ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02MJ737 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ737av , ()Kemikalieavgifter på kallpressad linoljaDen svenska linodlingen ökar. Detta är till fördel för den biologiskamångfalden. EU:s stöd till linodling har inneburit ett uppsving som nukan komma att påverkas av att EU-stödet till lin trappas ner från och mednästa år. Det blir då mycket väsentligt att andra hinder undanröjs. Ettförhållande som förorsakat mycket bekymmer är kemikalieavgiften.Odlaren har mycket svårt att förstå att om han säljer sin linolja somlivsmedel och kallar den linfröolja kan detta ske utan att någon avgift tasut. Används den däremot som färgingrediens, som smörjolja eller somtillsats i foder till fjäderfä beläggs den med en avgift som medför enmerkostnad på per ton.Vid export tillkommer också det förhållandet att Kemiinspektionen(KEMI) inte ens som motprestation till avgiftsuttaget kan tillhandahålla enöversättning av dokumentmärkningsreglerna. Den exporterande odlarendrabbas dubbelt, något avdrag för avgiften vid export får inte ske. Däremotskall importörer erlägga avgift.Förädling av linolja har utvecklats mycket . Detfinns därför starka skäl som talar för att KEMI bör få i uppdrag att se överbilagan till förordningen (1998:941) om kemiska produkter och biotekniskaorganismer som innehåller de anmälningpliktiga och därmed avgiftsbelagdavarorna. I andra hand kunde KEMI överväga att för vissa av de uppräknadeprodukterna överväga en högre viktgräns i förordningen § 11. Möjlighetenatt särskilja kallpressade oljor från kokade eller processade på annat sätt börockså övervägas. Även rapsolja bör ingå i en sådan översyn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av förordningen(1998:941) så att kallpressad linolja och liknande produkter kanundantas från kemikalieavgift.Stockholm den 2 oktober 1999Jan ()
mot · GN02MJ741 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ741av , ()HavsöringInledningEnligt konventionen om biologisk mångfald skall vi arbeta för att det skafinnas livskraftiga stammar av olika arter. Den havsvandrande öringen ide två nordligaste länen är utrotningshotad, till och med i störreutsträckning än laxen. Öringen har sina lekområden i älvar, åar ochmindre vattendrag. Efter att ha fötts i något av dessa vattendrag stannaröringen , för att sedan vandra ut i kustregionen. När den sedanätit upp sig i kustområdena och nått rätt ålder vandrar den åter upp tillvattendragen för lek. Innan mitten av fanns det gott omhavsöring i länens älvar och havsöringsstammen var livskraftig trotsgoda fångster av öring. Tyvärr har havsöringen minskatmycket drastiskt så till den grad att den kan sägas varautrotningshotad.En stark och livskraftig havsöringsstam i älvarna är dessutom en viktigförutsättning för en växande fisketurism. Med en livskraftig öringstam ochett hållbart nyttjande av fisken som resurs kan fisketurismen få en positivutveckling i länens glesbygdskommuner. En utveckling av en hållbarfisketurism skapar troligen många nya arbetstillfällen inom flera branscher,arbetstillfällen som i dessa kommuner kan bidra till att stoppa den kraftigautflyttningen och skapa framtidstro i glesbygden.Behov av stärkt skyddDet finns inte bara en orsak till att havsöringen i de två nordliga länenhar minskat så kraftigt, utan det handlar om flera samverkande faktorer.Skogsbruket genom flottningsrensningar, stora kalhyggen, dikningar ochkanske framför allt avverkning längs vattendragen har påverkatreproduktionen och uppväxtområdet negativt. En oskadad havsöringsälvproducerar smolt till ett värde av per hektar.Ytterligare en viktig faktor för nedgången är att kusterna har många vikar,skär, och grundområden som gör fritidsfisket efter havsöringlättåtkomligt. Här kan det finnas behov