mot · GN02A272 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A272av , ()Arbetstidsförkortning - en arbetsmarknad för alla1 Arbetstidsförkortning - en arbetsmarknad för allaAlltfler människor får allt svårare att leva upp till de krav som arbetslivetställer. Även kraven på individen som samhällsmedborgare ökar. Tidenhar blivit den största bristvaran för allt fler, stressen i både fritids- ocharbetslivet ökar och känslan av otillräcklighet växer.Arbetslösheten minskar men fortfarande står stora grupper utanför denordinarie arbetsmarknaden. som många arbetar allt mer har andradet svårt att hävda sig i kampen om jobben.Denna utveckling måste brytas. Vi är övertygade om att det går att skapaen arbetsmarknad för alla. Ett arbetsliv som är anpassat till att kvinnor ochmän skall kunna kombinera arbete med familjeliv och aktivt deltagande isamhällslivet. Ett arbetsliv som låter oss utvecklas. Ett arbetsliv där vi orkarmed, både vi har små barn och när vi blir äldre.Vänsterpartiet anser att nycklarna till en arbetsmarknad för alla är enkombination av arbetstidsförkortning, utbildning och kompetensutveckling.Det är en kombination som gör det möjligt att både minska arbetslöshet ocharbetskraftsbrist. Åtgärderna skapar rörlighet och positiv flexibilitet påarbetsmarknaden. De breddar och öppnar arbetsmarknaden för grupper som står utanför.1.1 ArbetstidsförkortningVänsterpartiet vill ha en arbetstidsförkortning. Som ett första steg vill viatt för heltidsarbete sänks från 40 till 35 timmars arbetsvecka.Målet är att gå vidare till 30-timmarsarbetsvecka, sex timmars arbetsdag.Arbetstidsförkortning är en nödvändig välfärdsreform som handlar omlivskvalitet, jämställdhet, hälsa och rätten till arbete. Det är också ennödvändig reform för att varaktigt kunna minska arbetslösheten. Det handlarom att fördela det betalda och det obetalda arbetet mellan könen och mellanmänniskor i och utanför arbetsmarknaden. Det handlar också om hur vifördelar produktivitetsvinsterna.Det finns parlamentariska förutsättningar för att inleda enarbetstidsförkortning . Efter valet har enarbetsgrupp med representanter från Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet tillsatts i syfte att göra en översyn av arbetstidsfrågan.1.2 KompetensutvecklingNya branscher kommer till och gamla försvinner. Behovet av välutbildadarbetskraft ökar. Det är viktigt att möta detta på ett sätt som inte innebäratt vissa grupper hamnar på efterkälken och ställs utanför arbetslivet.Behovet av verksamma satsningar på utbildning ochkompetensutveckling är i detta sammanhang uppenbart.Från och med år 2000 skall system för kompetensutveckling i arbetslivetgenomföras.Vänsterpartiet ser detta som ett viktigt steg för att utveckla enarbetsmarknad för alla och anser att det finns anledning att koppla sammanfrågan om kompetensutveckling med arbetstidsfrågan.Vi menar att en arbetstidsförkortning underlättar kontinuerligkompetensutveckling i arbetslivet. Kortare arbetsdag ökar rörligheten, deninnebär flexibilitet för den anställde att kombinera utbildning både påarbetstid och fritid. Den innebär flexibilitet för arbetsgivarsidan medeffektivare och smidigare schemaläggning och bättre möjlighet att täcka uppför frånvaro p.g.a. kompetensutveckling.1.3 Arbetstidsförkortning i kombination medkompetensutvecklingEn arbetstidsförkortning kombinerad med utbildning ochkompetensutveckling breddar arbetsmarknaden och ger fler människorplats på den ordinarie arbetsmarknaden. Det är en politik som motverkaratt stora grupper i samhället marginaliseras. Därmed minskar behovet avatt tillskapa s.k. övergångsarbetsmarknader. Det är ett solidarisktalternativ till en skattesubventionerad tjänstesektor med lågkvalificeradearbeten. Det innebär också en positiv flexibilitet både för den anställdeoch för arbetsgivaren när kontinuerlig kompetensutveckling i arbetslivetskall förverkligas. Det handlar med andra ord om en politik som ökarförutsättningarna för att skapa en arbetsmarknad för alla. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.2 UtgångspunkterArbetarrörelsen har drivit frågor om arbetstidsförkortning sedanindustrialismens barndom. Arbetsgivarparten har varitmotståndare till reformerna. I ledde kampen för 8-timmarsdagenslutligen till lagstiftning . Efter en gradvis minskad arbetstid fickvi slutligen 40 timmars arbetsvecka med bibehållen lön i början av 1970-talet.Sedan dagens norm, med 8-timmarsdag, infördes har förvärvsmönstretradikalt förändrats. Det vanliga då var att en i hushållet, oftast mannen,arbetade utanför hemmet medan kvinnan fanns hemma och "servade"arbetskraften. förvärvsarbetar kvinnor i lika stor utsträckning som män.Trots denna genomgripande förändring kvarstår den manliga förheltidsarbete, d.v.s. 8-timmarsdag och 40-timmarsvecka. Resultatet har blivitatt kvinnor i stor utsträckning arbetar deltid och själva bekostar sinarbetstidsförkortning.Trots den höga arbetslösheten har arbetsmängden per sysselsatt ökat.Förklaringen till den förlängda arbetstiden står dels att finna i ett utökatövertidsuttag, dels i socialpolitiska förändringar som bland annat bidragit tillminskad sjukfrånvaro. Det är värt att notera att småbarnspappor är den gruppsom arbetar mest övertid.2.1 Ökad produktivitetEn arbetstidsförkortning innebär att vi tar i anspråk delar av framtidaproduktivitetsökningar. Framtida produktivitets- och välfärdsökningarkan åstadkommas t.ex. genom utveckling av ny teknik ochkunskapsintensiva varor och tjänster. Den ökade produktiviteten kan tasut i form av ökad konsumtion eller i form av kortare arbetstid.Den historiska erfarenheten talar för att volymen arbetade timmar har ettmycket begränsat förklaringsvärde om vi vill förstå mekanismerna bakomekonomisk tillväxt. har produktionsvärdet i 17-dubblats. har den totala volymen arbetade timmar i stortsett varit oförändrad. Antalet sysselsatta har fördubblats och dengenomsnittliga betalda arbetstiden per person halverats, från cirka 3 000timmar per sysselsatt och år.Vi har alltså tagit ut en betydande del av effektivitetsökningen i ekonomini form av kortad arbetstid istället för ökad konsumtion. Den utvecklingenmåste rimligen fortsätta. Det är orimligt och oacceptabelt att den faktiskaarbetstiden per person fortsätter att öka som hundratusentals mänoch kvinnor står utanför arbetsmarknaden.2.2 Arbetskraftsbrist och arbetslöshetArgumenten för en arbetstidsförkortning minskar inte därför att vi går ini en högkonjunktur med befarad brist på arbetskraft inom vissa sektorer.Tvärtom menar vi att exempelvis svårigheterna att nyrekrytera ochbehålla personal inom vård och omsorg skulle minska vid enarbetstidsförkortning. Sänkt heltidsnorm innebär lönelyft för dem somarbetar deltid och därmed blir dessa arbeten mer attraktiva.Kommissionen för rekrytering till vård och omsorg (Den ljusnande framtidär vård. DS 199:44) hade i uppgift att utarbeta förslag på hur rekryteringtill arbete inom vård och omsorg skulle kunna förbättras. En icke oväsentligbrist i kommissionens arbete är att frågan om en arbetstidsförkortning integetts något utrymme. Något som är anmärkningsvärt eftersomförsöksverksamhet med arbetstidsförkortning just inom vårdyrken gettentydigt positiva resultat både vad gäller hälsa, livskvalité och trivsel.Vänsterpartiet vill därför att man närmare ser över vad enarbetstidsförkortning kan betyda för att höja attraktiviteten ochrekryteringsmöjligheterna till arbete inom vård och omsorg. Vi bedömer attdet är ett uppdrag som ligger utanför ramen för arbetstidsgruppen. Behovetav att närmare analysera hur en arbetstidsförkortning påverkarrekryteringsmöjligheterna till yrken inom vård och omsorg bör därförriksdagen ge regeringen till känna.2.3 Demografiska villkorVi anser inte att framtida förändringar i befolkningens åldersstrukturbehöver tala emot en arbetstidsförkortning. Tvärtom kan förkortadarbetstid vara ett verksamt redskap för att klara de förändrade behoven.Det är klart att en arbetstidsreform kostar pengar. Men vi måste samtidigtha en korrekt bild av förutsättningarna. Antalet personer över 65 årkommer att öka med ungefär en halv miljon åren 2000 till 2025.Samtidigt minskar antalet personer i åldrarna . Sammantagetleder detta till att andelen av befolkningen utanför arbetskraften kommeratt växa.Andelen personer i