mot · GN02Fi212 · 1999-10-05 00:00:00 — Läkare, sjuksköterskor, medicintekniker, undersköterskoroch alla andra som arbetar i sjukvården är specialister på sina respektiveområden och har stor kännedom om hur verksamheten bedrivs. De bör istörre utsträckning få påverka sin dagliga arbetssituation. Vårdyrkenas statusmåste höjas.I de regioner och landsting där liberalerna fått väljarnasförtroende att leda utvecklingen prövas nu nya idéer om hur patienternasvalfrihet kan öka, hur personalens vardag kan bli mer meningsfull genomkortare beslutsvägar och hur privatiseringar och entreprenader kan renodlapolitikerrollen.Visst kan gå i täten i vårdsektorn. Vårdköerna kan kapas igen.Patienterna kan känna sig mera lyssnade på. Personalen kan känna störreglädje i sitt arbete. Denna förnyelse kräver i huvudsak två saker: För detförsta behöver vi vända på vårdpyramiden. För det andra måste sjuk-vårdspolitiker bejaka nya idéer, decentralisering och en mångfald av vård-givare.Patientinflytandet bör ökaSjukvården och omsorgen ska vara gemensamt finansierade.Vård på lika villkor och efter medicinska behov ärgrundläggande för all liberal sjukvårds- och omsorgspolitik.Alla människor ska behandlas med samma hänsyn ochrespekt. Det är viktigt att stärka patienterna genom att ökaderas valfrihet. En vårdgaranti stärker också patientensinflytande.Vårdyrkenas status måste höjasSverige kommer att få en skriande brist på vårdpersonal omingenting görs. Vårdsektorn behöver bli mer attraktiv för attfler ska söka sig dit. Viktiga faktorer för attattraktionskraften ska bli stark är att lönerna blir konkurrens-kraftiga och att arbetsvillkoren förbättras.Den inom inrättade kommissionen för att närmarekartlägga framtida utbildningsbehov bör få i uppdrag att se hur karriär-vägarna inom vårdyrkena kan utvecklas. Den bör också ta fram förslag omhur man ska kunna stimulera dem som lämnat yrket till att återvända och tillhur man kan underlätta för vårdpersonal med utländsk bakgrund att arbetainom vården.Fler vårdutbildade borde fåförverkliga sina visionerUnder årtionden har vårdens viktigaste resurs - devårdanställda - fått allt mindre att säga till om. Inflytandetöver den egna arbetssituationen har minskat sompolitiska beslut urholkat de vårdanställdas professionellayrkesstolthet. De allra flesta vårdanställda har därtillförmenats möjligheten att gå över till andra arbetsgivare ellertesta om vingarna bär på egen hand.Förbättra jämställdheten mellankönenI praktiken råder det en monopolsituation inom stora delar avden offentligt finansierade sektorn. Det resulterar i attlönerna hålls nere och ett slags näringsförbud i de sektorerdär kvinnor traditionellt har erfarenhet och kompetens. Detär ett resursslöseri med kvinnlig skaparkraft. Ska lönerna blirättvisa krävs att anställda i vård och skola får ta del av dendynamik som ligger i att de får fler arbetsgivare att väljamellan.Detta är inget teoretiskt tankeexperiment, utan kan illustreras medsjuksköterskornas situation. Lönerna för privatanställdamedlemmar är högre än för dem som är anställda av kommuner ochlandsting. Vid en jämförelse 1996 var medellönen högre för demsom arbetade i privat sektor. Lönespridningen är också större bland deprivatanställda. Kvinnor måste ges möjligheten att själva kunna väljaarbetsgivare och själva kunna bestämma arbetsformerna.Vi måste få mer valuta för skattepengarnaVi vet att privata vårdgivare bidrar till att medvetenheten omvad saker kostar inom vården ökar. Denna ökadekostnadsmedvetenhet är givetvis bra eftersom den i sin turbidrar till att de resurser som vården har kan användasklokare och mer effektivt. Det ger en bättre vård för de högaskatter som alla medborgare betalar.