mot · GN02So322 · 1999-10-05 00:00:00 — Därefter har det skjutits upp till 2003, dvs efterSocialstyrelsens och utvärdering!Finsam bättre än FrisamRiksdagen beslutade efter regeringens proposition att fr o m1 ge försäkringskassorna möjlighet att träffaöverenskommelse med kommun, landsting ochlänsarbetsnämnd om samverkan, de s k Frisamreglerna.Beslutet ger dock endast möjlighet till en något friareanslagsanvändning inom begränsade ekonomiska ramar. IFinsam fick sjukvården och ta ett avsevärtstörre ansvar för sjukpenning och andrasocialförsäkringskostnader i området. Riksdagsbeslutet ärsåledes betydligt mindre långtgående.Nu har den mycket begränsade form av samverkan som ställt sigbakom fått gälla , . Myckettyder på att farhågorna om att resultatet blir betydligt sämre än i Finsam är påväg att besannas. , projektledaren för Finsam i Söderman-land, sade att "bedömningen att Finsam är mycket kraftfullare än detsom finns står fast".Huvudskillnaden mellan Finsam och den nuvarande formen av begränsadsamverkan kan beskrivas enligt följande. I Finsam-modellen handlade detom ett gemensamt engagemang där flera olika aktörer arbetade mot ettgemensamt mål med en pott pengar. Med den nuvarande formen av "lösare"samverkan ser varje aktör i huvudsak till det egna huvudansvarsområdet då,som det stod i propositionen, "de ekonomiska besluten fattas av respektivemyndighet eller förvaltning". Det betyder att samverkan, i ett trängtekonomiskt läge, försvåras avsevärt. Det var just för att lösa effekterna av ettsådant kortsiktigt ekonomiskt revirtänkande (som leder till långsiktigt högretotala kostnader) som Finsam kom till. Den huvudinvändning som kom attriktas mot Finsam var att denna form av samverkan skulle kunna leda tillnegativa prioriteringseffekter, dvs att den prioriteringsordning i vården somriksdagen fastställt sidoställdes. Flera utvärderingar, inklusive den sompresenterades , visar att den kritiken är grundlös. Denenda effekten av Finsam är att utgifterna för sjukskrivningar, förtidspensionm m minskar som lidandet i vårdköerna kortas.Sammanfattningsvis: Finsam innebär långtgående lokal samverkan mellanförsäkringskassa och vård med gemensamma mål och gemensam ekonomiskpott. Denna finansiella samverkan har visat sig mycket framgångsrik. Detbeslut som har fattat på grund av regeringens proposition gerendast möjlighet till att medge försäkringskassorna en något friareanslagsanvändning inom begränsade ekonomiska ramar. Riksdagsbeslutetger inte de nödvändiga redskapen i form av rätt att förvalta betydande beloppgemensamt och frångå revirgränser, dvs se till helheten inte bara det egnaansvarsområdet. Detta leder, enligt de landstingsdirektörer som tillämpatFinsam, till avsevärt sämre resultat.LäkemedelSamhällets kostnader för läkemedel bör behandlastillsammans med kostnader för övrig sjukvård. För att göraväl avvägda prioriteringar måste ansvariga politiker sesjukvårdskostnaderna som en helhet, såväl från ettpatientperspektiv som ur samhällets synvinkel.Minska kostnaderna för läkemedelFolkpartiet ställde sig bakomläkemedelsreformen. Vi bedömde det som riktigt attansvaret för läkemedlen överfördes från staten tilllandstingen. Avsevärda vinster kan göras omsjukvårdshuvudmännen har ett samlat ansvar förläkemedelsanvändningen i öppen vård och inte bara i denslutna vården. Ett problem är dock att det knappast väcktnågon debatt bland läkarna att landstingen tagit överkostnadsansvaret för läkemedel i öppen vård.Minskade läkemedelskostnader var ett av de stora målen med läkemedels-reformen. Men kostnaderna fortsätter att skjuta i höjden, första halvåret i årmed 22 procent.Den reala kostnaden per person för läkemedel var . Förraåret hade den siffran stigit till . Kostnaderna för läkemedlen harstigit med . Antaletpatienter som uppnått beloppet för högkostnadsskydd inom läkemedels-förmånen överstiger den tidigare prognosen och uppgick , föreförsämringen av högkostnadsskyddet, till närmare 800 000 personer.Det är viktigt att det vidtas åtgärder för att