försörjningsberoende åldrar ökar från knappt 42 %nästa år till . Det kommer naturligtvis att öka behovet avinkomstöverföringar mellan generationer. Men det visar hur viktigtdet är att höja sysselsättningsgraden bland befolkningen i arbetsföra åldrar.Trots att sysselsättningen växer är sysselsättningsgraden fortfarande alldelesför låg. Kan vi komma tillbaka till 1980-talets nivåer skulle det betyda upptill en halv miljon fler sysselsatta. Vi menar att en sådansysselsättningstillväxt underlättas av en arbetstidsreform som omfördelararbetstimmarna. Fler sysselsatta innebär i praktiken att de kostnadsmässigakonsekvenserna av ett ökat antal äldre i stor utsträckning pareras.Kortare arbetsdag minskar slitaget på arbetskraften. Rätt genomfördinnebär reformen att sjukfrånvaron, arbetsskadorna och de förtidaavgångarna minskar. Livslängden på arbetskraften ökar och därmed ökartillgången på arbetskraft.2.4 Samhällsekonomiska förutsättningarVänsterpartiet menar att det ekonomiska utrymmet förarbetstidsförkortning skapas genom att framtida produktivitetsökningaranvänds och genom att kostnaderna för arbetslösheten minskar. Förföretagen innebär detta att man använder delar av produktivitetsvinsternatill arbetstidsförkortningen. För de anställda innebär reformen attframtida löneutrymme tas i anspråk.Vänsterpartiet anser att inriktningen på den ekonomiska politiken skallvara att kampen för full sysselsättning skall prioriteras. Det innebär attytterligare resurser kan behöva avsättas för att nå detta mål och i framtidabudgetpropositioner.En stor del av arbetstidsförkortningen kan finansieras genomomfördelningar inom statens budget, från utgifter för arbetslöshet till arbete.Innan sysselsättningseffekterna ger budgeteffekter, kan sänkningarna avarbetsgivaravgifterna finansieras genom skatteväxling. har itidigare riksdagsmotioner föreslagit finansierade sänkningar avarbetsgivaravgifterna. (SOU 1997:11) har visat attdet finns ett skatteväxlingsutrymme på 27 miljarder kronor.Genom röd och grön skatteväxling kan ett utrymme skapas för enarbetstidsförkortning.3 Fyra perspektiv på arbetstidsförkortningenVårt krav på en daglig arbetstidsförkortning utgår från fyra perspektiv.- Arbetstidsförkortningen är en nödvändig jämställdhetsreform.- Arbetstidsförkortningen är en nödvändig reform för ökad livskvalité.- Arbetstidsförkortningen innebär en rättvis och hållbar fördelning avproduktivitetsvinsterna.- Arbetstidsförkortningen är en nödvändig sysselsättningsreform.3.1 Arbetstidsförkortningen är en nödvändigjämställdhetsreformArbetstidsförkortning ger förutsättningar för verklig jämställdhet. Enarbetstidsförkortning kan inte ensam utjämna ojämlikheten påarbetsmarknaden. Den är dock en viktig förutsättning för att kunnautjämna löneskillnader och ge mer jämlika konkurrensvillkor. Kortarearbetstid innebär inte heller automatiskt att kvinnor och män delar påhushållsarbetet på ett rättvist sätt, men det är en viktig förutsättning föratt så kan ske.Kvinnomaktutredningen visar att det är kvinnorna som görmerparten av hemarbetet medan en majoritet av männen lönearbetar heltid.Detta gör att kvinnor inte kan konkurrera på lika villkor med män påarbetsmarknaden. För att uppnå jämställda villkor i hemmet, påarbetsmarknaden och i arbetslivet måste heltidsnormen sänkas. Kortarearbetstid för heltidsarbetande minskar framför allt mäns lönearbetstid och gördet möjligt för dem att ta större ansvar i hushållet och utveckla närarelationer till sina barn. En utvärdering av försök med arbetstidsförkortning(6 timmars arbetsdag med heltidslön i stad.Stockholms Universitet. 