Åtgärder för fler privata vårdgivareFör att främja tillväxten av privatpraktiserande läkare iframtiden är det viktigt att det finns möjlighet förprivatpraktiserande läkare med specialistkompetens attöverlåta sin praktik till en annan läkare med samma ellerlikartad specialistkompetens. Denna rätt fanns tidigare, menavskaffades av den nuvarande regeringen.Erfarna och drivna läkare måste få rätt att arbeta även efter sin 65-årsdagom de så önskar. Vi lever allt längre med bibehållen hälsa och Folkpartiethar länge arbetat för en flexibel pensionsålder och för rätten att arbeta efter65 år. Vi vill upphäva 65-årsgränsen för läkare och tandläkare.Husläkarlagen måste återinföras med rätten till fri etableringsrätt förspecialister i allmänmedicin. Etableringsfriheten skall sedan utvidgas till fleryrkesgrupper inom vården.Bort med vårdköernaDe växande vårdköerna är en skandal. Vi har vid fleratillfällen och kritiserat regeringenshandfallenhet. Vid ett flertal tillfällen under de gångna årenhar genom egna undersökningar sökt uppskattavårdköernas utveckling. Slutsatsen är glasklar - vårdköernahar för de flesta diagnoser ökat . Densocialdemokratiska regeringen har tvärtemot dess uttaladeambitioner och löften misslyckats med att korta köerna.Folkpartiet anser att en nationell vårdgaranti omfattande alla diagnoser ochbehandlingar ska införas. Enligt vår mening ska patienten om han eller honinte kan påräkna behandling ha rätt att söka annanvårdgivare, privat eller offentlig, på hemlandstingets bekostnad. Det är enallvarlig brist att detta inte ingår i statens överenskommelse medLandstingsförbundet.Vi anser att förhandlingar mellan staten och skainledas så att den nya vårdgarantin kan börja gälla senast frånoch med . I det första steget skall den ursprungligavårdgarantin med vissa kompletteringar införas för att därefter skyndsamtutvidgas. Det är en stor välfärdsförlust att många människor i vårdköer leveri ovisshet om hur de ska planera sitt liv.En ny trygghetsförsäkringFolkpartiet anser att det behövs en bred uppgörelse - avsamma dignitet som den stora pensionsreformen - mellan departier som tror på försäkringsprincipen i välfärdspolitiken.En ny trygghetsförsäkring, byggd på tydliga principer, börbyggas upp.Folkpartiet föreslår att dagens socialförsäkringar utformas som tre riktigaförsäkringar:- en allmän pensionsförsäkring (nya pensionssystemet),- en allmän sjukförsäkring (inklusive förtidspensionen) och- en allmän arbetslöshetsförsäkring.Alla tre blir obligatoriska, men fristående från statensbudget. Det blir raka rör mellan avgifter och förmåner.Försäkringarnas oberoende tryggas genom fonder.Finansinspektionen kontrollerar försäkringsmässigheten.Ändringar av avgifter eller förmåner ska bara kunna ske närdet är försäkringsmässigt motiverat, aldrig för att statenbehöver pengar. Reglerna utformas så att det alltid finnsincitament att återgå till arbete, delta i rehabilitering etc.Följande punkter vill vi ska ingå i en liberal trygghetsförsäkring.Fristående ställning med autonoma styrelserDe tre systemen inom den allmänna trygghetsförsäkringen ärdefinitionsmässigt offentliga, bl a genom att de ärobligatoriska, men de ges inom den ramen en så friståendeställning som möjligt gentemot statsmakterna. De redovisasinte som delar av statens budget. Administrationen överlåtstill autonoma styrelser. Även om behåller rätten attfastställa ramarna för avgifter och förmåner ska styrelsen hadet operativa ansvaret för att buffertfonderna varken gårunder eller över fastställda ramar. För att möjliggöra enfinansiering som till den dominerande delen utgörs avegenavgifter krävs sannolikt någon form av löneväxling därnuvarande arbetsgivaravgifter sänks och lönerna höjs.Finansinspektionen granskarFinansinspektionen ska ges rätt att granska också de treförsäkringarna i den allmänna trygghetsförsäkringen.Strävan mot individuell anknytningÄven om försäkringarna bygger på riskspridning - ochmånga alltså får ut mindre från försäkringen än de betalat in- bör ansträngningar göras att "individualisera" systemen.Det viktigaste är att återupprätta ett tydligt samband mellanavgifter och förmåner. En annan väg är att förse individenmed regelbunden information om avgifter och rättigheter.En allmän a-kassaArbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och