minska kostnaderna så attmänniskor kan erhålla läkemedel till rimliga priser. Regeringenhar valt fel väg i ansträngningen att begränsa de snabbt stigandeläkemedelskostnaderna. Det ökade högkostnadsskyddet innebär kraftigtökade kostnader för dem som köper - och behöver - läkemedel.Ett medicinuttag på kostar nu den enskilde . Detär ingen ovanlig summa med tanke på dagens medicinering för exempelvishjärt- och kärlsjukdomar. Det har till följd att patienten vid ett enda uttagkankomma upp i detta belopp. Om patienten inte har kontanter för att lösa ut sinmedicin kan apoteken numera bevilja kredit.Den enskilde får stå för hela kostnaden pertolvmånadersperiod mot tidigare . Det har fått de konsekvenser vibefarade - många människor har ej råd att hämta ut sina läkemedel. Inteminst kroniker och handikappade som redan har extrakostnader förexempelvis sjukresor, hemtjänst, hjälpmedel m.m.Det är ingen tvekan om att det höjda högkostnadsskyddet innebär enpåtaglig uppluckring av den försäkringstanke, som kan sägas ha legat bakomdet tidigare svenska systemet.Bättre sätt att sänkaläkemedelskostnadenFolkpartiets förslag syftar till att sänkaläkemedelskostnaderna utan att patienterna drabbas. För atten läkemedelskostnad skall uppstå måste ju läkaren skriva utreceptet och patienten hämta ut medicinerna. Några idéer tillatt påverka det första ledet i denna process har intepresenterats av regeringen.Enligt vår uppfattning bör reformer genomföras som syftar till att rättmedicin skrivs ut och att det är billigast likvärdiga medicin som används istället för det förslag som drabbar patienterna med kraftigt höjda kostnader.De åtgärder vi föreslår är följande:- Det måste till en noggrannare uppföljning av läkemedelsförskrivningen.Läkemedelskommittéerna är de organ som är bäst lämpade för att genom-föra en sådan uppföljning. Det är de som kan göra kostnadsanalyser ochanalyser av vilka kostnader som står för ökningen.- Det måste bli enklare för den enskilde läkaren att följa upp sin egenförskrivning. Det beslut som redan har tagit om receptförskriv-ningsregister måste omgående omsättas i praktiken. Läkemedels-kommittéerna kan då bl a tillsammans med läkaren gå igenomförskrivningsmönstret och därmed underlätta en mer adekvat förskrivning.En återföring av läkemedelsförskrivningsdata till läkarkåren kan, enligt destudier som utförts, ge omkring 10 procents minskning av kostnaderna förreceptförskrivna läkemedel. Det måste därför tas fram datahjälpmedel somunderlättar för läkarna att vid förskrivningen se alternativ och kostnadernaför de olika läkemedlen. Den modell som utvecklas inom länslandsting kan utgöra ett exempel på hur en sådan uppföljning kangenomföras.- Ett annat exempel på en besparing genom bättre förskrivning är SBU:srekommendationer angående mediciner mot högt blodtryck som enligtberäkningar från () skulleinnebära besparingar på per år.- Dessutom bör det införda referensprissystemet utvidgas.Riksdagen beslöt , mot Socialdemokraternas röster, att i de fall detfanns i praktiken identiska läkemedel skulle samhällssubventionen enbartgälla det billigaste preparatet. Enligt en utgiven rapport från NEPIledde det beslutet till besparingar på bortemot 500 miljonerkronor och på sammanlagt nästan 1 miljardkronor. I rapporten redovisas också beräkningar av vad en utvidgning avutbytbarheten jämfört med referensprissystemet skulle kunna ha gett år1996. En sådan utökning av användningen av s.k. generika, dvs. läkemedeldär patentskyddet upphört, skulle kunna spara upp till 510 miljoner kronor.