mot · GN02A818 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A818av , (-)Jämställdhets- och diskrimineringslagstiftningen m.m.1 En allmän översyn och samordning avdiskrimineringslagstiftningenVänsterpartiet motionerade i samband med att behandlade detre nya lagarna mot diskriminering i arbetslivet, nämligen etniskdiskriminering, diskriminering av funktionshindrade och diskrimineringpå grund av sexuell läggning och föreslog att en utredning skulletillsättas med uppgift att lägga fram förslag om en samladdiskrimineringslagstiftning.Jämställdhetsombudsmannen har tillskrivit jämställdhetsministerMargareta och med utgångspunkt från att diskrimineringsfrågan rörmänskliga rättigheter föreslagit att en bred parlamentarisk utredning tillsättsför att samordna alla fyra lagarna mot diskriminering på arbetsmarknaden.Vänsterpartiet anser att regeringen bör ta initiativ till en sådan utredning sombör ha en parlamentarisk sammansättning.2 Jämställdhetslagen2.1 LönediskrimineringPrincipen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbeteär ett viktigt led i strävan efter en långsiktigt bärkraftig och solidarisklönepolitik, men det är framför allt en fråga om att värna de mänskligarättigheterna. Kvinnors rätt till lika lön för arbete av lika värde är encentral del av om avskaffande av allt slagsdiskriminering av kvinnor. Konventionen stadgar i artikel 11 bl a attkonventionsstaterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att avskaffadiskriminering av kvinnor på arbetsmarknaden för att, medjämställdheten mellan kvinnor och män som grund, säkerställa sammarättigheter, särskilt rätten till lika lön, inklusive förmåner, och till likabehandling vad beträffar arbete av lika värde liksom till likabehandling ifråga om arbetsvärdering. Redan i den allmänna förklaringen om demänskliga rättigheterna stadgas i artikel 23:2 att envar har utan åtskillnadrätt till lika lön för lika arbete.I dag styrs lönebildningen av traditionella föreställningar om mäns respek-tive kvinnors olika ekonomiska behov samt av det faktum att traditionelltmanliga arbetsuppgifter värderas högre än kvinnors. Föreställningen att mänhar ett större försörjningsbehov och behov av högre materiell kompensationlever kvar. Dessa könsdiskriminerande värderingar är naturligtvis inte öppetsynliga i kollektivavtalen , men de upprätthålls och befästs avkollektivavtalen såsom påpekas i Jämställdhetsombudmannens tidigarenämnda skrivelse. Vi förutsätter att parterna på arbetsmarknaden tar detta påstort allvar och lever upp till det tunga ansvar som vilar på dem.Det råder en relativt utbredd uppfattning att kollektivavtal närmastdefinitionsmässigt utesluter könsdiskriminering. Detta betyder att EG-rätteninte respekteras eftersom den inte tillerkänner kollektivavtalen något tolk-ningsföreträde. Bakom talet om att lönebildningen är något som bara rörparterna på arbetsmarknaden finns en okunskap om det förhållandet attförbudet mot lönediskriminering av kvinnor gäller tillämpning av konven-tioner om mänskliga rättigheter där staten aldrig kan dra sig undan sittansvar.Nya regler bör utarbetas som förbättrar möjligheterna att angripalönediskriminering. krävs att lönerna hos en och samma arbetsgivare ärolika vid lika eller likvärdigt arbete för att de skall kunna angripas. Dettablirmycket svårt på små arbetsplatser eller arbetsplatser med likartade typer avarbeten. Jämförelser med likvärdiga arbeten hos andra arbetsgivare måstetillåtas.Ett stort problem är att manliga jämförelsepersoner ofta vägrar att delta igenomförandet av arbetsvärderingar som sökergenomföra och att de dessutom får stöd av sina fackliga organisationer idenna obstruktion mot att våra konventionsåtaganden om mänskliga rättig-heter genomförs i Sverige.3 GrupptalanSedan lång tid har det från flera håll påpekats hur viktigt det är att införamöjlighet till grupptalan i mål enligt jämställdhetslagen. Modellen medgrupptalan har framgångsrikt prövats i flera andra länder som ochKanada. Ett skäl som starkt talar för en