ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sk755 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk755av , ()Realisationsvinstbeskattning av aktier m.m.Privatpersoners ägande av aktier diskrimineras i förhållande tillinstitutionellt ägande. I en aktieportfölj måste successiva omplaceringarkunna ske. Dessa drabbas av realisationsvinstbeskattning om enprivatperson genomför omplaceringen men inte om t.ex. en fond görsamma omplacering.Resultatet har blivit att fysiska personers ägande av aktier relativt settminskat i förhållande till institutionellt ägande och att deras aktieinnehav pågrund av beskattningen beläggs med orättvist höga transaktionskostnader.Detta är ur många synpunkter mindre önskvärt.Aktieägandets ägarfunktion har koncentrerats onödigtvis med de nackdelarsom detta medför. Utvecklingen mot mer pensionssparande i aktier, en posi-tiv utveckling i sig, accentuerar den nu berörda koncentrationen. Av dennaanledning borde realisationsvinstbeskattningen vad gäller aktier ochlikvärdiga värdepapper ändras, så att beskattningen endast aktualiseras omförsäljningen av värdepapper inte motsvaras av en ny placering i aktier ellermotsvarande värdepapper.För staten skulle detta inte innebära ett större inkomstbortfall. Handelnskulle nämligen öka och sannolikt ge lika stora skatteinkomster även om detotala transaktionerna skulle ge ett lägre genomsnittligt skatteuttag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrade regler för reavinstbeskattning vidförsäljning av aktier och likvärdiga värdepapper.Stockholm den 3 oktober 1999Margit ()
mot · GN02Sk756 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk756av , ()Reklamskatten på annonser och reklamReklamskattens snedvridande effekter för konkurrensen mellan olikamedier har varit ett faktum. Förhållandet harblivit än mer tydligt genom utvecklingen av nya medieformer, vilka sågott som undantagslöst inte omfattas av reklamskattelagen. För demedier, däribland dagstidningar och tidskrifter, som alltjämt omfattas avdenna lag får reklamskatten en direkt negativ inverkan påkonkurrenskraften.Detta är förvisso inga nyheter. (SOU 1997:53)föreslog ett avskaffande av reklamskatten. Samtliga remissinstanser utom entillstyrkte förslaget. vårproposition uttalade regeringen att ävenden ansåg att reklamskatten borde avskaffas, men att det ""saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande. Mot denbakgrunden föreslogs, i vad de flesta nog uppfattade som ett första steg, ettpartiellt avskaffande endast vad gällde reklamtrycksaker. uttaladeregeringen att förändringar på reklamskatteområdet måste vara så utformadeatt "dagspressens ställning och mångfalden inom dagspressen värnas".Lagändringen trädde i kraft . Det kan dock redan nukonstateras vad många befarade, nämligen att avskaffandet i fråga omreklamtrycksaker snarare bidragit till att ytterligare snedvrida konkurrensen.Dagspressen möter ett allt hårdare motstånd från den genom lagändringengynnade direktreklamen. Den utgör, utan överdrift, ett uppenbart hot mot detav regeringen uttalade värnet av dagspressens ställning och mångfalden inomdagspressen.Reklamskatten är genom sin konstruktion omöjlig att upprätthålla. Varjeförsök att genom på- eller tillbyggnader mildra dess snedvridande effekterleder till nya förskjutningar i konstruktionen och till attsituationen förvärras. Det nämnda, partiella, avskaffandet för vissamedieformer ger här ett gott exempel. Det är nu därför dags att fullfölja denavveckling som påbörjades vårproposition.HemställanHemställanMed hänvisning till den anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fullfölja avvecklingen av lagen (1972:266)om skatt på annonser och reklam.Stockholm den 4 oktober 1999Roy ()
mot · GN02Sk757 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk757av , ()Sambeskattning av förmögenhetDen svenska fömögenhetsskatten är så principlös som helst ingenskattelag får vara. Riktigt stora förmögenheter fritas från förmögenhets-skatten. De små drabbas. Till detta kommer sambeskattningen avförmögenheter.I har vi en fullt genomförd särbeskattning av makarutom vad gäller förmögenhet. Förmögenheter sambeskattas, vilket innebäratt redan blygsamma förmögenheter utsätts för en mycket tung skattebörda.Förmögenhetsskatten är en skadlig skatt, inte minst därför att den gettupphov till beskattningens totala principlöshet. I Moderata samlingspartietsskattemotion krävs att förmögenhetsskatten försvinner. Det är ett riktigt krav.Men medan medborgarna väntar på ett klokt beslut, borttagandet avförmögenhetsskatten, borde åtminstone det anspråkslösare kravet på attgenomföra strikt särbeskattning också av förmögenheter verkställas. Det gårju bra för majoriteten att motivera en sådan förändring med att man önskarminska de administrativa problem som sambeskattningen medför hosskattemyndigheterna.Det viktigaste är att sambeskattningen av förmögenheter avskaffas snarast,d.v.s. år 2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avskaffa sambeskattningen av förmögen-heter fr.o.m. beskattningsåret 2000.Stockholm den 3 oktober 1999Margit ()