obligatorisk.Vi ser inga skäl till varför inte alla inkomsttagare somuppfyller kraven på en fast anknytning till arbetsmarknadenska ingå i en inkomstrelaterad arbetslöshetsförsäkring. Mendet är också viktigt att betona att arbetslöshetsförsäkringenska vara en omställningsförsäkring.Nytt stöd till utförsäkrade från a-kassanArbetslöshetsförsäkringen, som ska vara tidsbegränsad, börkompletteras med ett nytt skydd för utförsäkrade. Dettaskydd ska inte - som socialbidrag - prövas mot innehav avbil, egen bostad, sommarstuga etc. Ett villkor för stöd ärsjälvfallet att individen står till arbetsmarknadensförfogande.Ökad satsning på rehabiliteringDen nya sjukförsäkringen bör inkludera dagensförtidspensionering och arbetssjukdomsdelen avarbetsskadeförsäkringen. Försäkringen utformas så attarbetsgivarna uppmuntras till aktiva åtgärder förrehabilitering av långtidssjuka.FamiljepolitikenDet behövs en ny familjepolitik.Många barnfamiljer har för ont om tid och för ont om pengar. Alltför oftahar de fastnat i fattigdomsfällor. Barnfamiljerna är 90-talets ekonomiskaförlorare.Barnfamiljerna känner sig styrda. Trots vissa framsteg, till exempel attdagisköerna i stort sett avskaffats, är valfriheten fortfarande för liten.Marginaleffekterna är höga. Alternativen i barnomsorgen är på många hållför få. "21/2-årsregeln" styr tidpunkten för barnafödandet. Möjligheterna attgå ner i arbetstid under småbarnsåren är i praktiken otillräckliga.Tillgångentill hushållstjänster till överkomliga priser är liten.Barnafödandet minskar. Nativiteten har sjunkit till den lägsta nivånsedan befolkningsstatistiken infördes . skapar det naturligtvisdemografiska problem. Att ha barn, att ha flera barn får aldrig bli enklassfråga.Familjen är för de flesta människor den viktigaste gemenskapen. Det gällerockså , även om begreppet familj fått en vidare innebörd. Barnensfostran är i första hand föräldrarnas ansvar. Familjepolitiken ska utgå frånbarnens behov. Den ska stödja ansträngningarna att skapa ett mer jämställtsamhälle.Åren då vi bildar familj och ser barnen växa upp innehåller mycket glädje.Men tyvärr är småbarnstiden också ofta den period då varken tid eller pengarvill räcka till. Mycket ska hända . Huset kanske ska byggas.Våra möjligheter på arbetsmarknaden resten av livet kanske avgörs. Vi villägna barnen mycket tid. Det är svårt att få ekvationen att gå ihop.Politiken borde underlätta. En del inslag i den politik som förts är bra, tillexempel att tillgången till barnomsorg förbättrats och att föräldraför-säkringen ger föräldrarna möjlighet att vara hemma med de allra minstabarnen.Men andra inslag i den samlade politik som påverkar familjerna harutvecklats i en annan riktning. Fördelningspolitiskt sett är barnfamiljerna1990-talets förlorare. Det finns också ett inslag av pekpinnar och styrningsom gör att många känner sig omyndigförklarade i sin roll som föräldrar.Förslaget om maxtaxa på dagis är tilltalande så långt att en sådan skulleminska marginaleffekterna för barnfamiljerna. Men i sitt sammanhang blir ensådan reform ändå orimlig. Den ökar orättvisan mellan familjer som har ochinte har kommunalt finansierad barnomsorg.Vi vill myndigförklara föräldrarna. Vi vill göra det möjligt med mer tidmed barnen. Vi vill göra en familjepolitisk reform som tilltror föräldrarnasjälva valet mellan heltid, deltid eller ingen tid på förvärvsarbetsmarknadenunder olika perioder. Vi vill göra en familjepolitisk reform som görmarginaleffekterna mindre, men marginalerna i hushållsekonomin större. Detger mera vardagsmakt.Folkpartiet föreslår en familjepolitisk frihetsreform vars huvudinslag är:Skattesänkning för barnfamiljernaEn stor del av skattesänkningsutrymmet reserveras förbarnfamiljerna. Skatten för barnfamiljerna sänks inom någraår med per barn och år.Utvecklad föräldraförsäkring för valfrihet ochjämställdhetFöräldraförsäkringen behålls som inkomstrelaterad ochbeskattad, men reformeras. Lägsta nivån höjs, bland annatför