ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Bo538 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo538av Brendt, ()Skyddet av naturskogIntensiteten i arbetet med skogsskyddet har ökat under de senaste årenoch i regeringens proposition 1999/2000:1 aviserar regeringen ökaderesurser såväl till insatser för biotopskydd i skog som insatser förskogsreservat . Regeringen fastslår att avsikten ärdels att spara nyckelbiotoper, som innehåller mycket höga biologiskavärden, dels att spara produktiv skog, i första hand äldre sådan.I exempelvis utgör naturskogarna en mycket liten delav skogslandskapet, uppskattningsvis , och är utspridda i landskapet.Fragmenteringen är stor och stora sammanhängande naturskogsområdensaknas i princip helt. Förhållandena är likartade över hela landet. Ett lång-siktigt bevarande av den biologiska mångfalden i skogslandskapet kräver attkvarvarande naturskogar bevaras och att ytterligare restaureras. Dethöjda anslaget för skydd av värdefull natur är ett viktigt redskap i bevarandetav den biologiska mångfalden.Trots de ökande anslagen kan man från länsstyrelsernas sida inte hindra attviktiga naturskogar fortfarande avverkas och fragmenteras. För närvarandehotas i exempelvis ett tiotal naturskogar av avverkning. Mednuvarande avverkningstakt är risken uppenbar att det i princip inte kommer att finnas någon naturskog att skydda. Dettautgör ett mycket allvarligt hot mot den biologiska mångfalden, då varjeavverkning minskar möjligheterna att bevara alla arter i ett landskaps-perspektiv. Ett alternativ skulle kunna vara att föreslå ett femårigt stopp föravverkning i naturskogar för att identifiera befintliga naturskogar och för attutreda hur mycket och vad som behöver skyddas.Det pågår ett intensivt arbete runt om i landet för att nå upptill regeringens intentioner. Tilldelade medel har emellertid under en längretid varit otillräckliga, vilket bl.a. lett till att arbetet med inventering,avgräns-ning och övrigt bakgrundsarbete blivit eftersatt. Arbetet med skogsskyddet ären invecklad process som kräver stora personalresurser. I arbetet ingår bl.a.kontakter med mark- och sakägare, markåtkomst och bildande av naturreser-vat och en viktig del av arbetet består av att genomföra fastighetsutredningaroch ta fram markägarutredningar. Länsstyrelserna har såsom huvudansvarigaför områdesskyddet i länen avsatt större resurser för sam-verkan, i första hand med skogsvårdsorganisationen, kommunerna och deideella naturvårdsorganisationerna, samt ett utökat samarbete med mark-ägarna och med skogsnäringen.Arbetet med skogsskyddet kräver stora personalresurser. För att klara avdetta arbete måste få tillräckliga resurser för såväl invente-ringar, som det administrativa arbetet med att bilda nya skogsreservat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge länsstyrelserna möjlighet att tillfälligtanvända en del av anslaget A 3 inom utgiftsområde 20 för personal-förstärkning för att uppnå målet biologisk mångfald i det svenskaskogslandskapet.Stockholm den 5 oktober 1999Agneta Brendt (s)()()()()()Elisebeht ()
mot · GN02Bo539 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo539av , ()NationalstadsparkenProblem för ()FondRiksdagen inrättade världens första nationalstadspark Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården, (även kallad ) . Nuhar gått och vissa problem har uppdagats med parkensskötsel och resurser.När inrättar en nationalpark så skyltas området medinformationstavlor, särskilt vid lämpliga entréer, gränser stakas ut så att manvet när man är inom respektive utanför . har nästan fem årgått och det är att detta görs även i och runt . Ennationalstadspark är något unikt för landet och av stort värde för turismen tillStockholm. Därför bör informationen förbättras.Det finns fortfarande byggrätter som ligger kvar i området i somborde lösas in. i gjorde en förfrågan till angående kvarteret och fick nej på att lösa ut JMBygg, som hade byggrätten. Med en fond för så skulledetta kunna lösas. blir det istället en störande byggnation i norra har begärt förlängd koncession för att ha kvar sinaluftledningar över . Enligt ett avtal skall ledningarläggas i jord när teknik finns. Tekniken finns