- Läkarna skall få möjlighet att förskriva vissa dyrbarare läkemedel -exempelvis nyintroducerade potensmedel eller bantningsmedel - utanrabattering, när syftet i första hand inte är medicinskt utan att skapa bättrelivsbetingelser. Detta är fullt möjligt men rättsläget är oklart och detutreds därför nu.Lika högkostnadsskydd för läkemedeloch sjukbesökFolkpartiet vill ha ett bättre högkostnadsskydd för läkemedeloch läkarbesök än det nuvarande. Vi anser atthögkostnadsskyddet skall vara detsamma, , både förläkemedelsutgifter och för besök i den öppna hälso- ochsjukvården.Vi anslår mer resurser än regeringen till utgiftsområde 9 anslag A 2 Bidragför läkemedelsförmånen för de kommande tre åren, 2000-2002, med 400miljoner, 300 miljoner respektive . De av oss föreslagnaåtgärderna bör inledningsvis kunna spara gott och väl 500 miljoner kronorför att sedan ge ännu mer.Hälsa och könInom medicinen liksom inom andra discipliner harforskningen tidigare varit fokuserad mest på män och mänsproblem. Resultaten från dessa studier har oftageneraliserats, utan att detta ifrågasatts, till att gälla också förkvinnor. Också den epidemiologiska forskningen överhälsoproblems förekomst har utförts på och av män ochbaserats på manlig erfarenhet. Statistik har inte varitkönsuppdelad och i studier där kvinnor funnits med har manofta utgått från det manliga som norm. Forskningen har intevarit värdeneutral eller objektiv, varken i val avvetenskapliga metoder, frågeställningar eller studieobjekt.Under de senaste åren har dock en förändring skett. Mersatsas på att ta reda på hur olika sjukdomstillstånd yttrar sighos kvinnor och vilka behandlingar som medför bäst resultatför kvinnor. Men är den kunskap vi har omdiagnos och behandling av olika sjukdomar generellt settstörre för män än för kvinnor.Man har också funnit att det finns medicinska diagnoser för en större delav de symptom som män brukar söka för än för dem som kvinnor brukarsöka för. Därmed får män oftare en diagnos för de symptom de presenterarnär de söker vård än vad dem som är fallet för kvinnor.Sjukdomsmått i ett genusperspektivDen bild man får av ohälsan i ett land är beroende av deohälsomått som används för att beskriva den. Användsdödsorsaksstatistiken ser det gynnsamt ut för kvinnor.Kvinnor lever längre än män. Men studerar mansjukligheten får man en annan bild. Kvinnor söker oftareöppen vård och har fler sjukdagar än män. Kvinnorförtidspensioneras oftare än män och uppvisar oftareotillfredsställda vårdbehov. Mycket talar för attrehabiliteringsinsatserna för män är mer omfattande än förkvinnor. Kvinnor köper ut mer läkemedel än män. Samtidigtvisar statistiken att kvinnor ordineras äldre och billigarepreparat än män.Sjukdomspanoramat skiljer sig åt mellan könen. Hjärt-kärlsjukdom står av dödligheten bland män och avdödligheten bland kvinnor. Medan lungcancer minskar bland män ökar denbland kvinnor, vilket med all sannolikhet beror på förändringen i rökvanor.Unga kvinnor med kort utbildning och/eller monotont arbete är en särskiltviktig målgrupp för tobakspreventivt arbete om man får döma av derökvaneundersökningar som utförts.När det gäller diabetes tyder tillgängliga data på att kvinnors vårdbehov ärsämre tillgodosett än mäns. tycks kvinnor lättare acceptera sindiabetes än män. De tar också ett större ansvar för behandlingen av sinsjukdom. Män däremot lägger ett större ansvar på sjukvården, på sin hustruetcetera.Inom psykiatrin har man genomfört anmärkningsvärt få studier överkönsperspektivets betydelse för psykiska sjukdomar och deras behandling.Vi vet att kvinnor oftare behandlas med psykofarmaka än män. Det finnsdata över vilka hälsoproblem som förorsakar förskrivningen men mycketliten forskning om de bakomliggande orsakerna.Ätstörningar (anorexi och bulemi) är vanligare hos flickor än hos pojkar.Här är förhållandet det motsatta - vi vet mer om flickors ätstörningar änpojkars. Av alla unga kvinnor mellan lider avätstörningar, fördelade på tre grupper: självsvält (anorexia nervosa),hetsätning (bulimia nervosa) och ätstörningar utan närmare specifikationer.