av att begränsa det fria kustfisketeller införa en kvot på hur många fiskar man får ta, en s.k. bag limit.Till dessa två negativt påverkande orsaker måste också yrkesfisket till havsefter öring läggas, och det kan finnas anledning att se över detta. För attstärka stammen av havsöring krävs därför en kraftfull åtgärdsplan som ocksåinnehåller viss skärpt lagstiftning. En lagstiftning som innebär att den somförorsakar fiskdöd som skadar allmänt fiskeintresse skall ersätta skadan. Deutdömda böterna vid sådant brott bör tillfalla fiskevården. Vad som ovananförts bör som sin mening ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslag till en åtgärdsplan och skärpt lagstiftningsom stärker havsöringsstammen i de två nordliga länen.Stockholm den 29 september 1999Stig ()()()()
mot · GN02MJ744 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ744av , ()OmbergOmberg, som är unik i sitt slag, har sådana värden som nationalklenod,att den bör skyddas på ett bra sätt. är en bergrygg som skjuterupp mellan två förkastningsbranter. Den bär spår av inlandsisen som ladeen kappa av kalkrik moränjord över berget. Tillsammans med detgynnsamma lokalklimatet ger detta förutsättningar för den ypperstaväxtlighet, med t.ex. rika lundmiljöer, orkidérika kalkkärr och artrikastäppängar och klippängar. På berget finns som exempel en av Sverigesnordligaste naturliga bokskogar och en riklig förekomst av idegran.Omberg ligger i en trakt med stor koncentration av natur- och kulturvärdenmed och som är internationellt kända.Omberg uppfyller förmodligen de kriterier som ställs på en nationalparkvad gäller storlek, vetenskapliga värden, upplevelsevärden, kulturella värdenoch storslagenhet.Att genom tiderna i övrigt påverkats av människans boende ochbrukande, delar berget med nästan alla andra naturområden av någon storleki . Blir en nationalpark ges dess skötsel en inriktningmot ökad orördhet, hög biologisk mångfald och stora upplevelsevärden.Det är emellertid inte självklart att en nationalpark är bästa lösningen. Enannan möjlighet är att utvidga de små naturreservat som redan finns till attomfatta ett större område. En tredje möjlighet är att sluta långsiktiga avtalmed de berörda markägarna - i stor utsträckning staten - som berörs avintresset av ett starkare skydd.Det formellt starkaste skyddet utgörs av . Erfarenheternavisar emellertid att det formellt starkaste inte nödvändigtvis i praktikenalltidär det alternativ som bäst tjänar skyddsintressena. En nationalpark skall intebara bildas utan också skötas. Staten har på denna senare punkt långt ifrånalltid varit något föredöme.För vår del ser vi betydande fördelar med att söka upprätta långsiktigaavtal om skydd och vård av unika natur med de berörda mark-ägarna. I sådana avtal kan de villkor tas in som är centrala för naturvårdensamtidigt som markägarens eget engagemang kan utnyttjas. Vi utesluter inteatt sådana avtal skulle kunna träffas med ägare till ett större område än detsom aktualiserats i nationalparksdiskussionerna. För de åtaganden sommarkägarna gör enligt avtalet skall ersättning utgå.Vi förordar mot den här bakgrunden att olika alternativ för att skyddaOmbergs natur prövas innan ett slutgiltigt ställningstagande görs.Hur näringarna skulle påverkas om blir nationalpark är inteklarlagt. Därför bör utredningen få visa vilka förhållanden som gäller ochvad det skulle innebära för olika intressenter. Givetvis måste ägar- ochbrukarfrågor få en rimlig lösning.HemställanMed anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att pröva olika alternativ för att skydda Ombergsnatur.Stockholm den 1 oktober 1999Stefan ()()()Per ()