representativ taleform är att vissaformer av diskriminering typiskt sett får antas grunda anspråk som ärgemensamma för en stor grupp människor. En annan fördel är att enenskild person inte behöver dra sig för att anmäla lönediskriminering avrädsla för att bli trakasserad. Grupprättegång är ett bättre alternativ änpilotmål genom att den normalt medför samma rättsverkningar församtliga gruppmedlemmar, som processformen tillåter enstörre anonymitet för medlemmarna. lade framsitt betänkande "Grupprättegång" (SOU 1994:151) i december 1994.Utredningen föreslog att möjlighet till grupptalan skall införas bl a idiskrimineringsfall enligt jämställdhetslagen, bådelönediskrimineringsfall och vid diskriminerande arbetslednings- ochanställningsbeslut. Regeringen som berett betänkandet i Regerings-kansliet bör återkomma till med lag-förslag om möjlighet till grupptalan i jämställdhetslagen grundat påGrupptalanutredningens förslag.4 Hemliga lönerInom den offentliga sektorn är lönerna offentliga, vilket innebär att densom tror att hon eller han är lönediskriminerad kan få tillgång tilllöneuppgifter och andra uppgifter om den hon eller han vill jämföra sigmed. Vid den kartläggning och jämförelse mellan kvinnors och mänslöner som skall göras enligt 9 a § jämställdhetslagen har det oftaförekommit att arbetsgivare och arbetsgivarorganisationer motsatt sig attlämna ut individers löner för andra än det egna fackförbundet. I denutredning (SOU 1999:91) om en översyn av vissa delar avjämställdhetslagen som överlämnats till jämställdhetsministerMargareta lade utredaren inte några förslag tillförändringar i denna fråga. Motiveringen var att lönekartläggningen ärskild från löneförhandlingarna och att det ligger i linje med detta synsättatt någon skyldighet inte bör föreligga för arbetsgivaren att inom ramenför lönekartläggningen lämna ut uppgifter om individlöner.Vänsterpartiet som tvärtom anser att en koppling mellankartläggningsresultatet och kommande löneförhandlingar är av störstavikt kan inte finna att det finns några beaktansvärda skäl för fortsatthemliga löner i privat sektor. Ett fackförbund, JämO och arbetstagarenbör alltid ha rätt att få uppgifter om lönen för jämförelsepersonen vidifrågasatt lönediskriminering.5 Kartläggning av löneskillnader mellan kvinnoroch mänDen tidigare nämnda utredningen av Hans Stark har tyvärr inte lagt framnågra förslag som är ägnade att göra detta instrument till ett effektivtverktyg för att bekämpa lönediskriminering. JämO har däremot i enpromemoria till utredningen framfört förslag som sannoliktskulle få positiv effekt och vilka enligt bör genomföras.Vänsterpartiet anser liksom JämO att det i jämställdhetslagen bör skrivasin i lagtexten att avsikten med lönekartläggningsarbetet är att undersöka ochsäkerställa att arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt betalasutanatt kön direkt eller indirekt påverkar lönesättningen, att kartläggningsarbetetäven i övrigt skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män på arbets-platsen och att resultatet skall utgöra underlag i löneförhandlingsarbetet.I lagtexten bör anges att samtliga anställdas samtliga anställningsförmånerskall kartläggas och analyseras. Krav på en konkret åtgärdsplan med reglerom när åtgärderna senast skall ha vidtagits bör tas in i lagen. Möjlighet tillandra lösningar genom kollektivavtal på central nivå bör finnas. Om parternainte kan enas om en åtgärdsplan skall en sådan fastställas av jämställdhets-nämnden på talan av arbetsgivare eller fackförbund.Begreppen "typ av arbete" och "kategori arbetstagare" i 9 a § bör slopasoch ersättas av arbetsuppgifternas art oavsett arbetstagarens avtal ellerorganisationstillhörighet. I lagtexten bör anges att två typer av jämförelserskall göras, en avseende löneskillnader mellan kvinnor och män i sammagrupp och en annan avseende löneläge och löneutveckling för en grupp medkvinnodominerat arbete med en annan grupp i förhållande till vilken denkvinnodominerade gruppens arbete är likvärdigt eller minst