att mjuka upp effekten av "21/2-årsregeln". Uttagsreglernablir ännu friare - exempelvis genom möjligheten att överförapengarna till någon annan mottagare, som tar hand ombarnet.Barnkonto med flexibel användning underförskoleårenFör resten av förskoleperioden införs ett obeskattatbarnkonto, fullt utbyggt på per barn.Minskade marginaleffekterMinskade marginaleffekter uppnås genom en stegvis växlingav bostadsbidrag mot sänkt skatt samt kommunala beslut omen rimlig enhetstaxa inom barnomsorgen. Däremot sägerFolkpartiet nej till en statligt beslutad och finansieradmaxtaxa.Säkrad valfrihet inom barnomsorgen genombarnomsorgspengFull valfrihet mellan kommunala och privata dagissäkerställs genom barnomsorgspeng.Tillgång till hushållstjänster till rimligare priserMöjligheterna att anlita tjänster i hushållet utökas genomsänkt beskattning av hushållsnära tjänster - en sådan reformkan betyda mycket för att minska stressen och för att ökajämställdheten i barnfamiljer där båda föräldrarna arbetar.Samhällssubventionen till barnomsorgenbibehållsBra dagis till rimligt pris är en hörnsten ijämställdhetspolitiken.En ny kurs för skolanMålet för en liberal skolpolitik är att utveckla en skola därkvaliteten och den enskilda elevens utveckling står icentrum. I en liberal skola får elever mer hjälp och stöd ochde studiemotiverade eleverna får mer stimulans. Viaccepterar aldrig en grundskola som elever kan lämna utanatt vara godkända i skolans viktigaste ämnen.Den svenska skolan är i kris. Var femte 16-åring lämnar utanatt kunna läsa och skriva en sammanhängande text. Våld, mobbning och ettoacceptabelt språkbruk är vardag i många skolor. saknas 21 000utbildade lärare i skolorna. Men regeringen förmår inte formulera ettprogram för kunskap och ordning i den svenska skolan.Kunskap betyder makt över det egna livet. liberalerna har längearbetat för att utveckla skolan för att ge alla barn en god grund att stå på; vivill införa en 10-årig grundskola. I en allmän förskola är det viktigt attverksamheten har tydliga pedagogiska mål. Därför vill att det skafinnas fler utbildade förskollärare som ska ha ansvaret för arbetet i förskolan.Regeringen föreslår införandet av en maxtaxa inom barnomsorgen.Folkpartiets företrädare i kommunerna har länge lagt förslag om enhetstaxori barnomsorgen, men vi menar att detta ska vara en angelägenhetoch inte en sak för . Behoven ser olika ut i olika kommuner. Därförsäger vi nej till regeringens maxtaxa.I dag lämnar alltför många utan tillräckliga kunskaper.Insatserna för dem som har svårt med läsning, skrivning och räkning måstegöras . Det individuella programmet pågymnasiet lyckas av eleverna; de andra lämnar gymnasietutan ett riktigt gymnasiebetyg. Staten måste slå fast att ingen får börjagymnasiet utan godkänt i svenska, engelska och matematik.Oacceptabelt många elever hoppar av gymnasiet eller lämnar detutan fullständiga betyg. I storstäderna har uppemot hälften av 20-åringarnainte klarat av gymnasiets mål. Gymnasieskolan har misslyckats med sinuppgift att vara till för alla och måste därför förnyas. Dagens gymnasiumgrundas på föreställningen att alla elever är lika och kan lära samma sak pålika . Vi utgår från att människor är olika och vill ha en merindividualiserad skola. En yrkesinriktad elev måste få möjlighet att gåigenom gymnasiet utan att behöva läsa lika teoretiska kurser som elever påväg mot högskolan. måste istället få en lärlingsutbildning som kanvara ett kvalificerat alternativ för intresserade elever. Möjligheten attkomplettera som vuxen måste finnas.Lärarna är skolans viktigaste resurs men en bristvara. Många platserstår tomma på lärarutbildningarna. Ungdomar vill inte bli lärare längre.Läraryrkets status måste höjas. Genom fler karriärmöjligheter, möjligheteratt studera och forska, lärarlegitimation och genom höjda löner villFolkpartiet återskapa respekten för läraryrket.Utvärdering är ett centralt inslag i en skola för kunskap och kvalitet. Medfler nationella prov och fler betygssteg