ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sk11 · 1999-10-26 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk11av Kjörnsberg, ()med anledning av prop. 1999/2000:9 Vissa punktskatte- och tullfrågor, m.m.Skattesatsjusteringar för deolika miljöklasserna pådieseloljaRegeringen föreslår att skattesatserna, för att uppnå närmareöverensstämmelse med skillnaden i tillverkningskostnader,sänks med per liter för dieselolja av miljöklass 2 och3. För att skattesänkningen för dessa miljöklasser inte skallpåverka skatteinkomsterna föreslås skatten på dieselolja avmiljöklass 1 höjas med ett öre per liter.Vi anser att det finns anledning att vara försiktig med att minska skatte-differensen mellan miljöklasserna i samband med att det sker förändringar avmiljöspecifikationerna. Av det skälet bör de föreslagna skattejusteringarnaanstå till dess effekterna av de ändrade miljöklasspecifikationerna har kunnatavläsas på bränslemarknaden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om skattejusteringar för deolika miljöklasserna på dieselolja.Stockholm den 26 oktober 1999Arne Kjörnsberg (s)()()Per ()()()()()
mot · GN02Sk2 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk2av , ()med anledning av prop. 1999/2000:6 Förmånsbeskatting av miljöbilar, m.m.BeslutsföraskattenämndssammanträdenI proposition 1999/2000:6 föreslår regeringen attskattenämnden skall vara beslutsför när ordföranden ellervice ordföranden samt tre övriga ledamöter är närvarande.Nämnden skall vidare vara beslutsför med tre ledamöter,bland dem ordföranden eller vice ordföranden om de är enseom utgången i ärendet.Kristdemokraterna anser att det är mycket angeläget att upprätthålla antaletlekmän i skattenämnderna och avslår därför regeringens förslag. Vi anser attmyndigheten istället bör söka andra effektiva vägar för att närvaron påsammanträdena skall upprätthållas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad som anförts i motionen avslårpropositionens förslag om att skattenämnder skall vara beslutsföramed färre ledamöter.Stockholm den 4 oktober 1999Holger ()()()()()()()()()()Per ()()()()
mot · GN02Sk301 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk301av , ()Konkurrenssituationen för svenska åkerierEnligt analyser av bland andra och ,, har svenskaåkerier kostnader som ligger överkonkurrentländernas. Självfallet förvärras situationen ytter-ligare om dieselskatten höjs.Till bilden hör att det 19980701 blev fri cabotagetrafik inom EU. Dettainnebär bland annat att ett utländskt åkeri kan köra varor mellan svenskaorter. En höjning av dieselskatten gör att det blir ännu lönsammare för deutländska lastbilarna att fylla sina tankar utanför gränser medbilligare diesel av sämre kvalitet.Också på andra sätt har de svenska åkerierna en nackdel i konkurrensenmed de utländska åkarna. Ett åkeri som bedriver verksamhet i skallvara momsregistrerat och betala moms på körningen. Registrering till mer-värdesskatt av utländska företag sker hos i Stockholm.I en skrivelse från 19980616 under-tecknad av och och ställd till Väg-trafikenheten på framhålls att "registreringenkan sägas bygga på ett visst mått av frivillighet p.g.a. att effektivakontrollmedel saknas". Uppgifter om utländska åkares transporter i Sverigenår skattemyndigheten endast om fakturor från utländska åkare påträffas viden revision av företag i eller genom spontana kontrolluppgifter frånskattemyndigheten i den utländske åkarens hemland. Riksskatteverketförmodar att en sådan "momsfri" trafik särskilt förekommer i områden iSverige som gränsar till andra länder. Detta