likvärdigt.6 Talerätt inför jämställdhetsnämndenDet är endast som kan initiera ettförfarande om vitesföreläggande inför jämställdhetsnämnden. Frånarbetstagarorganisationerna har framförts att en talerätt förorganisationerna skulle medföra en vitalisering och ett mer aktivt arbete.Vänsterpartiet instämmer i förslaget från utredningen för översyn avjämställdhetslagen om att även fackliga organisationer i förhållande tillvilka arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal skall ges talerätt införjämställdhetsnämnden.7 Sexuella trakasserierJämO har i sin skrivelse påpekat ett problem vad gäller tillämpningen avjämställdhetslagens bestämmelser mot sexuella trakasserier inom beman-ningsbranschen. Det är uthyraren som ansvarar för att en anmälan omsexuella trakasserier blir utredd och för att se till att trakasseriernaupphör. I verkligheten är det dock inhyraren som har dessa möjligheter.Det finns därför anledning att se över hur dessa regler bör utformas närdet gäller bemanningsföretag.8 FöräldraledighetslagenI sin skrivelse till jämställdhetsminister framför JämO förslagtill vissa ändringar i föräldraledighetslagen som anser börgenomföras. Bestämmelserna i 16 och 17 §§ i föräldraledighetslagen harvisat sig ge ett svagt skydd för anställningen och de förmåner som ärförenade med en anställning. Skyddet för den enskilde bör förbättras såatt graviditet och föräldraledighet inte till någon del får utgöra grund förnegativa åtgärder. Arbetsgivaren bör åläggas bevisbördan för attsamband saknas mellan den negativa åtgärden och utnyttjandet avförmåner i föräldraledighetslagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättande av en parlamentarisk utredningangående samordning av samtliga lagar mot diskriminering på arbets-marknaden,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ijämställdhetslagen att jämförelser med lika eller likvärdiga arbetenhos andra arbetsgivare tillåts i lönediskrimineringsmål,3. att hos regeringen begär förslag till ändring ijämställdhetslagen i enlighet med förslagen från Grupptalanutred-ningen,4. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ijämställdhetslagen att den som anser sig lönediskriminerad får rätt attta del av uppgifter om lönen hos den person hon eller han önskarjämföra sig med,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagreglering av avsikten med lönekartläggnings-arbetet,6. att hos regeringen begär förslag om sådan ändring ijämställdhetslagen att i lagtexten anges att samtliga anställdas samtli-ga anställningsförmåner skall kartläggas och analyseras,7. att hos regeringen begär förslag om sådan ändring ijämställdhetslagen att krav på en konkret åtgärdsplan med regler omsenaste tidpunkt när åtgärderna skall ha vidtagits tas in i lagtexten,8. att hos regeringen begär förslag om sådan ändring ijämställdhetslagen att åtgärdsplan i anslutning till lönekartläggningfastställs av jämställdhetsnämnden på talan av arbetsgivare ellerfackförbund i de fall parterna inte kan enas,9. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avjämställdhetslagen att begreppen "typ av arbete" och "kategori arbets-tagare" i 9 a § slopas och ersätts av "arbetsuppgifternas art",10. att hos regeringen begär förslag om sådan ändring ijämställdhetslagen att i lagtexten anges att två typer av jämförelserskall göras vid lönekartläggningen i enlighet med vad som anförts imotionen,11. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ijämställdhetslagen att fackliga organisationer i förhållande till vilkaarbetsgivaren är bunden av kollektivavtal ges rätt att föra talan införjämställdhetsnämnden,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av översyn av jämställdhetslagensbestämmelser mot sexuella trakasserier inom bemanningsbranschen,13. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iföräldraledighetslagen att arbetsgivare åläggs bevisbördan i 16 och17 §§ för att samband saknas mellan den negativa åtgärden ochföräldraledigheten.14.Stockholm den 29 oktober 1999Gudrun ()()()()()()()()()()