tidigare under skolgången fåreleverna och föräldrarna möjlighet att se vilka kunskaper eleven har uppnått.Betygens likvärdighet måste garanteras genom jämförelser med resultat pånationella prov.Mångfald inom skolsystemet gynnar kvaliteten och ökar valfriheten.Mycket pedagogiskt nytänkande har utvecklats i friskolor.För föräldrar och elever innebär det en frihet utan att betala höga avgifter.Därför måste godkända fristående skolor garanteras ekonomiska resursersom motsvarar de kommunala skolornas. Lokala politikers godtycke ska intekunna stoppa en fristående skola.Folkpartiet vill inrätta en statlig skolinspektion, som är fristående frånSkolverket, och därmed inte underställd den politiska apparaten. Då fårelever och föräldrar veta hur kvaliteten i just deras skola är i förhållandetillandra.Liberal högskolepolitikHögre utbildning och forskning är av central betydelse omSverige ska återvinna förlorade positioner i välståndsligan.För att ska uppnå högre tillväxt inom detkunskapsintensiva näringslivet krävs t ex att antaletcivilingenjörer ökar kraftigt . Men dettakräver både medvetna satsningar på högre utbildning ochforskning och ett studiestödssystem som inte avskräcker frånstudier, samt att löner och skatter gör det ekonomisktlönsamt att skaffa sig en akademisk examen.Folkpartiet har arbetat för utbyggnad av högskolan och inte minst för nyaregionala högskolor. Men bristen på långsiktighet i regeringens beslut har nuskapat stora problem för olika högskolor och universitet. Det har inte funnitsnågon genomtänkt utbildningspolitisk strategi bakom utbyggnaden. Dekvantitativa målen tycks ha varit viktigare än att skapa en högre utbildningmed kvalitet.En förutsättning för hög kvalitet inom den högre utbildningen är att detfinns tillräckligt många disputerade lärare. råder en skriande brist påsådana. Lärarförsörjningen inom den högre utbildningen måste tryggas.Därför vill vi inrätta fler doktorandtjänster och avsätter mer pengar änregeringen till doktorandtjänster och forskning. kommer också attföreslå ett något mindre antal nya platser för atthögskolorna ska få resurser att komma i kapp när det gäller lärare.Vi vill att universitet och högskolor återfår sin självständighet.Forskningen ska vara fri och obunden från den politiska makten. Resursernamåste räcka till fri grundforskning och fler självständiga stiftelsedrivnahögskolor bör utvecklas.I regeringens olyckliga forskarutbildningsreform är den grund-läggande förändringen kravet på finansiering av forskarstudierna. Vi menartvärtom att doktorander ska kunna arbeta med sin avhandling även utan attha en finansiering klar i förväg. Det nya doktorandsystemet drabbarhumaniora främst, men även samhällsvetenskap. Faktum är att mångainstitutioner kan anta nya doktorander, eftersom de inte kangarantera doktorandernas försörjning.I regeringens system krävs att tiden ska vara för en avhandling -trots att, när det gäller såväl svenska som utländska avhandlingar, skiljer sigforskningstiden markant mellan olika fakulteter. Det går inte att på politiskväg tvinga fram ett system där tiden för disputation är densamma församtliga avhandlingar inom alla discipliner.Dagens studiestödssystem innebär en ekonomisk förlust både för denenskilde låntagaren och staten. skriver staten av studielån somuppgår till miljardbelopp. kommer att i en särskild motion taställning till regeringens förslag om studiemedlen. Regeringen har tidigaregenomfört en höjd expeditionsavgift för återbetalning av studielån. Viavvisar höjningen och tillskjuter resurser till CSN.Möjlighet att utbilda sig senare i livetGoda möjligheter till återkommande utbildning förmänniskor i alla samhällsgrupper och åldrar är av störstabetydelse. Många människor behöver kompletterandeutbildning. Men tyvärr har inte en strategi förhur framtidens vuxenutbildning ska se ut. Det nu pågåendeKunskapslyftet innebär en massiv satsning på människorsom drabbats av de senaste årens stora arbetslöshet.De extra utbildningsplatserna