medför en konkurrens-snedvridning gentemot de svenska åkarna, konstateras avslutningsvis ibrevet.I skrivelser till 19971028 och 19980505har företrädare för i län redogjort för sinaerfarenheter av övervakningen av utländska chaufförer och fordon. Blandannat framhålls att "många utländska chaufförer fullkomligt negligerarbestämmelserna i förordningen EEG 3820 och AETR genom att till exempelköra för många timmar och ej ta ut sin lagstadgade dygnsvila påminst ".I skrivelserna framhålls vidare den ringa påföljden för dessa brott och denbristfälliga rapporteringen mellan myndigheter i och i andraeuropeiska länder. Såväl fordonen som säkringen av lasten lämnar inte sällanmycket i övrigt att önska.Skrivelsen från och erfarenheternafrån fältet visar att svenska åkerier hamnat i en orimlig konkurrenssituation.Syftet med den fria cabotagetrafiken är en bättre konkurrens för konsu-menternas bästa, men om inte myndigheterna klarar av den nödvändigaövervakningen sker inte konkurrensen mellan svenska och utländska åkerierpå samma villkor.Regeringen har ett ansvar för att sådana förändringar genomförs att demissförhållanden som ovan antytts bringas att upphöra.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget om en höjning av dieselskattenenlig vad i motionen anförts,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av åtgärder för att den svenska åkeri-näringen inte skall missgynnas i konkurrensen om cabotagetrafiken iSverige. 2Stockholm den 24 september 1999Nils ()()1 Yrkande 1 hänvisat till FiU.2 Yrkande 2 hänvisat till TU.
mot · GN02Sk302 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk302av , ()DieselskattenSvensk åkerinäring kör på världens kanske renastediesel, miljöklass 1. Den innehåller t.ex. endast en procent avden svavelhalt som är gängse i den diesel som säljs påkontinenten. Med de nya kraven sänkssvavelhalten i den europeiska dieseln från cirka 500 ppm till350 ppm. sänks svavelhalten ytterligare till 50ppm. Detta ska jämföras med den svenska dieseln som redanidag har en svavelhalt om 5-10 ppm.Att höja skatten på den svenska, rena dieseln är ett märkligt steg att ta omman önskar renare miljö. Som situationen ser ut med en alltmertilltagande utländsk konkurrens inom svensk vägtransportmarknad fyller deutländska åkerierna sina tankar med en smutsigare diesel i andra länder ochkör på denna i . Att då försämra den svenska dieselns attraktionskraftytterligare med en skattehöjning på är synnerligen märkligt.Den svenska åkerinäringen är utsatt för en hård internationell konkurrens.På grund av ett högre kostnadsläge än flertalet av de utländska konkur-renterna från , och får svensk åkerinäringallt svårare att mäta sig med de utländska konkurrenternas prisbild.Regeringen borde istället för att höja bränsleskatten se till att skatten på densvenska miljöklass 1-dieseln sänktes till EU-nivå. Det vinner ochmiljön på. Utländska åkerier som bedriver transporter i skulle i högregrad tanka den renare svenska dieseln, och svensk åkerinäring skullefå bättre konkurrensförmåga gentemot utländska konkurrenter.Höjningen av energiskatten på diesel får följande effekter:1. Sämre miljö då än färre utländska åkerier somtransporterar gods i kommer att tanka miljöklass1-diesel.2. Sämre konkurrenskraft för svenska åkerier gentemotutländska åkerier.3. Dyrare varor i butik då skattehöjningen bidrar till högretransportkostnader.. 10F. PHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den höjda dieselskatten.Stockholm den 22 september 1999Elizabeth ()()
