mot · GM02K12 · 1999-01-22 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K12av Per m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:38 Staten och trossamfunden - begravningsverksamheten, kulturminnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m.Bristen på långsiktighetVid de senaste årens överläggningar i kyrka-statfrågan hartvå synpunkter givits allt större vikt: Reformen bör ske ibredast möjliga enighet och lösningen skall vara långsiktig.Konstitutionsutskottet underströk i betänkandet inför principbeslutethösten (1995/96:KU12) långsiktigheten: "Regeringens förslag syftar tillatt efter den mycket långa perioden av återkommande utredningar nu få tillstånd en varaktig lösning av kyrka-statfrågan. "1Beträffande den kyrkoantikvariska ersättningen framhöll KU åter vikten avlångsiktighet:"Utskottet instämmer i att ersättningen bör vara ett led i ett ömsesidigtåtagande av staten och att bevara de kulturhistoriska värdenainom , och detta bör komma till uttryck i en långsiktigöverenskommelse mellan staten och kyrkan." 1I utredningen Den kulturhistoriskt värdefulla kyrkliga egendomen och dekyrkliga arkiven (SOU 1997:43) framhöll en enig kommitté att "ersättningenskall vara ett led i ett ömsesidigt åtagande av staten och attbevara kyrkans kulturhistoriska värden. Detta skall komma till uttryck i enlångsiktig överenskommelse. Denna överenskommelse bör sträcka sig över25 år. "Beträffande den kyrkoantikvariska ersättningen framlägger regeringen ipropositionen ett förslag med en varaktighet av endast , till2009. Därefter skall nya överläggningar upptas. Förslaget om skattefrihet förprästlönetillgångarna begränsas likaså till , varefter nya överläggningarskall tas upp också i denna fråga. Det är inte lätt att se hur dessa förslagstämmer överens med det allmänt omfattade kravet på långsiktighet.Relationsförändringen mellan staten och kyrkan innebär en historiskreform, därom är alla ense. Ett förhållande som varat som Sverigeframträtt som nationalstat ersätts av ett där kyrkan i väsentliga avseenden blirfri att besluta i egna angelägenheter. Mera prosaiskt uttryckt lämnar kyrkanden offentliga sektorn och får en privaträttslig associationsform. Regeringensuppfattning om vad långsiktighet innebär verkar mot denna bakgrund någotbegränsad: Man nöjer sig med påpekandet att är i budget-sammanhang (se prop. s. 256).Långsiktigheten är viktig för att kyrkan så långt som är möjligt skall kunnaarbeta under kända och förutsebara ekonomiska förhållanden. Osäkerheteninför framtiden förstärks emellertid ytterligare av att regeringen i proposi-tionen säger sig "överväga att och för tiden därefter införanågon form av avgift eller skatt för att uppnå statsfinansiell neutralitet" (seprop. s. 260).BegravningsverksamhetenRegeringen framhåller i propositionen att åtskilligaremissinstanser ifrågasatt utformningen av förslaget att vissatransporter skall ingå i begravningsavgiften och därförtillhandahållas utan särskild kostnad för dödsboet.Regeringen menar att det är rimligt att samhället genombegravningsavgiften tar ansvar för finansieringen avkostnaden för transporter eftersom det enskilda dödsboet harsmå möjligheter att påverka behovet av transporter av denavlidne i samband med en begravning. Förslaget innebäremellertid att endast en del av transporterna omfattas,närmare bestämt sådana som sker efter det att stoftet kommittill bisättningslokal eller liknande. Det kan till exempelinnebära transport från ceremonilokal (kyrka eller kapell) tillkrematorium eller grav. Transport från bårhus tillbisättningslokal ingår inte. utförs transporterna, somalltså är flera, av begravningsbyrån. Det förefaller opraktisktatt huvudmannen skall överta ansvaret för en begränsad delav transporterna. I propositionen skrivs att det allmännasansvar för en del av transporterna inte behöver innebära atthuvudmannen själv utför transporterna i egen regi utan attden transportorganisation som redan finns hosbegravningsbyråerna bör kunna utnyttjas. Resigneratkonstaterar regeringen att det inte är möjligt att i lag i detaljprecisera alla förutsättningar för att en transport skall ingå ibegravningsavgiften. "Det är en fråga som får lösas i denpraktiska tillämpningen." Ett sådant förslag är enligt vårmening så illa berett att det knappast kan bli föremål förlagstiftning.Regeringen föreslår vidare att skall utse ombud med uppgiftatt granska hur församlingarna tar till vara de personers intressen som intetillhör . Enligt vår uppfattning är detta förslag omständligtoch onödigt. nuvarande tillsynsregler är tillräckliga.KyrkoavgiftenDet faktum att kyrkoavgiften/avgiften till trossamfundkommer att beräknas efter den kommunalt beskattningsbarainkomsten av tjänst, proportionellt och utan tak, medför vissauppenbara olägenheter. Medan de som enbart harkapitalinkomster helt slipper avgift måste de som har en godinkomst av tjänst betala ett belopp som kan tyckas bliorimligt högt för en frivillig tillhörighet till ett samfund.En egendomlighet som följer av kopplingen till den kommunalt beskatt-ningsbara inkomsten är vidare att kyrkoavgiften kommer att påverkas varjegång det sker en förändring av kommunalskattelagens regler, t.ex.beträffande grundavdrag eller reseavdrag.Eftersom några krav på