är i första hand avsedda för arbetslösa, ochbidragssystemet är utformat för människor som har rätt till a-kassa. har givit många en utomordentligt god ekonomiskmöjlighet att studera utan lån. Många andra, ofta de som är i störst behov avstudiefinansieringen, har inte möjlighet att studera alls eller måste tatraditionella studielån. Försämringarna i studiestödet genom avskaffandet avbarntillägget i Svux (Särskilt vuxenstudiestöd) och Svuxa (Särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa) har sopat undan möjligheterna för främstensamstående kvinnor med barn att kunna skaffa sig en gymnasieexamen ivuxen ålder. har för dessa inte inneburit någon förbättring. Vivill därför återinföra barntillägget i Svux och Svuxa. föreslår vi attvuxna som läser på gymnasienivå med särskilt utbildningsbidrag skafinansiera med studielån.Kvaliteten i utbildningen inom är ojämn. Alltför mångaarbetslösa riskerar därmed att hamna i en utbildning som inte ger dem störrechans att komma in på arbetsmarknaden. Den redan svåra lärarbristen harförvärrats. Brister i utbildningen borde rättas till . bördärför få ett uppdrag att följa upp undervisningens kvalitet, lärarnaskompetens och behörighet samt betygens relation till resultat på nationellaprov m.m.Regeringen har och i budgeten minskat den tänkta utbyggnadenav . kan minskas ännu mer, med tanke påkonjunkturläget och med tanke på rapporter från kommunerna om minskadsökandeström till vuxenutbildning. De delar av som ärarbetsmarknadsåtgärder kan minskas och ersättas av att fler jobb stimulerasgenom sänkta arbetsgivaravgifter.Individuella utbildningskonton för ettlivslångt lärandeEtt helt nytt system med individuella utbildningskontonbehövs för att människor ska få bättre möjlighet att klara sinförsörjning vid vuxenstudier. Människor måste få störrefrihet att bestämma själva, om och när de ska vidareutbildasig. Yrkesarbetande måste ha möjlighet att förbereda sig påkommande yrkesavbrott för att inte då vara helt beroende avarbetsgivarens eller statens välvilja. En anställd måste fåmöjlighet även till utbildning som arbetsgivaren inte ärberedd att räkna som personalutbildning.Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet ska därför kunna breddastill ett "pensions- och utvecklingssparande", där individer får göraskattebefriade avsättningar, som senare kan användas för att bekosta studier.Vi föreslår också att det ska bli möjligt för människor mellan attupp till en viss gräns låna av det allmänna pensionssystemet för att finansierautbildning. Om de fackliga organisationerna vill bredda avtalspensionerna påsamma sätt ska det möjliggöras genom regeländringar. Förslagsvis kan manfå ta ut av sin årslön. I gengäld reduceras individensålderspension med motsvarande belopp. Den som tagit ut ett pensionsår iförväg kan återvinna denna pensionsrätt genom sparande, exempelvis i enpensionsförsäkring, annat privat sparande eller genom att gå i pension någotsenare.Biståndspolitik för demokrati ochfattigdomsbekämpningUnder har svenskt bistånd sänkts från nivån 1 %till av bruttonationalinkomsten. säger nejtill denna ständiga nedprioritering av biståndet. Att biståndetenligt regeringens förslag endast skall uppgå till 0,72 procentav BNI är oacceptabelt.Vi föreslår att biståndet höjs med till 0,80procent av BNI. Vi föreslår att biståndet även höjs successivt åren därefter.Vi har reserverat utrymme för fortsatta stegvisa höjningar under åren 2001och 2002. Med vårt förslag kommer den totala biståndsramen att uppgå till0,av BNI och , att jämföra medregeringens . Den ökningstakt Folkpartietföreslår innebär att biståndet åter når en procent av BNI inom entioårsperiod. Med regeringens föreslagna ökningstakt dröjer det minst 30 årinnan enprocentsmålet uppnås.Folkpartiet liberalerna håller fast vid att enprocentsmålet för det totalasvenska u-landsbiståndet skall vara något mer än bara vackra ord. För oss ärdet ett moraliskt grundat åtagande mot de fattiga länderna som åter böruppfyllas möjligt.