mot · GN02Sk303 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk303av , ()Skatten på dieselSvenska åkerier måste få likvärdiga konkurrensvillkor medde utländska åkerierna. En ytterligare skattehöjning pådiesel vore ett slag i ansiktet på åkerinäring samtytterligare en belastning på miljön. Svensk miljöklass 1-diesel är renaste med en svavelhalt långt under dengängse europeiska dieselns.Redan i dag har svenska åkerier kostnader som ligger över konkur-rentländernas kostnader. Detta visar analyser från bl.a. ochStatens (. ).Den aviserade skattehöjningen gör att det blir ännu mera lönsamt för allt-fler utländska lastbilar att fylla sina bränsletankar utanför gränsermed billigare och mycket sämre dieselkvalitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om höjd skatt på diesel.Stockholm den 23 september 1999Anita ()()
mot · GN02Sk304 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk304av , ()Konkurrensneutralitet för åkerinäringenSedan sommaren 1998 har utländska (EU) åkerier tillåtelseatt fritt trafikera svenska vägar för att hämta gods på ettställe i och leverera till ett annat. Alltså inrikestrafik.I gengäld har svenska åkerier samma möjligheter i övrigaEU. Följden blir en accelererande utlandskonkurrens.Svenska åkare ser många positiva effekter av konkurrens på lika villkor.Konkurrens gynnar teknisk utveckling, sänker priser och uppmuntrar ochstimulerar nytänkande inom t ex miljösektorn. Dock utgör svenska avgifter,fordonsskatter och höga bensin- och dieselkostnader i längden heltoacceptabla begränsningar.Paradoxalt nog riskerar denna snedvridning av konkurrensen, tillsammansmed företagens sociala kostnader och de anställdas höga löneskatter, attsvenska åkare tvingas flagga ut sina lastbilar. Om dessutom ensamttar på sig ett större miljöansvar än övriga länder, står näringen inför hart näroöverstigliga konkurrensproblem.En genomförd SIFO-undersökning av 300 åkerier visar att nio avtio åkerier anser att konkurrensen från utlandet har ökat . Tvåav fem har förlorat uppdrag till utländska åkerier. Av dessa har mer änhälften förlorat mer än tio uppdrag! Tre av fyra menar att konkurrensen harökat beroende på att de utländska transportörerna kan erbjuda lägre priser.Nio av tio menar att skatterna måste sänkas för att stärka svensk åkerinäringskonkurrenskraft. Nästan alla uppger att politiker och myndigheter saknarförståelse för åkerinäringen.Den danska regeringen har insett transportnäringens betydelse för landetsutveckling. Denna insikt har lett till att , i samråd medtransportbranschen, utvecklat en strategi för transportsektorn. Strategininnehåller fem kärnområden:- Regleringar som omger transportsektorn skall ges likartade villkor somandra länder.- Forskning kring logistik och transport skall stärkas. Tätare samarbetemellan universitet, teknologiska institut och transportföretag skalletableras.- Vid beskattning av godstransporter skall hänsyn tas till företagenskonkurrenssituation.- Myndigheterna skall arbeta internationellt för att förhindra att danskatransportörer utsätts för konkurrenshämmande handelshinder.- Åtgärder skall vidtagas för att underlätta företagens tillgång tillriskvilligtkapital.Det finns alltså många goda skäl för den svenska regeringenatt blicka över sundet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förslaget att dieselskatt höjs med 25 öreavvisas,2. att hos regeringen begär att den lämnar förslag för attutveckla och bevara en svensk åkerinäring med konkurrensneutralitetgentemot EU i enlighet med vad som anförts i motionen.1Stockholm den 29 september 1999Berit ()()1 Yrkande 2 hänvisat till TU.