1999) visar att männens tid för hushållsarbete ökarmedan kvinnor tenderar lägga tiden på sociala aktiviteter.3.2 Arbetstidsförkortningen är en nödvändig reform för ökadlivskvalitéArbetspassens längd och deras förläggning har storbetydelse för arbetsmiljö, hälsa och säkerhet. Att förkorta arbetstiden ärett effektivt sätt att förbättra folkhälsan. Försök som gjorts visar entydigtpå positiva resultat; personalen orkar mer, återhämtar sina krafter bättreoch arbetsskadorna blir färre.Stressen på arbetsplatserna och i vardagslivet med långa arbetsresor, tid förmatinköp och matlagning, skötsel av barn, läxläsning och så vidare sliter påarbetskraften. Ett nytt begrepp har myntats: hjärnstress.Fler än någonsin äter lätta psykofarmaka. Få orkar arbeta ända fram tillpensionsåldern. Vårt behov av vila tillgodoses inte. Det finns ett starkt behovav att förkorta arbetstiden för att förbättra livskvalitén.3.3 Arbetstidsförkortningen innebär en rättvis och hållbarfördelning av produktivitetsvinsternaAtt förkorta arbetstiden handlar om att fördela produktivitetsvinsterna påett rättvist sätt. När produktiviteten i samhället ökar skapas ett utrymmesom skall fördelas. Hur detta utrymme skall fördelas är för oss en mycketviktig fråga. Vinstökningar kan tas ut på olika sätt, genom ökad utdelningtill ägarna, genom höjda löner eller genom att förkorta arbetstiden. I vårtsamhälle är tiden den största bristvaran för många. Därför är det en godidé att använda produktivitetsvinsterna till att minska arbetstiden och ökaden fria tiden.När arbetarrörelsen drev kravet på allmän rösträtt gickdet hand i hand med kravet på 8 timmars arbetsdag. Arbetstidsförkortningoch allmän rösträtt var båda viktiga demokratiska reformer. Att sänkaarbetstiden var ett naturligt sätt att låta arbetarna ta del avproduktivitetsutvecklingen i form av fri tid.3.4 Arbetstidsförkortningen är en nödvändigsysselsättningsreformArbetslösheten minskar men är mer än 300000 människor utan arbete. Till detta kommer mer än 200 000deltidsarbetslösa och timanställda (källa AMS data ). Denhöga arbetslösheten är till stora delar strukturell och kommer inte attutplånas av högkonjunktur eller ekonomisk tillväxt. Att öka antaletsysselsatta är en viktig uppgift, och vi anser att en arbetstidsförkortningär nödvändig för att nå full sysselsättning och skapa en arbetsmarknadför alla.Den teoretiska forskningen i har inte gett någon entydig bild avhur sysselsättningen påverkas av en arbetstidsförkortning. Internationellaerfarenheter visar däremot tydligt att genomförda arbetstidsförkortningar haren positiv effekt på sysselsättningen. Erfarenheterna visar också att en reformmed arbetstidsförkortning måste kombineras med en begränsning avövertidsuttaget. Detta för att undvika att den minskade arbetstiden ersättsmed ökad övertid i stället för nyanställningar.4 modellVänsterpartiet har i tidigare motion Kortare arbetstid (1997/98:A262)ingående beskrivit en modell för genomförande av arbetstidsförkortning.Modellen är vår utgångspunkt i det fortsatta arbetet med frågan iriksdagen och i samtal med våra samarbetspartier. Modellen utgår frånföljande ståndpunkter:- En lagstiftad generell arbetstidsförkortning har fördelar framför enavtalad. Vi vill genom lagstiftningen sänka för heltidsarbete från40 till 35 timmars arbetsvecka i ett första steg. Sedan får den nya normenanpassas till olika branscher genom kollektivavtal.- Arbetstidsförkortningen skall kombineras med ett ökat inflytande för deanställda över arbetstidens förläggning.- En arbetstidsförkortning skall genomföras med bibehållen lön.- En arbetstidsförkortning skall kombineras med begränsningar avövertidsuttag och incitament för att nyanställa.4.1 Lagstiftning av rättvise- och jämställdhetsskälEn lagstiftad generell arbetstidsförkortning har fördelar framför enavtalad. Vi vill genom lagstiftningen sänka för heltidsarbete från40 till 35 timmars arbetsvecka i ett första steg. Sedan får den nya normenanpassas till olika branscher genom avtal.Erfarenheterna visar att tidigare generella arbetstidsförkortningar alltidkrävt lagstiftning. Andra länder har gått före och sedan har enskildafackförbund i drivit frågan avtalsvägen. Resultatet har blivit attanställda inom vissa sektorer med högt löneläge, oftast manligt dominerande,har kunnat förhandla fram en kortare arbetstid medan anställda inom andraområden halkat efter. Regering och riksdag har då fått gripa in ochlagstiftningsvägen sänka för heltidsarbete.Avtalade arbetstidsförkortningar kan bara omfatta den del avarbetsmarknaden som omfattas av kollektivavtal. En generell lagstiftadarbetstidsförkortning sänker däremot heltidsnormen för helaarbetsmarknaden. Det är värt att notera