mot · GN02MJ747 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ747av , ()Nationella utsläppstakPå svenskt initiativ presenterar EU nu - i Kom (1999) 125 - slutligaförslag till nationella utsläppstak. Detta innebär ett genombrott för dens.k. När denna skall genomföras torde det varafördelaktigt att bryta ned den svenska bubblan i regionala bubblor.Eftersom lider av de svåraste luftföroreningarna är det angelägetatt en regional bubblemodell prövas först i . Detta bör gesregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skånsk bubbla.Stockholm den 2 oktober 1999Bertil ()
mot · GN02MJ750 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ750av , ()BilskrotningspremienInom ramen för för klimatförändringar beslutades1997 att industriländerna skall reducera sina utsläpp av klimatpåverkandegaser . Som ett led i detta har tidigare beslutatatt koldioxidutsläppen från fossila bränslen inte skall vara störreän de var . Den faktiska orsaken till ökningen är dock en ökadanvändning av fossila bränslen.I finns 3,6 miljoner bilar. Av dem är 1,8 miljoner äldre än tioår och saknar avgasrening. är bland de länder som har den äldstabilparken i . Detta borde med ekonomiska styrmedel åtgärdas.Bilskrotningspremien betalas av en bilskrotningsfond som bygger på tar ut en avgift vid försäljning av nya bilar. I fonden finns medeltill en höjning av premien. års modeller tas ingen avgiftut med anledning av att bilproducenterna numera har producentansvar.Miljöministern har beslutat att ge i uppdrag att belysa den statliga administrerade bilskrot-ningsfonden. I uppdraget ingår att se över nivåerna på premien och avgiften.Syftet är att den fonden ska fungera som incitament till att lämna denuttjänta bilen till en auktoriserad bilskrot.Trafikbeskattningsutredningen har i sin utredning föreslagit en höjning avbilskrotningspremien. Utredningens förslag syftar till att de bilar som har desämsta miljö- och säkerhetsegenskaperna skall försvinna ur trafik.I våra grannländer och har man vidtagit åtgärder med enhöjning av bilskrotningspremien. Det har där visat sig att det får positivaeffekter både på miljön och sysselsättningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bilskrotningspremien.Stockholm den 29 september 1999Carina ()()
mot · GN02MJ751 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ751av , ()Överlåtbara utsläppsrätterEkonomiska styrmedel är det överlägset bästa sättet att komma till rättamed miljöproblemen. Inom särskilt miljöbelastade områden är utsläppsrätterett sätt att sätta pris på miljön. Frågan om överlåtbara utsläppsrätter hardiskuterats . har miljömyndigheterna haft begränsadentusiasm inför detta nya och i oprövade styrmedel. Överlåtbarautsläppsrätter kan ha stora fördelar i ett väldefinierat område och starkt bidratill kostnadseffektiva utsläppsminskningar.Men enligt utredningen har en viss omsvängning skett. Enligt denna utgör en handelmed utsläppsrätter det mest kostnadseffektiva sättet att minska utsläppen avkoldioxid och andra växthusgaser. Även om vi menar att en gemensaminternationell skatt som styrmedel sannolikt är än mer effektivt så är det värtatt pröva ett system med överlåtelsebara utsläppsrätter i . Försöks-verksamhet med utsläppsrätter bör inledas genom förändringar imiljöskyddslagstiftningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhet med överlåtbara utsläpps-rätter.Stockholm den 4 oktober 1999Johan ()()