mot · GN02Sk758 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk758av , ()Förändrade skattereglerSkattelagarna och skattemyndigheternas tolkning av dessa är avavgörande betydelse för företagsamheten. Krångliga lagar och osmidighantering från myndighetens sida gör att företagare tröttnar, att blivandeföretagare aldrig startar och att företagare flyttar utomlands till lägreskattenivåer och bättre företagsklimat.Problem med F-skattsedel har hindrat bl. a. många av jordbrukets avbytareatt starta egen verksamhet eller tvingat dem till kreativa fakturaspecifika-tioner för att kunna driva verksamheten vidare.Ett mindre företag i har drabbats av att ett antal konferensresorifrågasatts av skattemyndigheten. a. att det interäcker med att antalet utbildningstimmar är uppfyllt. Utbildningspassenmåste dessutom ligga helt för att inte utlösa en kraftigförmånsbeskattning. Skattereglerna bör enligt vår uppfattning ändras så attdet står ett företag fritt, att så länge man uppfyller krav på kursinnehåll ochtid, förlägga kursverksamheten på det sätt som är bäst för företaget.Vidare hävdar skattemyndigheten att intern utbildning klassas sompersonalvård. För personalvård gäller avdragsrätt enligt Riksskatteverketsrekommendationer (RSV Dt 1991:20) med, för de två aktuella åren 1994 och1995, respektive . Vidareutbildning kommer att bli alltviktigare för att upprätthålla anställdas kompetens. Detta gäller särskilt i denya kunskapsföretagen. Mycket låga takbelopp för intern utbildning framstårför oss som direkt skadligt. bör i stället uppmuntra utbildning. Därförbör skattereglerna ändras även på denna punkt. Den reaktion vi mött frånföretag är frustration och besvikelse. - Det är bättre att flytta företagetutomlands. - Det finns ingen anledning att växa här i . - Ska det interäcka med att försöka följa reglerna? - Har skattemyndigheterna inteviktigare saker för sig än att djävlas med småföretag? Det är några av deuttryck som fällts.Vi anser att skattelagarna och myndigheternas arbete mer måste utformasur ett företagarperspektiv. är regelverket utformat så att det ska varalättför myndigheterna att granska företagen. Regelverket bör som detär effektivt ur granskningssynpunkt i första hand utformas så att det är lättattfölja och förstå lagar och regler. Myndigheterna skall hjälpa företagen attfölja reglerna, inte utforma bestämmelser med vars hjälp man stjälper dem iefterhand.HemställanHemställanMed hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändringar av skattereglerna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regelverkets utformning.Stockholm den 5 oktober 1999Ola ()()
mot · GN02Sk761 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk761av Egervärn, ()Fordonsskatten i inlandetI mycket stora delar av vårt land saknas en fungerande heltäckandekollektivtrafik. Människorna där är helt beroende av bilen för sin dagligalivsföring. Ofta behövs två bilar i varje familj för att klara arbetsresor ochett rimligt deltagande i kultur- och fritidsutbud.Med hänsyn till de långa avstånden blir dessa resor mycket kostsamma.Och genom de allt högre drivmedelspriserna tenderar orättvisorna att bli alltstörre mellan dem som har tillgång till kollektiva färdmedel och dem somalltid är hänvisade till egen bil.Regeringens senaste skattehöjning på diesel förstärker ytterligare dessaorättvisor.Ett borttagande av fordonsskatten på personbilar i skogs- och glesbygderskulle vara ett litet steg att minska orättvisorna. En sådan åtgärd är dessutomlätt att administrera och genomföra. Regeringen bör åter snabbutreda möjlig-heten att slopa fordonsskatten från 2001.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om slopande av fordonsskatten i inlandet.Stockholm den 28 september 1999Erik ()()()
mot · GN02Sk763 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk763av , ()Koldioxidskatt på torvTorv är till största delen fossil och kan förnyas bara i mycket långsamtakt. Ett uttag av torv ger ett mot uttaget ungefär proportionellt tillskotttill lufthavets koldioxid. Tillskottet av koldioxid vid uttag av torvförsvinner inte. Det bidrar inte heller till ökad torvbildning på andraställen.Det är inte rimligt att bränslet torv är befriat från koldioxidskatt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införandet av koldioxidskatt för torv.Stockholm den 5 oktober 1999Harald ()