ändringar inte förts fram från trossamfunden självaär det dock inte rimligt att nu lägga fram något alternativt förslag. Däremotbör beredskapen vara god för att tillmötesgå framtida önskemål om ändratberäkningssätt för uttagande av kyrkoavgift.De ekonomiskaregleringarnaI propositionen framhålls att det inte är självklart hurreformen skall summeras i ekonomiska termer. Det är lätt attinstämma i detta påstående. De överväganden som görs ipropositionen om hur en statsfinansiell neutralitet skallräknas fram är inte heller särskilt övertygande.Statens inkomstbortfall är huvudsakligen en följd av att församlingarnaskommunstatus upphör. Beträffande den så kallade administrativa ersätt-ningen kan tilläggas att den vid införandet motiverades med statensträngda ekonomiska läge. Därför borde också de kyrkliga kommunernalämna sina bidrag, menade man. Kopplingen till församlingarnas kommun-status var uppenbar. När denna upphör och församlingarna får enprivaträttslig associationsform bortfaller grunden för att denna post skallbelasta kyrkan vid ekonomiska beräkningar. Regeringen menar i proposi-tionen i polemik mot kyrkomötet att avgiften alls inte sades vara tillfällig närbeslutet fattades utan skulle gälla tills vidare. Men även om staten också ifortsättningen kommer att befinna sig i ett trängt ekonomiskt läge ochbehöva dra in pengar från kommunerna så saknar detta relevans för kyrkansdel. Församlingarna upphör ju att vara kommuner år 2000.Den kulturhistoriska överkostnaden för , vilken harberäknats till , är en följd av kulturminneslagensbestämmelser. Dessa var vid införandet en följd av kyrkans kommunstatus.Vi delar uppfattningen att det är positivt för kyrkan att de ekonomiskaregleringarna upphör. Tillskottet anges i propositionen motsvarasju öre i skatte- eller avgiftssats. I likhet med regeringen anser vi att kyrkanbör utnyttja utrymmet till en sänkning av kyrkoavgiften. Om kyrkan genom-för skattesänkningen kan den delen av reformen anses ekonomiskt neutral.Besluten måste dock fattas självständigt av de många pastoraten och sam-fälligheterna.Det finns inte något invändningsfritt sätt att göra kalkylen om ekonomiskaplus och minus för staten av reformen. Regeringen har inte heller ipropositionen givit sig ut för att ha räknat och resonerat på det enda rimligasättet, utan markerar på många ställen sin osäkerhet. Med tanke på detuttalade önskemålet att reformen skall vara långsiktig och beslutas i bredenighet bör därför, enligt vår mening, förslaget omarbetas i vissa avseenden.Det kyrkoantikvariska anslagetRedan i 1995 års principproposition framhölls att bevarandetav de kyrkliga kulturvärdena är en angelägenhet för helasamhället och svenska folket och att det därför inte är rimligtatt den totala kostnaden för detta allmänintresse bärs enbartav medlemmar av . Relationsförändringenmellan staten och kyrkan sker . Regeringen föreslåremellertid att ingen kyrkoantikvarisk ersättning skall utgå föråren 2000 och 2001 och att bestämmelsen ikulturminneslagen om rätt till ersättning förvård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena därför inteskall träda i kraft förrän . Detta innebärenligt vår mening ett avsteg från principbeslutet. Argumentetatt det s.k. miljardprogrammet för kyrkliga jobb har minskatbehovet av underhåll är inte övertygande eftersomåtgärderna endast i ringa omfattning berör denkyrkoantikvariskt värdefulla egendomen. Regeringen bördärför i samband med vårpropositionen återkomma medförslag om kyrkoantikvarisk ersättning för åren 2000-2001.PrästlönetillgångarnaPrästlönetillgångarna bör behålla sin skattefrihet. Som fleraremissinstanser framhållit har relationsförändringen inte hafttill syfte att åstadkomma några skattemässiga förändringar.Egendomen har varit befriad från skatt och har avhävd använts till att finansiera kyrkans förkunnelse.Nya skatter och avgifterHotet att staten kan återkomma med nya skatter eller avgifterbör av skäl som ovan antytts avvisas.Om dessa villkor tillgodoses kan kraven på långsiktighet och enighet upp-fyllas. Därigenom kan det reformarbete som bedrivits med avsevärdframgång fullföljas på ett lyckligt sätt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om kyrkoantikvarisk ersättningsåvitt avser i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förslag om kyrkoantikvarisk ersättning för åren 2000-2001bör läggas fram i vårpropositionen 1999,3. att avslår regeringens förslag till lag om ändring ibegravningslagen såvitt avser 9 kap. 6 § tredje strecksatsen angående vissakostnader för transporter i samband med begravning i enlighet med vad somanförts i motionen,4. att avslår regeringens förslag till ändring av begravningslagensåvitt avser 10 kap. angående utseende av ombud med uppgift att granska hurförsamlingarna tar till vara de personers intressen som inte tillhör ,5. att antar förslaget till lag om skattefrihet förprästlönetillgångar vid taxering med den ändringen attskattebefrielsen inte tidsbegränsas utan att orden "vid 2001-2010 årstaxeringar" utgår ur rubriken och lagtexten,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det inte bör införas ytterligare någon form av avgift eller skattför att uppnå s.k. statsfinansiell neutralitet.Stockholm den 21 januari 1999Per ()()()()()()()()()