödsamtalen ska ske får ytterligare övervägas.Stödsamtalet bör endast genomföras av personer medutbildning i etisk rådgivningMötet vid ansökan om abort och följande stödsamtal ska endast fågenomföras av personer som fått en utbildning i etisk rådgivning. INorge finns en tvåårig akademisk utbildning för etisk rådgivning. Någotliknande bör införas i . De som går igenom en sådan utbildningkan sedan vara samtalspartner vid många typer av etiska dilemman, t exfosterdiagnostik, aborter, sterilisering, transplantationer och medicinskttillämpad genteknik. När det gäller aborter, bör utbildningen innehållagod information om olika abortförebyggande och graviditetsstödjandeåtgärder som stat, landsting, kommun och enskilda organisationer kanerbjuda. Rådgivarna kan enligt vårt förslag antingen vara knutna till denoffentliga sektorn eller vara helt fristående. Grundkraven på rådgivarnabör fastställas av . Verksamheten ska finansieras avoffentliga medel till en viss grundnivå. Olika intresseorganisationer kansedan bygga på med egna medel. Alla stödsamtal ska vara kostnadsfriaoch inga journaler ska föras. Mannen bör självfallet delta i samtalen,utom när det finns speciella omständigheter som gör det olämpligt.Utrymme att tänka igenom sitt beslutErfarenheterna visar att många kvinnor känner sig pressade inför abort-beslutet. På något sätt borde stöd ges till kvinnor som önskar få en miljödär man i lugn och ro kan fatta sitt beslut.Ett sådant försök har genomförts vid , länslandsting. Kvinnor som är tveksamma inför en eventuell abort har där fåttkomma och bo i en rofylld miljö. De har kunnat tala med olikaresurspersoner om sitt beslut.Denna försöksverksamhet bör kunna spridas till alla landsting. I sambandmed rådgivningen inför en eventuell abort bör kvinnan inbjudas till en sådan"beslutsmiljö" med boende och samtalsresurser. Också i det här fallet börsamtalen kunna genomföras av olika huvudmän.Efter beslutet: Graviditetsstödjande åtgärderDet är viktigt att alla gravida får bra och lämpligt stöd i situationer dågraviditeten känns som en belastning. Stödfamiljer bör vid behov kunnaerbjudas som hjälp, särskilt åt ensamstående mödrar, under den periodman önskar före födseln. Föräldrar med psykosociala eller andra problemmåste också få intensivt stöd både före och efter födseln.Mödrahälsovården ska utgå ifrån att graviditet är något positivt förföräldrarna och att graviditeten ska fullföljas.Stödsamtal efter abortOckså den som gått igenom en abort ska erbjudas fortsatta stödsamtal.Stödsamtalen kan hjälpa kvinnan att hinna bearbeta sin upplevelse och gehenne psykologiskt stöd, till exempel inför en ny graviditet.I anslutning till detta anser vi det viktigt med förstärkt tvärvetenskapligforskning kring situationen före och efter en abort för kvinnan, hennes familjoch närmaste anhöriga. I har forskningen kring kvinnors hälsa efterabort kommit mycket längre än i . Denna forskning, som stöds avsvenska erfarenheter, bekräftar att många kvinnor får olika typer av problemefter en abort. Resultaten från en intensifierad svensk forskning kunde bli tillstor nytta såväl i det abortförebyggande och graviditetsstödjande arbetet somvid stödsamtalen efter en abort.En barntillvänd samhällsmiljöPolitiken på alla nivåer måste inriktas på att skapa ett barnvänligtsamhälle. Villkoren för familjer och föräldrar måste bli sådana attmänniskor inte känner oro inför de materiella villkoren.Vi förutsätter att den granskning som pågår i många kommuner avkommunala verksamheter i relation till kan leda till enförstärkning av barnets ställning.Förstärkta insatser till stöd för alla barn med särskilda behov kan påverkaviljan att "skaffa barn". Så kan t ex en blivande förälder, som fått veta attdetväntade barnet kan lida av ett handikapp, få större mod att fullföljagraviditeten om stat och kommun verkligen visar att handikappadetillerkänns samma värde och möjligheter som övriga medborgare.Ett barntillvänt arbetslivDet moderna arbetslivet skiljer föräldrar från barn en stor del av dygnet.Speciella åtgärder har krävts för