mot · GN02MJ229 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ229av , ()Sanering och efterbehandling av förorenade områdenDet finns många miljöskadade områden i , där gifterläcker till naturen, ca 2 000 platser enligt ,men antalet kan vara7 000, eftersom ingen komplett utredning finns. Det finnskvicksilver och andra tungmetaller, kreosot och stabilaorganiska kemikalier som läcker eller kommer att läcka utoch påverka det levande och även oss själva om inget görs.Anslagen ökarSedan samarbetet mellan regeringen, ochVänsterpartiet har det dock skett en del. För oss iMiljöpartiet har detta varit en viktig och prioriterad fråga.Det handlar om att börja betala av den miljöskuld, sombyggts upp under detta århundrade i en allt snabbare takt.Från att ha varit 1998 ökas anslaget till år , och år 2002.Anslaget återfinns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård och heter A 4 Sanering och återställning avmiljöskadade områden. Dessutom finns möjligheter att sökamedel för sanering ur anslag E 1 Stöd till lokalainvesteringsprogram, LIP, inom utgiftsområde 18.Naturvårdsverkets rapport4454Under anslogs 50 miljonerkronor, vilka beräknades räcka till fem objekt. De räckte tilltvå, däribland i Emåns vattensystem, där ensanering av PCB genomfördes. Det visade sig att de femplanerade saneringarna var betydligt dyrare än man förutsett.Enbart objektet Turingeån och sjön , som innehållerkvicksilver och där saneringen nu slutförs, har kostat 50 mkr.Det var ett av de objekt som fanns med bland de fem, somdiskuterades 1993.Ett anslag på för sysselsättningsskapande åtgärder inom efter-behandlings-området ledde 1995 till att ett tiotal objekt till kunde saneras. Dåfanns ansökningar att sanera 97 objekt till en kostnad av 267 mkr.1995 kom 4454 Handlingsprogram för efter-behandling. Rapporten ville man se som en avspark för framtiden. Härföreslås hur organisationen och ansvarsfördelningen mellan , länsstyrelser och kommuner kan se ut. Man klassar också in objekteni 4 riskklasser. I riskklass 1 hamnar de 200 mest angelägna, de som mananser ska ges högsta prioritet för efterbehandling och sanering. I riskklass 2kom ca 1 000 objekt.Om ambitionen är att åtgärda ca hälften av riskklass 1-objekten under en5-årsperiod, vilket föreslås i utredningen, räknar man med en kostnad på ca4,. Eftersom PPP, Polluters Pay Principle, gäller torde endel av detta kunna bekostas av förorenaren, men många av dessa "synder" ärgamla och ingen ansvarig finns kvar. Den statliga kostnaden beräknas iutredningen till ca 2,5 miljarder kronor.Andra länder sanerar, men iSverige har det lossnat förstnuMedan endast har efterbehandlat en handfull objekthänder det saker i och . I rapportenredovisas att undersökt 1 200 och åtgärdat200 objekt. har efterbehandlat 600 objekt. I bådafallen räknat . I Nederländernaarbetar ca 300 handläggare på olika myndigheter med dettaoch i 150. hade då 5 handläggare påNaturvårdsverket 1995. Därefter krympte resurserna och dåMiljöpartiet kom in i samarbetet efter valet fanns baraen handläggare kvar. Medelstilldelningen var ju för år1998.Efter påtryckningar från öppnades dock LIP för sanerings-objekt för ansökan . har använts till detta, men deobjekt som åtgärdats följer på intet sätt den prioritering som finns i rapportenfrån . har heller inte haft någon möjlighetatt styra. Många av de mest angelägna objekten behöver undersökasytterligare innan efterbehandling kan ske. Medel för sådana undersökningarhar inte kunnat sökas över LIP. Det har inneburit att det angelägna arbetesom och länsstyrelserna, i samarbetet med kommunernaturligtvis, har bedrivit inte kunnat fullföljas.De objekt där man har startat saneringen, t.ex. Turingeån och sjönTuringen i kommun, förorenade av kvicksilver, fick i och med LIPen möjlighet att slutföras. När investeringsanslaget för Investeringar förekologisk hållbar samhällsutveckling öppnade 1997 för sanering avförorenade områden var detta ett av projekten som erhöll medel.Att återskapa tappadkompetensAtt anslaget A 4 trappas upp över åren beror på att vi ärmedvetna om att kompetensen måste återskapas påNaturvårdsverket och länsstyrelserna och det tar tid. Frånden handläggaren som finns kvar har det framförts kritik attanslagen är väl små. I rapport 4454 framförs att anslagen börvara på ca årligen.I och med klargörs ansvarsförhållandena och vem som skabetala för efterbehandling av förorenade områden. PPP - Polluters PayPrinciple - måste ju gälla även för detta. Vi förutsätter att balken kommer attgöra det betydligt lättare att utkräva ett ekonomiskt ansvar ochäven för objekt där verksamhet bedrivs efter 1968. Därmed torde anslaget ialla fall vara en god start på den sanering som måste till av såväl miljöskälsom att det är moraliskt och oetiskt oförsvarbart att denna generation lämnargifterna till framtida generationer. I regeringens proposition 1997/98:145 Vårmiljö anförs att mark- och vattenområden ska vara fria från gifter, skadligaämnen och andra föroreningar. Målsättningen är att allt ska vara åtgärdat tillår 2020.Ekologisk hållbarhet kräverreningEn förutsättning för att vara på väg mot ett ekologiskthållbart samhälle måste vara att eliminera de "miljöbomber"som läcker gifter. Det kanske inte är så glamouröst attstäda, men anser att viljan till ekologiskhållbarhet måste manifesteras i satsningar för att åtgärda demiljöskadade områdena. Antingen tar denna generation handom försyndelserna eller så överlåter vi det till kommandegenerationer. Då riskerar dessutom många av de gifter, somborde tas om hand, att spridas och ta sig in i näringskedjornaoch situationen kan förvärras och saneringen fördyras. Imånga fall handlar det om grundämnen - tungmetaller t.ex. -som inte försvinner eller bryts ner, utan vandrar vidare i alltlevande. Vill det sig illa anrikas de i det som finns överst inäringspyramiderna. Det kan vara i sälar, örnar eller i osssjälva. Allt levande förgiftas.Vad kan det kosta?En beräknad kostnad för att klara av saneringarna av"miljöbomberna" är . Om siffranvisar sig riktig och ambitionen är att få allt åtgärdat till år2020 behöver inte bara det statliga anslaget förstärkas rejältframöver, det är också angeläget att få igång saneringar därförorenaren skall betala. Det kan gälla industritomter, sjöaroch vattendrag med fibrer och förgiftade sediment, soptipparm m. I lista över de prioriterade 200objekten finns de flesta verksamheter i det modernasamhället representerade.Vi i de gröna anser att det nya anslaget A 4 Sanering ochåterställning av förorenade områden visar att medvetenheten om problemenoch viljan att åtgärda dem finns hos den majoritet som samarbetar ombudgeten. Uppföljningen av vad som sker måste dock ske fortlöpande för attutröna när anslaget behöver förstärkas. Det handlar naturligtvis om vilkaobjekt som kan åtgärdas, vilka åtgärder som behöver vidtas och kostnader fördem och hur nära i tiden efterbehandlingen kan komma igång.Naturvårdsverkets uppgift blir mycket viktig i den processen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning av anslag A 4 under utgiftsområde20,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om målet att klara sanering och efterbehandling avförorenade områden med beaktande av de behov avresurser detta förutsätter.Stockholm den 29 september 1999Gudrun ()()()()()()()()()