mot · GN02Sk305 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk305av Nisser, ()Sänkt skatt på bensin och dieselI dag betalar svenska bilister in ca idrivmedels- och fordonsskatt. Av detta går mindre än 20miljarder kronor tillbaka till vägnätet. Under en bilslivslängd betalar ägaren in lika mycket i skatt som bilenkostade ny, ca. av bensinprisetär skatt. Det finns många fakta som visar hur hårt bilisternabeskattas . Det är inte så som vissa politiker och partiertycks tro, att folk åker omkring i bilar bara för sitt nöjesskull. Att ha tillgång till bil är en frihet och förutsättningenför de flesta att kunna bo på landsbygden och arbeta i entätort.Det är naturligtvis bra att bygga ut allmänna kommunikationsmedel,bussar och tåg, där så är möjligt, främst i tätorter. Bilen kommer dock förmånga ändå alltid att vara den bästa lösningen för transporter eftersom detäven är viktigt för barnfamiljer och enskilda att själva kunna styra sinaaktiviteter.Sverige har en av äldsta bilparker. Ur miljösynpunkt är det viktigtatt byta ut gamla bilar mot nya, som har katalysatorer och ofta drar mindrebränsle per mil. Hög drivmedelsskatt har i detta perspektiv en negativmiljöpåverkan. En lägre kostnad att köra bil skulle ge fler familjermöjlighet att byta till en nyare och renare bil.I budgetpropositionen finns inte några lättnader för Sverigesbilister. Däremot föreslås en skattehöjning på diesel på per liter.Drivmedelsskatten bör i stället sänkas så att familjer och enskilda har rådatt äga och köra bil. För många på landsbygden är bilen nödvändig för attvardagen skall fungera. Detta är en avgörande fråga för att även landsbygdenskall kunna leva.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om drivmedelsskatter.Stockholm den 27 september 1999Per-Samuel Nisser (m)()
mot · GN02Sk306 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk306av , ()Sänkt diesel- och elskatt för jordbruketDet är med bestörtning jag tagit del av förslaget att höjaskatten på diesel och el. Detta kommer att drabba jordbruketi Sverige.Redan nu har vårt jordbruk ett synnerligen ogynnsamt konkurrensläge iförhållande till övriga länder inom EU. Jordbruksföretag som vårt lantbrukoch vår livsmedelsindustri ska konkurrera med.De nu rådande ogynnsamma förhållandena beror till stor del på politiskakostnader för vårt jordbruk, som hög beskattning och andra pålagor.Åtgärder som är nödvändiga är att minska den överbeskattning sombelastar vårt jordbruk. Förhållandena är väl kända och konsekvenser förjordbruk och livsmedelsindustrin tydligt redovisade i utredningar. Det somnu är nödvändigt är att ta bort i stället för att ytterligare tynga"Ryggsäcken",genom ytterligare skattehöjningar, för vårt jordbruk.Det räcker inte med de nu aviserade förändringarna för jordbruket. Jaganser att skattenivån för vårt jordbruk skall vara lägre än vad motsvarandemedelskatt är inom EU. Detta för att vårt jordbruk och livsmedelsindustriskall kunna konkurrera på bra villkor.På har jordbruket särskilt stor betydelse eftersom många arbetarinom lantbruk och livsmedelsindustrin.En ytterligare skattebelastning i form av höjd diesel- och elskatt kommeratt få negativa konsekvenser för främst den gotländska landsbygden.Naturligtvis gäller det även andra delar av där jordbruket utgör andel av näringslivet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att dieselskatten för jordbruk sänks nivå som är lägre än medelskatten inom EU, samt att jord-bruksföretag jämställs med andra industriföretag vad gäller elskatt.Stockholm den 27 september 1999Roy ()