men anser attkostnaden blir för hög. Med en statlig fond skulle dylika tvisters lösningkunna påskyndas.Av ovanstående framgår behovet av en statlig fond för att komma till rättamed t.ex. bristande resurser för informationsskyltar, problem med gamlabyggrätter och försköning av landskapsbilden, men säkert mycket annatockså.BullerEfter bildande har problem med buller-situationen uppdagats. Enligt och kommunernas mätningar ärbullernivåerna mycket höga i parken, särskilt inom Brunnsvikenområdet.Där har man över 150 000 fordonsrörelser/dygn och denna del avEkoparken drabbas av (A) stora delar av dygnet. normer borde nivån ligga på och definitivtinte över 55. Så västra kan i de öppnare delarna inte nyttjasav friluftslivet på grund av bullersituationen.Riksdagen har antagit ett handlingsprogram för buller men relativt lite äranslaget i den totala vägbudgeten för att komma till rätta med detta växandemiljöproblem. hänvisar också till detta när problemet påtalas.Ekoparken där ingår är mest besökta grönområde med ca 15milj besökare . Många av dessa besöker . Just härskulle extra resurser för bullerbekämpning komma många medborgare tillgodo. Det skulle också vara en tydlig markering att även friluftsområden kanbullerskyddas, inte bara bostadsområden. Trots allt har vi friluftsområden föratt koppla av i och då är en god bullersituation viktig. Större resurser måsteavsättas för bullerbekämpning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en fond för att få resurser till infor-mationsskyltar och för att komma till rätta med gamla byggrätter samtatt genomföra gamla avtal om kraftledningars förläggning i jord,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilda bullerdämpningsinsatser i Brunns-vikenområdet inom ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att friluftsområdens bullersituation generellt upp-märksammas och åtgärdas.Stockholm den 5 oktober 1999Gudrun ()()
mot · GN02Bo540 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo540av , ()Offentlig natur- och kulturvårdSedan den nya (PBL) kom 1987 har en betydandedecentralisering skett av den svenska samhällsplaneringen. Kommunernahar fått planmonopol och de statliga instanserna har fått enkontrollfunktion. Det visar sig nu att den offentliga natur- ochkulturmiljövården kraftigt försvagats sedan 1987.Naturvårdsverket, och har funnit sig i enganska passiv informationsroll tillika med många länsstyrelser. Särskiltlänsstyrelser med starka kommunalpolitiker i styrelsen har blivit mycketaktiva i att driva på exploateringar, men mycket svaga när det gäller atttrygga områden undan exploatering, även när det handlar om riksintressen.Detta gäller bland andra länsstyrelse.Typexemplet är naturreservatet kring där reservatsärendetpågått medan exploateringarna kring gått rekords-nabbt utan erinringar från samma länsstyrelse.Exploateringsinriktade kommuner och länsstyrelser kör över sina egnanatur- och kulturvårdande instanser , vilka dessutom ofta rentadministrativt och organisatoriskt ges en underordnad roll. Detta gör att enorimligt stor börda läggs på ideella föreningar och andra enskilda för atthävda saker som riksintressen, , allmänna intressensom rör grönområden, strandskydd, buller m.m.När det gäller är läget extra intressant. är mycket aktivtnär det gäller att driva på exploatering av nya stadsdelar i storstadsområden,men mycket passivt när det gäller att värna om tätorters närgrönområden,parker och liknande.Naturvårdsverkets och nya informationsrollkombinerat med en passivitet när det gäller att värna riksintressen äroroande. Naturvårdare protesterar och känner vanmakt.Som det nu är ser statsmaktens system för natur- och kulturvården bra utpå papperet, men i verkligheten förlorar samma natur- och kulturvårdregelmässigt mot exploateringsintressen.Det är uppenbart att det behövs en oberoende översyn av hur denoffentliga natur- och kulturmiljövårdens organisation har förändrats sedan1987 och hur graden av måluppfyllelse inom viktiga områden inom natur-och kulturmiljövården har utvecklats. Det behöver också klarläggas hurideella organisationer ska beredas tillfälle att delta i arbetet när det gällernatur- och kulturmiljövård.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av den offentliga natur-och kulturmiljövårdens organisation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om måluppfyllelse inom viktiga områden inomnatur- och kulturmiljövården,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av hur ideella organisa-tioner skall beredas tillfälle att delta i arbetet när det gäller natur- ochkulturmiljövård.Stockholm den 5 oktober 1999Gudrun ()()()Gotab, 1999