att andelen småföretag i ökaroch med det också antalet arbetsplatser som saknar kollektivavtal. Precis somvid tidigare genomförda arbetstidsförkortningar finns det alltså starkarättviseskäl för en lagstiftning.Ett annat viktigt skäl för en lagstadgad arbetstidsförkortning är attdeltidsanställningar räknas upp i förhållande till den nya heltidsnormen.Därmed minskas arbetstidsgapet mellan kvinnor och män. Går man däremotavtalsvägen kan resultatet bli att deltiderna räknas ned i samma utsträckningsom heltiderna. Det innebär att jämställdhetseffekterna helt uteblir och att dedeltidsarbetande kvinnorna får fortsätta att själva betala sin egenarbetstidsförkortning.Forskare inom arbetstidsområdet är oeniga om huruvida enarbetstidsförkortning ger sysselsättningseffekter. Det råder däremot en storenighet om att för att en arbetstidsförkortning skall ge sysselsättningseffektermåste förkortningen tas i rejäla steg. Mindre arbetstidsförkortningar, somofta är resultatet i avtalslösningar, ersätts av produktivitetsökningar ocheffektivitetsvinster och inte med nyanställningar.4.2 Arbetstagarnas inflytande över arbetstidens förläggningVänsterpartiet menar också att en kortare arbetstid måste kombinerasmed att arbetstagarna har ett starkt inflytande över arbetstidensförläggning. Arbetstidslagen skall innehålla en bestämmelse om högstaveckoarbetstid, nattarbetsförbud, rätt till rast samt varseltider för attändra arbetstiden. Det är viktigt att det är kollektivavtal som sätternormen för arbetstidens förläggning. Individuella arbetstidsavtal öppnarvägen för att arbetsgivaren kan villkora en anställning med orimligaarbetstider och för att kalla in de anställda bara vid behov. Dettautvecklar vi i vår arbetsrättsmotion.4.3 Bibehållen lönRiksdagen kan inte och skall inte via lagstiftning fastställa lönenivåer.Det är en fråga för parterna. Men i praktiken innebär kortare arbetstidmed oförändrad lön att timlönen höjs för löntagarna. Arbetsgivarnakommer att försöka kompensera sig i avtalsrörelsen eller genom attminska efterfrågan på arbetskraft. Vid en lagstiftning om kortarearbetstid kommer därmed en del av det framtida löneutrymmet attpåverkas. Det är nödvändigt med överläggningar med arbetsmarknadensparter om hur en lagstiftad arbetstidsförkortning kan träda i kraft och hurden kan samordnas med avtalsförhandlingarna.För att skapa de ekonomiska förutsättningarna för bibehållen lön harVänsterpartiet tidigare föreslagit en differentierad sänkning avarbetsgivaravgifterna (se motion 1997/98:A262 om progressiva ochdifferentierade arbetsgivaravgifter).4.4 Incitament för att motverka övertidsuttag och skapanyanställningarFör att en arbetstidsförkortning skall få en sysselsättningsskapande effektfordras både begränsningar i övertidsuttaget och incitament för attnyanställa. förslag är att man inför progressivaarbetsgivaravgifter, alltså att arbetsgivaravgifterna är lägre för denlagstadgade normalarbetstiden och dubbleras för timmar utöver detta.5 Försöksverksamhet och förberedelserFörsöksverksamheter nationellt och internationellt har visat på mycketpositiva resultat för bland annat jämställdhet, sysselsättning och hälsa.Det finns tillräckligt underlag för att konstatera att en arbetstidsreformger goda resultat. Däremot behövs det försöksverksamheter, forskningoch utvärderingar för att få en bättre bild av hur en arbetstidsförkortningpåverkar olika branscher och sektorer.Avslutningsvis konstaterar att det parlamentariska läget iriksdagen innebär att frågan om arbetstidsförkortning lyfts in på den politiskadagordningen för mandatperioden, något som också återspeglas i denaktuella politiska debatten. Den av regeringen tillsatta arbetsgruppen som hartill uppgift att fördjupa underlaget i arbetstidsfrågan kommer att presenterasitt resultat . Vi förutsätter att detta kommer att innebära ett stegframåt mot en arbetstidsförkortning.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en arbetsmarknad för alla,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetstidsförkortningens påverkan pårekryteringsmöjligheterna inom vård och omsorg.Stockholm den 4 oktober 1999Gudrun ()()()()()()()()()()