Ätstörningar är sannolikt också en av de psykiatriska sjukdomar som harhögst dödlighet. Det finns ingen enskild behandlingsform som passar allapersoner som lider av ätstörningar. Här behövs mer forskning både ombakomliggande orsaker och om hur man bäst kan hjälpa dessa patienter. I dethär fallet är pojkarna en bortglömd grupp, och de måste således också ingå ide studier som genomförs.Osteoporos (benskörhet) är ett växande folkhälsoproblem, framför allt hoskvinnor. drabbas 70 000 män och kvinnor av benskörhet. Enbart dedirekta sjukvårdskostnaderna beräknas överstiga per år.Hälften av alla 50-åriga kvinnor kommer sannolikt att få benbrott på grundav benskörhet. Möjligheterna att förebygga, diagnosticera och behandlaosteoporos har avsevärt förbättrats . Trots detta finns det klarabrister i vården på grund av okunskap och stora variationer i omhänder-tagandet.Det finns tydliga könsskillnader när det gäller läkemedelsanvändning,skillnader som kan återspegla olika sjukdomsförekomst hos de båda könenmen som också kan bero på att man behandlar samma tillstånd olika hos mänrespektive kvinnor. Här behövs mer forskning om vad som ligger bakomdata och vilka konsekvenser olikheterna för med sig för patienterna. Kvinnordrabbas oftare än män av läkemedelsbiverkningar. Det kan dels bero på attkvinnor använder mer läkemedel än män, dels på att kvinnor reagerarannorlunda än män på vissa mediciner. Forskning om skillnader mellankvinnors och mäns benägenhet att reagera med biverkningar på olika läke-medel bör därför stimuleras.Fibromyalgi är ett tillstånd som är grundligt beskrivet hos kvinnor men detförekommer också hos män. Forskningen har framför allt koncentrerats tillkvinnor men måste nu utsträckas till att omfatta också männen.Upprätta en handlingsplan för enjämställd hälso- och sjukvårdMånga av de brister som redovisats ovan uppmärksammadesav den senaste borgerliga regeringen. Det ledde till att densom en av sina sista åtgärder på initiativ av Folkpartietliberalerna tillsatte en utredning om bemötande av kvinnoroch män inom hälso- och sjukvården (dir. 1994/95).Utredningen skulle bl.a. kartlägga hur kvinnor och mänbemöts när de söker vård och hjälp inom hälso- ochsjukvården och föreslå åtgärder som kan bidra till attutjämna skillnader mellan hur kvinnor och män bemöts ochbehandlas inom vården i den mån dessa skillnader har singrund i könstillhörighet och inte är relevanta för aktuellsjukdomsbild och aktuellt vårdbehov.Utredningen kom med sitt betänkande (SOU 1996:133) . Härrapporterades om såväl väsentliga kunskapsluckor som brister i vården.Bland åtgärdsförslagen tog utredningen upp en rad frågor som måste bliföremål för fortsatt forskning för att öka våra kunskaper om kvinnorsspeciella behov. Utredningen tog också upp behovet av utbildning av hälso-och sjukvårdens personal om könsspecifika skillnader både när det gällersjukdomsförekomst och behandling samt rehabilitering. Regeringen harvisserligen i några sammanhang tagit upp en del av de förslag somutredningen lade fram men något helhetsgrepp för att besvara de olika frågorsom ställts har man inte tagit. Vi anser att regeringen bör lägga fram enhandlingsplan över hur hälso- och sjukvården för kvinnor och män skallutformas så att vården i ordets rätta bemärkelse skall bli jämställd.KvalitetsutvärderingarDet sker en ständig utveckling inom hälso- och sjukvårdennär det gäller metoder, teknik och diagnostik. Nya metoderprövas och utvärderas för att sedan antingen förkastas ellerblir en integrerad del av den ordinarie verksamheten. Det ärviktigt med öppenhet för det som är nytt och outforskat.Metoder som inte har visat sig effektiva ska sorteras ut ur sjukvården.SBU, av medicinsk metodik, utvärderarmedicinska metoder ur ett medicinskt, ekonomiskt, socialt och etisktperspektiv. SBU:s rapporter måste få större genomslag i hälso- ochsjukvårdens arbete. Klinikerna bör åläggas att metodiskt genomförautrensning av det som inte har effekt enligt utvärderingarna. De enskildaläkarna, såväl i öppen som sluten vård, måste också stimuleras till attutvärdera sina metoder och arbetssätt.Lika viktigt är det att göra utvärderingar av nya, alternativa metoder för attkunna jämföra dem med mer beprövade arbetssätt. Sådana utvärderingar skaske på likvärdiga villkor.I samband med fortsatta rationaliseringar är det viktigt att kvaliteten ivården inte undergrävs. Dels för att kvalitetssänkningar bör kallas för vad deär och dels