mot · GN02Sk764 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk764av , ()Skattereduktion på fastighetsförvaltningBostadspolitikens uppgift är att skapa rimliga villkor för de boende, attuppnå neutralitet mellan boendeformerna samt undanröja hinder förönskat byggande.Ett av de viktigaste hindren för hyresrätters attraktivitet och för nyproduk-tion av hyresrätter är den höga beskattningen av de tjänster som ingår ihyran. Nyproduktionen av hyresrätter är mycket liten, också där efter-frågan är stor. I finns exempelvis behov av 200 nya studentlägenhetersom ingen vill bygga, dels p g a för hög produktionskostnad, dels för högdriftskostnad.Den totala skattebelastningen på hyresboende är hög. De hyresboendeköper administration och förvaltning, tjänster som dels är momsbelagda, delsär arbetsintensiva med dryga kostnader för arbetsgivaravgifter.För hela branschens fastighetsförvaltning och fastighetsskötsel redovisades32,som utgående moms . Statistiken rör skatt-skyldiga med fastighetsförvaltning och fastighetsskötsel som huvudsakligverksamhet. De som har fastighetsförvaltning till en mindre andel än 50 %ingår inte i statistiken. Det betyder att momssumman i själva verket är betyd-ligt större. Denna kostnad belastar självklart boendet och höjer hyranväsentligt.Det finns stor anledning att se över den totala skattebelastningen vad gällerboende.En utredning bör närmare belysa möjligheten till sänkt skatt på fastighets-förvaltning/fastighetsskötsel.Motsvarande skattereduktion för nyttjande av likartade tjänster i egna hemfinns i kristdemokratiska förslag om skattereduktion för hushållsnäratjänster.HemställanHemställanMed hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda möjligheten till skattereduktion förfastighetsförvaltning/fastighetsskötsel.Stockholm den 5 oktober 1999Maria ()
mot · GN02Sk765 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk765av Kerimo, ()Mervärdesskatt på övergångsersättningar inom idrottenRiksskatteverket vill att idrottsklubbar skall betala moms på utländskaspelare. Därmed växer kostnaderna för alla klubbar inom fotboll,ishockey, basket och bandy som förstärkt och tänker förstärka lagen medutländska spelare. Föreningarna slipper betala moms för bådespelarövergångar inom och för export av spelare utomlands, menför importen är det momsplikt.Idrottsrörelsen är en folkrörelse, där verksamheten bedrivs av ideellaföreningar. Man bör vara rädd om denna folkrörelse som engagerar tusentalsbarn och ungdomar i idrott och därmed också föreningsliv.För att stoppa bolagiseringen och kommersialismen bör denna folkrörelseförbli befriad från moms inom den nämnda verksamheten. För att kunna draav momsen har en stor del av dessa ideella organisationer tankar om att bildaett aktiebolag, vilket är ett hot mot folkrörelsen. Den ideella föreningen sominte kan dra av momsen får svårt att hävda sig mot dem som har bildat ettbolag.Ideella föreningar är inga näringsidkare med kommersiella syften och bördärför också bli befriade från moms på eventuella utländska spelare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn i fråga om moms påspelare vid övergång inom idrotten.Stockholm den 4 oktober 1999Yilmaz Kerimo (s)
mot · GN02Sk767 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk767av Wälivaara, ()Differentierad drivmedelsskattBilister i glesbygden betalar betydligt mycket mer i drivmedelsskatt varjeår än befolkningen i storstäderna. Det visar en utredning somgjorts av professor i nationalekonomi.Utredningen visar att det är glesbygdslän i norra som ,, , och som drabbas hårdasttillsammans med , och Halland.I genomsnitt betalar varje svensk medborgare i drivmedels-skatt . Mest drivmedelsskatt betalar medborgarna i ,per invånare och år, följt av , , , ,och per invånare och år.Detta att jämföra med medborgarna i som betalar 3.397kronor per invånare och år.Ser man på medborgarna i enskilda kommuner blir skillnaderna ännustörre, exempelvis betalar varje invånare i kommun, i Norrbotten9.867 kronor i drivmedelsskatt . Eftersom uträkningarna är gjorda perinvånare innebär det att en tvåbarnsfamilj i betalar idrivmedelsskatt medan drivmedelskostnaden för en tvåbarnsfamilj iStockholm är per år.I glesbygdslänen är många så kallade långpendlare. Några allmänna kom-munikationer finns inte att tillgå. För dessa är bilen det enda alternativetvidresor till och från arbetet, vid besök hos läkare och tandläkare eller någonannan serviceinrättning. Pendlings-avstånd är inget ovanligt iexempelvis Norr- och inland. För allt fler glesbygdsbor, medlånga pendlingsavstånd till arbetet är situationen så besvärande att manallvarligt funderar på att säga upp sig och i stället gå på a-kassa ellersocialbidrag. Även många småföretagare i inlandskommunerna uppleversituationen mycket besvärande med höga energi- och transportkostnader.En differentiering av drivmedelsskatten skulle ge mer rättvisa förhållandenmellan glesbygden och övriga landet och möjliggöra för byarna i glesbygdenatt fortsätta att leva. Enligt vår mening bör en utredning tillsättas i syfteatthitta en modell för hur en differentiering av drivmedelsskatten kanutformas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om hur endifferentiering av drivmedelsskatten kan utformas.Stockholm den 4 oktober 1999Erling Wälivaara (kd)()()