att båda föräldrarna skulle kunnaförvärvsarbeta utanför hemmet. Förskolan och daghemmen har gjortdenna utveckling möjlig. Den svenska förskolan har också bidragit till engod omsorg för många barn. Men frustreras många föräldrar avatt de har så litet tid till förfogande för sina barn.Kristdemokraterna har i andra sammanhang betonat bristen på valfrihet förde föräldrar som vill ta ett större eget ansvar för barnens utveckling.Vårdnadsbidraget är exempel på en reform som skulle underlätta för dennagrupp föräldrar, som bidraget ger en symbolisk uppvärdering avarbete med och uppfostran av barn i hemmet. Också arbetsgivare ochfackliga organisationer borde analysera hur man kan underlättakombinationen föräldraskap - förvärvsarbete. Det har oftaantytts att arbetsgivare tvekar att anställa unga kvinnor - och också ungamän - som planerar att skaffa barn. Arbetsmarknadens parter måste på etthelt annat sätt än nu bli varse att arbetsmiljö och arbetsvillkor är en viktigdelav det som avgör om människor väljer att sätta barn till världen.Kristdemokraterna anser därför att arbetsmarknadens parter borde tillsättaen gemensam kommission med uppgift att studera hur arbetslivet kan blimera barntillvänt.Skola och utbildning som betonar människovärdetVi har uppfattningen att skolan inte förmedlar en sammanhängande ochtydlig bild av människovärdet. Många ungdomar uppfattar människan urett teknokratiskt, funktionalistiskt perspektiv. Människovärdet knyts tillmänniskans förmågor och egenskaper. Det spirande och det tynande livetfår därför ett lägre värde.Inledningen till läroplanen betonar människovärdet och dess förankring ivästerländsk humanism och tradition. Enligt vår mening är det långtkvar innan denna grundinställning förverkligats i skolans vardagsliv ochundervisning. Lokala skolstyrelser samt föräldrar och lärare måsteentusiasmeras att verka för skolplaner och praktiskt arbete i skolans världsom tydligt demonstrerar att varje individ har samma egenvärde oberoendeav bakgrund.En viktig del av utbildningen är sexualundervisningen. Den bör ingå i enbred samlevnadsundervisning, som betonar ansvar för och hänsyn till andramänniskor.Familjerådgivning och preventivmedelsrådgivningFamilje- och preventivmedelsrådgivningen ska vara väl utbyggd ochlättillgänglig i hela landet. Det måste enligt vår uppfattning finnasungdomsmottagningar i varje kommun. Också vidungdomsmottagningarna bör framgå att samhället inte ställer sig neutralttill det spirande livet.Preventivmedelsrådgivningen bör omfatta ett brett spektrum av metoder,även så kallad naturlig familjeplanering.SammanfattningDet finns få områden där komplexiteten är så stor som inom demedicinsk-etiska. Frågorna är både känsliga och svåra och många gångerför de oss nära de stora livsfrågorna. Ett ämnes komplexitet får dockaldrig innebära att allmänhet och beslutsfattare avstår från att delta idebatten. Vi kristdemokrater ger oss inte ut för att ha svar på alla frågor.Vi vill föra fram våra synpunkter på ett ödmjukt sätt och inbjuda fler tillsamtal. Det som är viktigast är dock att veta vilken grundideologi manstår för. För oss är den kristna människosynen om alla människors lika,unika och okränkbara värde grundbulten. Utifrån detta synsätt har viformat våra ställningstaganden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om abortförebyggande åtgärder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tidsgränsen då prövning krävs,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om livsduglighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att se den abortsökande kvinnan i ettpsykosocialt sammanhang,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödsamtal,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning av personal som deltar i stödsamtal,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om abortförebyggande och graviditetsstödjandeforskning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om familjerådgivning och preventivmedels-rådgivning.Stockholm den 5 oktober 1999Chatrine ()()()()()()()()()()()()()()()()