mot · GN02MJ756 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ756av Calner, ()Oljeborrning i och "- Det borde räcka med oljeborrningar i . Hittar norrmännenolja i är det slut med fiske och fågelliv. blir ett dötthav." Så sa en av Smögenfiskarna på ett protest möte i ,med anledning av planer på att provborra efter olja.I januari 1998 meddelade den danska Energistyrelsen mottagit en ansökan om oljeefterforskning i , och företag ficktillstånd att påbörja seismologiska studier. I enlighet med krav från Sverigemåste eventuella provborrningar föregås av en miljökonsekvensbeskrivning.Enligt uppgift finns det också planer på att utvinna gas och olja i ,strax utanför Grenå.Planer på att provborra efter olja i dessa områden upplevs som ett hot motBohuskusten. är ett mycket produktivt havsområde för fisk. Härfångas 100 fisk och skaldjur. och fauna har stort intresseför forskning och utveckling. Utmed finner någon miljonmänniskor avkoppling och skönhetsupplevelser.Skador på det rika fågellivet har vi redan erfarenhet av. Oljeskadade fåglarpåträffas av och till från något oljeutsläpp från fartyg eller frånoljeutvinningen i . Erfarenheter från provborrningar i andra delar avvärlden visar att även dylika kan förorsaka oljeutsläpp och spill från de oljorsom används vid själva borrningen. Vi anser att varken ellerKattegatt skall utsättas för risken av oljeskador på grund av vare sig prov-borrning eller produktion.Vi uppmanar regering och riksdag att på det bestämdaste avråda såvälNorge som från att provborra efter olja i dessa områden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om provborrning i och Kattegatt.Stockholm den 29 september 1999Lisbet Calner (s)()()()
mot · GN02MJ758 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ758av Andnor, ()Strandskyddsbestämmelserna i glesbygdskommunerBefolkningsminskning är ett stort problem för våra glesbygdskommuner.För att vända trenden, eller åtminstone bromsa upp den, och försökaskapa en positiv utveckling måste glesbygdens alla tillgångar tas tillvaraoch användas.En stor tillgång som finns i glesbygden men som inte till fullo kanutnyttjas är ett strandnära boende. De nuvarande strandskyddsbestämmels-erna är utformade för andra förhållanden och för betydligt befolkningstätareområden än inlandskommunerna i norra . Det är inte rimligt attsamma regler ska gälla för som för glesbygden.Eftersom förhållandena i är så olika, är det viktigt att bestämmelserkan anpassas efter lokala och regionala förutsättningar. Det är viktigt och välmotiverat med ett starkt strandskydd i de tätbefolkade delarna av Sverige.Lättnader i strandskyddsbestämmelserna är däremot motiverade i glesbygds-kommuner.I glesbygden är risken för att strandnära boende blir ett problem nästanobefintlig och det skulle vara en tillgång att kunna erbjuda ett strandnäraboende till presumtiva inflyttare.Genom en lättnad i strandskyddsbestämmelserna som innebär att glestbefolkade kommuner ges rätt att själva besluta om strandnära boende skullereglerna kunna anpassas efter lokala förhållanden.Markanvändningen i kan användas som exempel för attstyrka förslaget om kommunalt beslutande av strandskyddsbestämmelser iglesbygdskommuner.Jämtlands län har en landareal på 49 443 km2.Skogsmark utgör 55,4 %.Berg, fjäll och övrig mark utgör 18,3 %.Myrar utgör 15,7 %.Vatten utgör 8,8 %.Jordbruksmark utgör 1,2 %.Bebyggd mark utgör endast 0,7 %.Befolkningstätheten var 2,7 inv/km2.Exemplet visar att tydligt att strandskyddsreglerna inte kan tillämpas likaöver hela landet. Vi anser därför att kommuner i glesbygden ska gesmöjlighet att besluta i frågor om strandskydd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kommuner i glesbygd skall ges rätt att beslutaom strandskydd.Stockholm den 5 oktober 1999Berit Andnor (s)()
mot · GN02MJ761 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ761av , ()StrandskyddetStrandskyddsbestämmelserna finns reglerade i och fungerarlika över hela landet. I är förutsättningarna annorlunda än t.ex. istorstadsregionerna. I finns strand per innevånareså det rörliga friluftslivets intressen blir väl tillgodosedda. Men ändå ärdet så att om någon vill bygga ett sommarhus nära stranden går ej dettapå grund av strandskyddsbestämmelserna. Detta kan upplevas statisktoch svårt för den enskilde att förstå. Att tillgodose det rörliga friluftslivetär naturligtvis oerhört viktigt, men med så stora strandytor kan allasintressen tillgodoses.Därför bör en översyn av bestämmelserna ske i syfte att kommunernaavgör om undantag från strandskyddsbestämmelserna kan lämnas, naturligt-vis med största hänsyn tagen till allmänintresset.De lokala förutsättningarna i är så olika så därför bör ocksåfrågan avgöras lokalt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gällande strandskyddsbestämmelser.Stockholm den 23 september 1999Kerstin ()()()()()