för att uppslutningen och förtroendet för rationaliseringarna kanöka om man litar på att det är just rationaliseringar och inget annat. En vägatt gå är sannolikt att arbeta med kvalitetssäkring. Förutom att certifiering ären viktig garantistämpel visar också erfarenheter från till exempel Linköpingatt processen ofta leder till betydande besparingar. En orsak till detta är attkvalitetssäkring handlar mycket om att göra personalen i vården medvetenom vad de gör och varför. Och just detta är en mycket viktig mekanismbakom effektiviseringar.Vägen till framgång inom kvalitetsarbetet ligger i att det blir en naturligdel i personalens arbete. I kvalitetsarbetet ligger målstyrning från politikeroch ekonomisk uppföljning, men detta leder inte automatiskt till kvalitets-höjningar om inte personalen förmås engagera sig i kvalitetsfrågornadagligen. Ett sådant engagemang leder otvetydigt till en stolthet över denegna uppgiften och till en högre arbetstillfredsställelse. Ju enklare måtten påkvalitetsuppfyllelsen görs desto större är förutsättningen att de mäts och följsupp. Särskilt framgångsrika arbetslag bör premieras och lyftas fram så attandra kan lära av ett framgångsrikt arbete.AnslagsfrågorFör att förbättra högkostnadsskyddet anslår 400miljoner för , 300 miljoner för samt 200miljoner för till utgiftsområde 9 anslag A 2 Bidragtill läkemedelsförmånen.- Hemställan- HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att vårdyrkenas status måste höjas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att rekrytera studenter inom bristyrkeninom vården,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en snabbutredning av kommande behov avpersonal inom apotekarverksamheten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förbättra jämställdheten mellan könen ivårdsektorn,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att svensk vård kan bli en exportsuccé,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om primärvården,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om distriktssköterskornas utbildning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av mångfald i vården,9. att beslutar att återinföra husläkarlagen,10. att beslutar att all öppenvård skall konkurrensutsättas,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förstärkt kvalitetsgaranti,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett slopat krav på remisstvång,13. att beslutar att återinföra den fria etableringsrätten förprivata allmänläkare, barnläkare, gynekologer, geriatriker, sjukgym-naster och barnmorskor,14. att beslutar att återinföra rätten för läkare medspecialistkompetens att överlåta sin praktik till läkare med sammaeller likartad specialistkompetens,15. att beslutar att upphäva 65-årsregeln för privatavårdgivare,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att beställarkompetensen måste stärkas,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upprättande av nationella vårdprogram,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om valfrihet inom mödravården och barnhälso-vården,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om psykiatrin,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen skall avtala med om att det införs en vårdgaranti fr.o.m. ,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om aktivering av försäkringspengar i syfte att kortavårdköer och förbättra rehabilitering,122. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett bättre högkostnadsskydd,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder i syfte att minska kostnaderna förläkemedel,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att upprätta en handlingsplan för en jämställdhälso- och sjukvård,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvalitetsutvärderingar,26. att till utgiftsområde 9 anslag A 2 Bidrag förläkemedelsförmånen för anvisar 400 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således 14 537 000 000 kr.Stockholm den 4 oktober 1999Lars ()()()()()()()()1 Yrkande 21 hänvisat till SfU.