mot · GN02Fi1 · 1999-10-26 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi1av , ()med anledning av prop. 1999/2000:8 Yrkesregister m.m.BakgrundI prop. 1999/2000:8 föreslås lagstiftning som gör det möjligt att fortsättaförberedelserna inför en registerbaserad folk- och bostadsräkning.Lagen (1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls- och bostads-uppgifter upphör att gälla den dag regeringen bestämmer, dock senast vidutgången av 1999. Enligt 5 § skall uppgifter i de personregister som inrättatsmed stöd av lagen gallras senast när lagen upphör att gälla. Dessa uppgiftersom samlats in under provverksamheten (kommun och Högalidsförsamling i ) behövs emellertid för att bygga upp ettlägenhetsregister på riksnivå. Det föreslås därför att den tidpunkt dåprovverksamhetslagen senast skall upphöra förlängs till utgången avseptember 2001.En ytterligare förutsättning för registerbaserad folk- och bostadsräkning äratt det finns ett yrkesregister. Därför föreslås lagstiftning som gör detmöjligtatt inrätta ett sådant register, samt förslag till ändringar avseendeuppgiftsskyldighet för näringsidkare, stiftelser och sammanslutningar.Moderata samlingspartiets ställningstagandeRedan vid behandlingen av betänkandet 1995/96:FiU 6 framfördeModerata samlingspartiet sina argument mot en registerbaserad folk- ochbostadsräkning (FoB). Det framhölls i stället att statistikbehovet kundetillgodoses genom mindre omfattande insatser i enlighet med FoB 90-kommissionens förslag. (FoB och , SOU 1993:41).I föreliggande proposition läggs nu förslag om införandet av ettyrkesregister som ingår som en del i förberedelserna för en FoB. Moderatasamlingspartiet motsätter sig ett sådant register. Vi anser att registret snabbtkommer att bli föråldrat, inte minst som en följd av den storaföränderligheten på arbetsmarknaden. Själva tanken bygger på ettålderdomligt och statiskt synsätt. Det bygger på uppfattningen att individenefter genomgången yrkesutbildning, en gång för alla, förblir inom sammaområde resten av sitt yrkesverksamma liv. Ett permanent tillstånd. Så är detnaturligtvis inte. I stället blir vi alltmer medvetna om det livslånga lärandetoch ett ständigt behov av anpassning till nya förutsättningar. Detta är som viser det ett positivt inslag i ett dynamiskt och tillväxtorienterat samhälle. Nyayrkesroller uppstår kontinuerligt och andra försvinner och benämningarnahar ingen relevans i ett längre perspektiv. Som exempel på förgängliga datakan nämnas städare, lokalvårdare, sättare, webbredaktör, sakletare,monitorerare, kamrer, controller, coach och projektarbetare. Det senare kantäcka in precis vad som helst från en kulturinsats till ett avancerat projektinom rymdindustrin.Mot bakgrund av det anförda och som en konsekvens av detta har vi även isamband med budgetpropositionen (motion 1999/2000:Fi209) avvisat an-slaget för det i propositionen föreslagna "yrkesregistret".HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1999/2000:8 m.m. ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 26 oktober 1999Gunnar ()()()()()()Per ()()()()
mot · GN02Fi201 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi201av , ()Pensionärers ekonomiska och sociala situationPensionärsorganisationer och många pensionärer känner sigorättvist behandlade och anser sig inte ha fått en rättvis delav välfärdsutvecklingen. I stället menar man att mångapensionärer fått vidkännas kraftiga ekonomiska och socialaåtstramningar.I tidningarnas insändarspalter publiceras många inlägg där enskildapensionärer beskriver sin egen och andra pensionärers dåliga ekonomiskaoch sociala situation. Pensionärsorganisationer hävdar ofta att derasmedlemmar sätts i strykklass.Vad som är förvånansvärt i sammanhanget är det faktum att politikersällan eller aldrig går in i dessa debatter och förklarar eller försvarar varfördet är som det är. Denna ofta uteblivna debatt tolkar många pensionärer somatt de har rätt i sin kritik och att politiker skäms för den uppkomnasituationen.Nu är det förvisso så att det inom gruppen pensionärer råder storaskillnader. Det finns de som har god pension och en hygglig social standard.Samtidigt finns det många pensionärer vilka, åtminstone med svenska måttmätt, med rätta kan betraktas som fattiga och som har stora ekonomiska ochsociala problem.