mot · GN02MJ762 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ762av , ()Klorerade fettsyrorInledningMiljögifterna i havet gäckar oss. När vi tror att något ämne börjar minskadyker nästa upp. När reproduktionsstörningen hos säl tycks gå tillbakakommer laxsjukan M74. finner forskare nya gifter. är detklorerade fettsyror, som bland annat misstänks kunna störafortplantningen hos fisk och däggdjur. Kemikaliseringen av miljön är ettav de allvarligaste miljöproblemen . En avgiftning avsamhället är nödvändig för att komma till rätta med de kemiskamiljöproblemen.Klorerade föreningar reaktivaDDT, PCB och dioxin är exempel på omskrivna klorerade miljögifter.Halterna av dessa ämnen är fortfarande relativt höga i fisk och däggdjur,även om användningen upphört eller minskat i . Men de härämnena utgör av det organiska klor som finns i djuren.Resten, alltså , har visat sig vara klorerade fettsyror.I början av oktober disputerar forskaren , avdelningen förkemisk ekologi och ekotoxikologi vid , på en avhandlingom vad som händer med klorerade fetter i näringskedjan och kroppen.Liksom andra klorerade miljögifter binds klorerade fettsyror i kroppensfettvävnad, men dessutom också i cellernas väggar (membran). Cellmem-branen har många viktiga uppgifter för cellfunktionen, som skulle kunnastöras av för höga halter klorerade fettsyror.Klorerade fettsyror liknar hormonerVanliga fettsyror, utan klor, har betydelse för bildandet av våra könshor-moner. Därför kan det, enligt , också misstänkas attklorerade fettsyror ger störningar i förmågan att fortplanta sig. Kroppenkänner igen dem som hormoner, men de fungerar inte. På samma sätt harman visat att nonylfenoler fungerar. har i flera motioner ochdebatter varnat för dessa nya typer av miljögifter. I regeringenproposition /98:145 Svenska Miljömål tas dessa hormonliknandeämnen upp.Källan inte kändMan vet inte varifrån de klorerade fettsyrorna kommer. En känd källa harvarit klorblekning inom massaindustrin och oroande signaler säger attden blekmetoden är på väg tillbaka trots att andra mer miljövänligametoder finns. Klor är mycket reaktivt och det har framförts misstankarom att klorerade fettsyror kan bildas från avloppsvatten med högaklorhalter.Forskningen måste intensifierasNu har signalen kommit om detta nya miljöproblem. Det måstenaturligtvis tas på största allvar. Det är angeläget att ta framförslag för att komma till rätta med problemet med klorerade fettsyror.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om klorerade fettsyror.Stockholm den 3 oktober 1999Gudrun ()
mot · GN02MJ763 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ763av , ()Myskoxar i SverigeInledningMyskoxen är ett djur som historiskt funnits i vår del av världen underlång tid. Vid tiden för senaste nedisningen hade den en vidsträcktutbredning i och norra . med värmebegränsades sedan utbredningen till ett allt smalare område längst i norroch för 3 000-4 dog arten ut. Kvar fanns den på Grönlandoch längs . återinplanteradesmyskoxen i och 1971 vandrade fem djur över till frånDovrefjäll. finns ca 50 djur i landet.Myskoxen - ett fascinerande djurMyskoxen trivs mycket bra i den svenska fjällvärlden. Den vill ha tundraoch skyr värme. Sydgränsen tycks gå vid vad som kallas juliisotermenför . Födan består av olika växter där