mot · GN02Sk768 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk768av , ()Avdragsmöjligheter för personvalskampanjPersonvalsinslaget i förra årets allmänna val har setts som ett viktigtinslag i arbetet för en ökad demokrati och för att ge väljarna störremöjlighet att påverka valresultatet genom att de kan rösta på en enskildkandidat.De kandidater som nomineras av partierna måste då också få sammamöjlighet även ekonomiskt att bedriva en personvalskampanj. Det som mot-verkar en önskvärd personvalskampanj är i allra högsta grad skattemyndig-heternas olika besked om avdragsmöjligheter för personvalskampanjenskostnader.Den som redan är riksdagsledamot och kandiderar får göra avdrag för sinakampanjkostnader medan den som inte är riksdagsledamot men riksdags-kandidat inte får dra av för sina kostnader även om han eller hon blir vald tillriksdagsledamot.Detta motverkar möjligheterna att bedriva personvalskampanj och ärdiskriminerande för vissa kandidater och självfallet också en hämsko för ettdemokratiskt arbete kring personval. Till saken hör ju också att den riksdags-ledamot som bedriver en kampanj dessutom har privilegiet att kunna bedrivasin personvalskampanj på betald arbetstid. Den som däremot inte är riksdags-ledamot ska bedriva sin kampanj och dessutom förvägrasavdragsmöjlighet för de faktiska kostnaderna. Denna diskriminering måsteupphöra genom en lagändring.Redan förra året ställde undertecknad detta motionskrav, men fick avslagmed hänvisning till den pågående utvärdering som "Rådet för utvärdering av1998 års val" utför. Enligt direktivet (dir. 1997:87) skulle arbetet medutvärderingen vara avslutat . Ännu har inget resultatredovisats. Med tanke på att nästa val närmar sig är det angeläget att enförändring av de nu aktuella skattereglerna kommer till stånd snarastmöjligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrade avdragsmöjligheter för personvals-kampanjskostnader.Stockholm den 4 oktober 1999Caroline ()
mot · GN02Sk772 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk772av , ()Sänkt fastighetsskattFastighetsskatten är för många boende en mycket betungande utgift. Fören boende i ett hyreshus är kostnaden minst en månadshyra . Försmåhusägare varierar fastighetsskatten mycket beroende på varfastigheten ligger. För dem som bor vid kusten eller i skärgården blirfastighetsskatten mycket hög, eftersom fastighetsskatten beräknas påförsålda hus i området. Detta innebär att många äldre som bott länge i etthus riskerar att få en så hög fastighetsskatt att de inte längre har råd att bokvar. Om de inte har några lån på sina hus riskerar de att förutomfastighetsskatten drabbas av ännu en skatt - förmögenhetsskatten. Dettasystem som så hårt drabbar framför allt boende vid kusten, gamla ochfiskare m.fl., kan vi moderater inte acceptera. Men fastighetsskattenkommer att höjas ytterligare. då den nuvarande frysningen avtaxeringsvärdena upphör riskerar många att få se en kraftigt höjdfastighetsskatt. Många familjer har att se fram emot höjningar på upp . Till skillnad från regeringen vill vi att samtliga taxerings-värden fryses på den nivå de har . Vi vill också att endast halvamarknadsvärdet skall tas upp till beskattning och att fastighetsskattensänks till från , samt därefter med ytterligare0,. Därefter skall fastighetsskatten avvecklas samtförmögenhetsskatten avskaffas år 2001.Detta är en politik som ger människor möjlighet att bo kvar i sina hus. Enpolitik som inte straffar människor för att de valt att bo och arbeta på kusten.En politik som ger till exempel boende på attraktiva kustorter i entrygghet, som gör att de kan se framtiden an med mer positivt än omregeringen får fortsätta att straffbeskatta dem för att de är kustboende.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att successivt avveckla fastighetsskatten,2. att beslutar att sänka fastighetsskatten för småhus till1,i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att beslutar att enbart hälften av det taxerademarknadsvärdet skall räknas in i underlaget för fastighetsskatten ienlighet med vad som anförts i motionen.1Stockholm den 5 oktober 1999Kent ()()1Yrkandena 2 och 3 hänvisade till FiU.