Åtskilliga är de uppgifter i media som beskriver med konkreta exempel dei bland rena tragedier som drabbar en del pensionärer. Dessutom går det inteatt förbigå de exempel på direkt vanvård av äldre som under stora rubrikerslagits upp i media där det sammantaget kan skrivas att uppenbarakränkningar förekommit.Nu aktuella skattesänkningar för i stort sett samtliga löntagare gäller inteför gruppen pensionärer. Detta beror på att skattesänkningarna utgör endelvis kompensation för kommande egenavgifter, vilket pensionärer intebetalar.Trots detta anser många pensionärer sig åsidosatta då de i flera fall, närpolitiker talar om att det går bra för landet, för egen del märker att deraspensionsökning ibland endast uppgår till några tior per månad.Riksdagen borde ta initiativ till en utredning om levnadsvillkoren för olikagrupper inom pensionärskollektivet. Det går uppenbarligen inte att behandlapensionärer som en ekonomiskt och socialt homogen grupp. Så har tydligengjorts med resultat att gruppen som helhet har det relativt bra. Detta resultatär rimligtvis missvisande.Om till exempel av landets pensionärer lever hyggligt ochövriga mindre bra eller dåligt, blir resultatet sammanslaget att pensionärernahar en god standard. Så bör man dock inte räkna utan även de som leverunder en värdig levnadsnivå måste bli fokuserade.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning av pensionärers ekonomiska ochsociala situation, framför allt mot bakgrund av det faktum att alltförmånga pensionärer efter svenska mått mätt lever fattigt.Stockholm den 26 september 1999Sten ()
mot · GN02Fi203 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi203av , ()Återinförande av investeringsbudgetDet budgetsystem som tillämpas med ett utgiftstak ochmed enbart driftsbudget har en allvarlig avigsida. Det hindrari onödan angelägna investeringar t.ex. i infrastruktur. Somdet nu är så kan överskott i statens inkomster enbartanvändas till återbetalning av statsskulden eller att sänkaskatter.Det vore ur samhällsekonomisk synpunkt rimligare att avsätta en del avtillfälliga budgetöverskott för investeringar.Jag anser därför att det är hög tid att reformera budgetsystemet ochåterinföra en särskild investeringsbudget vid sidan av driftsbudgeten.Denna investeringsbudget skulle då tillföras medel enbart i tider avöverskott.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återinföra investeringsbudget.Stockholm den 1 oktober 1999Sonja ()
mot · GN02Fi212 · 1999-10-05 00:00:00 — att beslutar om fördelning av utgifterna för budgetåret2000 på utgiftsområden enligt vad som anförts i motionen (bilaga 1),5. att godkänner beräkningen av förändringar avanslagsbehållningar för (bilaga 1),6. att godkänner den preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden för budgetåren 2001 och 2002 somriktlinjer för regeringens budgetarbete (bilaga 1),7. att godkänner beräkningen av de offentliga utgifternaför ,8. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 1 enligt uppställningen i bilaga 2, 19. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och utgifts-område 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt uppställningen ibilaga 2,10. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 3 och uppbörd enligt uppställningen ibilaga 2, 211. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställningen i bilaga 2, 312. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt uppställningen i bilaga2, 413. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt upp-ställningen i bilaga 2, 614. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, utgiftsområde 10 Ekono-misk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 11 Ekono-misk trygghet vid ålderdom samt utgiftsområde 12 Ekonomisktrygghet för familjer och barn enligt uppställningen i bilaga 2, 515. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och utgifts-område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt uppställningen i bilaga2, 1216. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning enligt uppställningen i bilaga 2, 817. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt upp-ställningen i bilaga 2, 718. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeenligt uppställningen i bilaga 2, 1319. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt utgiftsområde 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt upp-ställningen i bilaga 2, 1020. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, utgiftsområde21 Energi och utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställningen ibilaga 2, 1121. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställningen i bilaga 2, 922. att hos regeringen begär förslag till sådan lagändringatt sjukförsäkringens kostnader för trafikolyckor förs över frånsjukförsäkringen till trafikförsäkringen, 523. att beslutar om skatteförändringar enligt vad imotionen anförts.Stockholm den 5 oktober 1999Lars ()()()()()()()Tabell 9: (1 Yrkande 8 hänvisat till KU. 8 Yrkande 16 hänvisat till UbU. )BILAGA 1 (mkr)Tabell 10: (Regeringens utgiftstak ändringar Folkpartietsutgiftstak )BILAGA 1 (mkr)Tabell 11: (Regeringens utgiftstak ändringar Folkpartietsutgiftstak )Tabell 12: (BILAGA 2 (mkr) )
mot · GN02Fi213 · 1999-10-05 00:00:00 — att begär att regeringen fr.o.m. statsbudgeten för år2001 redovisar ISEW bland de ekonomiska nyckeltalen i finans-planen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att balansera globaliseringen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att motverka ekonomismen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att utforma fastare tillämpningsreglerför tiden , för målet om överskott i de offentligafinanserna på i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det sociala kapitalets betydelse för ett gottföretagsklimat,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att stimulera lokal kultur ochuppbyggandet av lokala och regionala nätverk.1Stockholm den 5 oktober 1999Birger ()()()()()()()()()Per ()()()()()()()1 Yrkande 6 hänvisat till NU.
mot · GN02Fi301 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi301av Heister, ()TandvårdsstödetRegeringen föreslår att anslaget A 1 Sjukvårdsförmåner ökasmed för innevarande budgetår. Detökade anslaget skall täcka ökade utgifter förvuxentandvården.De nuvarande reglerna för tandvårdsersättningen trädde i kraft så sent somden . Som regeringen skriver i tilläggsbudgeten präglades1998 av en viss turbulens på tandvårdsområdet. Detta kan dock inte ursäktaatt regeringen räknade fel på drygt en tredjedels miljard kronor.Vi hade tidigare och har fortfarande invändningar mot det nuvarandetandvårdsstödet som vi anser inte ger dem med störst behov av tandvård etttillfredsställande skydd. Vår modell, presenterad på annat håll, skulleinnebära ett bättre skydd som kostnaderna skulle hållas inom debudgetramar som fastställts.I tilläggsbudgeten föreslår regeringen att 226 miljoner av de 326 miljonersom saknas, skall tas från de funktionshindrade. Dels minskas anslaget förvissa statsbidrag inom handikappområdet, dels anslaget Kostnader för statligassistansersättning. En kvarts miljard kronor skall alltså föras från defunktionshindrade, utan att regeringen med ett ord berör vilka konsekvenserdetta medför.De socialdemokratiska regeringarna har konsekvent försämratför landets funktionshindrade. Även om ett par justeringar till det bättre nuhar aviserats, är tendensen tydlig.Vi kan inte ta ställning till regeringens förslag på neddragningar avanslaget till funktionshindrade mot bakgrund av att regeringen intepresenterar någon analys av konsekvenserna.Vi anser mot denna bakgrund att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag på hur finansieringen av tandvårdsstödet skalllösas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansieringen av tandvårdsstödet.Stockholm den 4 oktober 1999Chris Heister (m)()()()()()()()de ()()