dvärgbjörk är viktigast.Myskoxen är massiv. Tjuren är påtagligt större än honan med en mankhöjdupp , honan lägre. Vikten är mellan . Djurenblir könsmogna , dräktigheten är och kon föderen kalv . Under brunsten, som infaller /augusti, kämpar tjurarnaom kornas gunst. På ett avstånd av ända brakar tjurarnaihop och detta upprepas tills den ena ger sig. (Uppgifterna ur boken /. )En turistattraktionMyskoxen har rönt mycket uppmärksamhet sedan den kom till Sverige.Den är en turistattraktion, inte en ofarlig sådan om man kommer för nära,men med guidning och vett är den bara fascinerande. Den har ingafiender i fjällvärlden längre sedan vargen försvunnit. Även mot den kantjurarna vara ett hot. Den försvarsmur som de vuxna bildar runt kalvaroch yngre djur är oftast omöjlig för en vargflock att forcera.Idag finns ingen jakt på myskoxe.Hur bevaras den?Myskoxen tillhör de arter som man inte räknar som inhemsk. Därförsatsar inte några resurser på att bevara den. Men dettatankesätt kan verkligen ifrågasättas. Visserligen invandrade denmyskoxstam vi nu har från , efter att myskoxen först blivitinplanterad där, men om man ser tillbaka i tiden torde myskoxe hafunnits i under merparten av de senaste 2 miljoner åren, dvsunder den tid då istiderna kommit och gått. Även ett djur som bävern harju varit utrotat ur landet och återinplanterats.Det kan finnas risk att misstänka att det behövs lite nya gener i denpopulation av myskoxe som finns i . Det är därför angeläget attetablera ett samarbete i första hand med , men även med , föratt säkra stammen här och för att ge den chans att växa.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bevarande av myskoxen i landet.Stockholm den 3 oktober 1999Gudrun ()()()
mot · GN02MJ766 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ766av , ()Helhetssyn vid sopsorteringOmställningen till ett ekologiskt hållbart är en av 2000-taletsutmaningar. För att nå ekologisk hållbarhet måste användandet avresurser utvecklas och utnyttjas rätt.Från och med år 2005 skall endast sådant material som ej går att förbrännaeller återvinnas få läggas på deponi. För att uppnå detta måste en helhetsynvid källsortering bli en självklarhet och hänsyn tas till materialet. Producentansvaret trädde i kraft . Det innebär att producenterna avförpackningar har ansvar för att samla in, forsla bort och återvinna för-packningarna.Producentansvaret är bra, det är bra att tillverkaren får tillbaka sin för-packning och det finns också då en morot till att förbättra eller minskamängden emballage. Dock uppstår ett problem när den enskilda människankommer till återvinningsstationen.När man källsorterar och skall lämna till återvinningsstationen är detendast förpackningar av papper och kartong, wellpapp, glas, metall, plast -hård och mjuk - som kan lämnas där. Alltså endast det som förpacknings-industrin har ansvar för.Enligt nuvarande lagstiftning har kommunerna det övergripande ansvaretför allt övrigt, det vill säga det som inte är förpackningar.Gröna nyckeltal är ett instrument för att följa det övergripande målet omhållbar utveckling. Avfall som deponeras skall med nyckeltal belysa hus-hållningen med materiella resurser i samhället. Avfallet, det vill säga deuttjänta produkterna som läggs på deponi, kan medföra att farliga ämnenläcker till omgivningen. Därför är det av stor vikt att vi i vårt arbete med attställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle ser över de brister somfinns i omställningsprocessen. Därför bör man se över källsorteringen ochskapa förutsättningar för att kombinera producentansvar med materialansvar,och kanske även diskutera ett införande av ett mer utvecklat pantsystem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en helhetssyn vid sopsortering.Stockholm den 28 september 1999Carina ()()()