mot · GN02Sk307 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk307av , ()ElproduktionsskattenAv vårpropositionen 1998 framgick entydigt attelproduktionsskatterna skulle tas bort.I höstens budgetproposition föreslås både höjda elproduktionsskatter ochen särskild nätavgift. Det är en helt obegriplig kovändning som drabbar enhårt internationellt konkurrensutsatt industri och dess anställda. Dessutomdrabbar det en industri som nästan genomgående finns på orter medarbetslöshetsproblem. "En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning fördensvenska industrins internationella konkurrenskraft. Det är angeläget att denelintensiva industrin ges konkurrenskraftiga villkor. Beskattningen av el iproduktionsledet utgör ett problem i en situation där förhållandena påelmarknaden är sådana att beskattningen leder till ökade kostnader förelanvändarna". Detta konstaterade regeringen ordagrant i vårpropositionenförra året och sade dessutom att man skulle pröva i vilken takt elproduk-tionsbeskattningen skulle avvecklas.Höjningen av elproduktionsskatter och en särskild nätavgift leder tillskatte- och avgiftshöjningar för de elintensiva företagen med mer än 13 000kronor per anställd och år. Förutom att en hårt konkurrensutsatt industri ochdess anställda drabbas, drabbas dessutom miljön eftersom vår svenskaindustri använder teknik som är miljövänlig och därtill lyder under strängamiljölagar. Hög skatt på ren svensk elproduktion gynnar bl.a. import avsmutsig dansk kolkraftel.Nu sviker regeringen anställda i den svenska basindustrin. Den politiskamakten har blivit viktigare för än jobb och välfärd.Den rätta vägen att gå är i stället att göra det regeringen aviserade förraåret, att ta bort elproduktionsskatterna så att den elintensiva industrin fårmöjlighet till långsiktig utveckling och framtidstro.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om elproduktionsskatten.Stockholm den 29 september 1999Elizabeth ()()
mot · GN02Sk308 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk308av , ()Sänkt dieselskattMotverka utflaggning avsvensk åkerinäringDen svenska åkerinäringen kämpar i en allt hårdare konkurrens. Svenskaskatter och avgifter borde inte göra den kampen orättvis.Enligt analyser som bla och , , genomfört har de svenska åkerinäringarna kostnadersom ligger över konkurrentländernas. I en SIFO-undersökning våren1999 svarade 9 av 10 åkeriföretag att konkurrensen från utlandet ökat sedanförra året.Inrikes vägtransporter av gods är helt fria inom EU-området. Ett utländskt åkeri kan därför med egen lastbil och chaufförgenomföra transporter i . Med lägre kostnader, kan de ta lägre priserför sina tjänster och därmed öka sin marknadsandel.En dieselskattehöjning är alltså ett direkt hot mot den svenska åkeri-näringen. Att dessutom välja att höja skatten på den svenska miljöklass 1-dieseln, som är renaste, skulle även vara till nackdel för miljön. Detkommer även att påverka de utländska lastbilar som hellre tankar utanförSveriges gränser, med sämre dieselkvalité.En höjning av dieselskatten är fel väg att gå. Snarare borde konkurrens-hämmande kostnader, som är politikerstyrda från , sänkas. Diesel-skatten är en sådan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkt skatt på diesel.Stockholm den 24 september 1999Catharina ()
mot · GN02Sk309 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk309av , ()Sänkt dieselskattDieselskatten måste sänkas, inte höjas som regeringenföreslagit i sin budgetproposition. Åkeribranschen befinnersig redan före höjningen i ett prekärt läge med höga skattersom urholkar de svenska transportföretagens kon-kurrenssituation. Att i det läget höja skatten på dieselytterligare, innebär att svenska arbetstillfällen kommer attflytta utomlands, arbetstillfällen som vi såväl behöver ochsom dessutom har en klar regionalpolitisk dimension.Antingen flyttar dom p.g.a. utflaggning av svenska åkerier,eller p.g.a att utländska åkerier tar jobben. De som bor längstbort är som mest beroende av transporter tillkonkurrenskraftiga priser. En skattehöjning kommer att fåtill följd att det blir som dyrast att transportera från de inredelarna av Norrland.I en SIFO-undersökning som genomfördes svarade nio av tio åkeri-företag att konkurrensen från utlandet ökat. Som den främsta orsaken angavsatt de utländska åkerierna kunde erbjuda lägre priser. Problemen med den allthårdare konkurrensen förvärras ytterligare om förslaget om dieselskatte-höjning blir verklighet. Redan före höjningen har svenska åkerier kostnadersom ligger över konkurrentländernas. Att i det läget lägga förslagpå ytterligare skattehöjningar verkar dåligt genomtänkt.