mot · GN02Sk773 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk773av , Per (kd)FastighetsbeskattningenDet är angeläget med en fastighetsskatteutredning, men regeringensdirektiv är för snäva. Med anledning av fastighetsskattens svenskahistoria, av internationella erfarenheter samt av skattemässigalegitimitetskrav anser vi att bör uppdra åt regeringen att gefastighetsbeskattningskommittén tilläggsdirektiv att även pröva alternativtill fastighetsskatten som kapitalinkomstbeskattning samt att utredningenbefrias från det orimliga kravet om ett oförändrat skatteuttag förfastighetsbeskattningen. är utredningen inte förutsättningslös utan låstvid häpnadsväckande snäva direktiv. Regeringens direktiv förhindrar isin nuvarande form utredningen att förutsättningslöst arbeta sig fram tillett långsiktigt, stabilt och legitimt förslag om fastighetsbeskattningen.Fastighetsbeskattningen för villor/egna hem bör sänkas till avtaxeringsvärdet och till frånoch med . Vidare bör det införas en begränsnings-regel, som gör att medelinkomsttagare och pensionärer på högprisorter skakunna bo kvar. Av respekt för frågans brådskande art föreslår vi därför attfastighetsskatten enbart ska beräknas på en tredjedel av markvärdet ovanförett taxeringsvärde på år2000. Vidare föreslås att tabellnivåvärdet begränsas till 5, vilket innebär attlägesfaktorns genomslag på byggnadsvärdet begränsas. Fastighetsskattenskulle med detta förslag för genomsnittsvillan i de verkliga högpris-kommunerna komma att sjunka . Dessa begränsningar avmarkvärdet och tabellnivåvärdet vid fastighetstaxeringen bör också gälla förpermanentboende vid förmögenhetsbeskattningen 2000 och 2001. Därefterbör förmögenhetsskatten på permanentboende slopas helt enligt vårtförslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en sänkning av fastighets-beskattningen för villor/egna hem till av taxeringsvärdet fr.o.m.den 1 januari 2001 och till fr.o.m. ,12. att beslutar att fastighetsskatten endast skall beräknaspå en tredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärde på 150 000kr fr.o.m. ,13. att beslutar att successivt avskaffa förmögenhets-skatten ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilläggsdirektiv till den statliga fastighetsbeskatt-ningskommittén.Stockholm den 4 oktober 1999Per ()()1Yrkandena 1-3 hänvisade till FiU.
mot · GN02Sk802 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk802av de , ()Statligt anställdas lönebeskedI , med världens högsta skattetryck, är det särskiltviktigt att synliggöra det totala skattetrycket i olikasammanhang. Många skatter är för de enskilda löntagarnadolda, t.ex. arbetsgivaravgiften. Jag har tidigare föreslagit enmånad utan skatt i syfte att vi alla skall bli handgripligtmedvetna om hur mycket av våra egna arbetsinkomster somförsvinner i skatt. Ett lönebesked med information ombruttolön, inklusive alla skatter och avgifter för såvälarbetsgivaren som den enskilde, är ett utmärkt sätt attsynliggöra det faktiska skattetrycket på arbete ocharbetsinkomster. Staten kan som arbetsgivare föregå medgott exempel genom att som första punkt på lönebeskedetredovisa arbetstagarens bruttolön inklusive avgifter enligt lagoch avtal. Därefter redovisas arbetsgivaravgifter, löneskatteroch andra avgifter, som dras från den ursprungliga totalabruttolönen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att statsanställda på sina lönebesked skall fåuppgift om sina totala lönekostnader.Stockholm den 17 september 1999Marietta de ()