Även för miljön får skattehöjningen negativa konsekvenser. Redan idagtankas de utländska lastbilarna så mycket det går utanför gränser.Den svenska miljödieseln, som är renast i , ersätts med utländskdiesel. Den utländska dieseln är smutsigare än den svenska miljödieseln var-för miljön kommer att skadas av ökade utsläpp av skadliga ämnen. Skatte-höjningen kommer således att leda till ökade utsläpp, färre jobb, dyraretransporter och den drabbar inland hårdast.De branscher som framför allt kommer att drabbas är skogsindustrin ochlivsmedelsnäringen. Skogsbruket är den stora beställaren av transporttjänsteri vårt land varför skattehöjningen direkt slår mot skogsbrukets netto.Framför allt i de inre delarna av innebär höjningen att den s.k.nollzonen flyttar närmare kusten och importen av virke ökar. De delar avSverige som redan har problem med en minskning av befolkningen och lågmarknadsförsörjning drabbas därmed hårdare än övriga delar. De som borlängst bort från marknader och därmed är mest beroende av transporter tillkonkurrenskraftiga priser är de som förlorar mest på den här typen avskattehöjningar. Vidare har transportföretaget som är beläget på landsbygdenen nyckelfunktion för övriga som bor ute i bygderna. Snöröjning, sandningoch andra servicefunktioner gör det möjligt för andra näringsidkare att varakvar. Stänger åkeriet sin verksamhet stänger man också bygden eller byn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkta skatter på dieselbränsle.Stockholm den 29 september 1999Ola ()()
mot · GN02Sk311 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk311av , ()Energiskatter för industrinDen tyngre basindustrin i har inte samma betydelse som tidigare, men svarar trots allt för en tredjedel avSveriges nettoexport.Tillgången på råvaror och energi innebar att gruvor, stål- och skogs-industrier etablerades i norra . Dessa industriers framtidsutsikter ochmöjligheter är mycket beroende av ett konkurrenskraftigt energipris, jämförtmed motsvarande företag i vår omvärld.Jämfört med övriga delar av landet är andelen människor som arbetar ieller är beroende av den energiintensiva industrin avsevärt större i Norr-botten och . I den landsdel som har den utan jämförelse högstaarbetslösheten är varje skattehöjning på energi utomordentligt allvarlig ochfår därmed negativa konsekvenser.Ständiga skattehöjningar på industrins energibehov har inneburit attkostnaderna tredubblats . Förutom försämrad konkurrenskraftförsvåras dessutom företagens medverkan till att minska arbetslösheten.Därför måste punktskatterna på energi sänkas i stället för höjas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att energiskatten på industriproduktion sänks ochpå sikt helt avvecklas.Stockholm den 30 september 1999Olle ()
mot · GN02Sk313 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk313av Strömbom, ()Reavinstbeskattning vid avyttring av fastigheterReavinstbeskattningen vidavyttring av fastigheterReavinstreglerna vid avyttring av fastighet tillhör de merkomplicerade reglerna i det svenska skattesystemet. Det ärangeläget att regelverket omarbetas.Fram till gäller särskilda övergångsbestämmelser sommåste ersättas med ett nytt regelverk. I annat fall kan säljaren tvingas attlämna redogörelse för investeringar, värdeminskningsavdrag m.m. för entidsperiod som kan gå så långt tillbaka i tiden som till 1952, det s kstickåret.För säljaren är det mycket svårt att redovisa en korrekt reavinstberäkning ochskattemyndigheten har svårigheter att kontrollera lämnade uppgifter då mansaknar relevanta registeruppgifter. Även bestämmelsen om den s kgarantiregeln upphör att gälla för avyttringar som görs efter 1999.I 1999 års ekonomiska vårproposition utlovades ett förslag om att stickåretskulle flyttas till ett senare år. Regeringen har inte levt upp tilldetta löfte i budgetpropositionen, trots att det i finns ettfärdigt förslag. Inte heller föreslår regeringen att övergångsreglerna skaförlängas. Detta kommer att leda till att reavinstbeskattningen blir ännu merrättsosäker och godtycklig, särskilt vid långa fastighetsinnehav.Reavinstreglerna för fastigheter måste bli föremål för en grundligöversyn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av skattereglerna förbeskattning av reavinst vid avyttring av fastighet som ägs av fysiskperson.Stockholm den 4 oktober 1999Inger Strömbom (kd)