mot · GN02N384 · 1999-10-05 00:00:00 — Trots välvilligauttalanden och löften från ansvariga politiker om att utvecklamöjligheterna till lärlingsutbildning inom det svenskautbildningssystemet och inom arbetsmarknadspolitiken sker ytterst lite.De ansatser som görs sker dessutom ofta med fel utformning.Vårt förslag innebär att lärlingsutbildningen bildar ett eget program inomgymnasieskolans ram med en flexibel utformning och få centrala regler. Detär viktigt att utbildningen knyts nära det lokala näringslivet, där praktikvarvas med teori redan från första terminen.Med en gymnasial väl fungerande lärlingsutbildning kommer på siktbehovet att minska av lärlingsutbildning som arbetsmarknadspolitisk åtgärd.Vi menar dock att det finns behov av lärlingsutbildning som eneffektiv arbetsmarknadspolitisk åtgärd.15.5 IT och kommunikationerBra kommunikationer är en förutsättning för att skapa regional balansoch ett effektivt näringsliv över hela landet. Järnvägar, vägar och tele-kommunikationer måste byggas ut för att ska kunna erbjudalandets olika delar en bra, säker och miljövänlig trafikförsörjning tilllägsta möjliga kostnader. Trafikpolitiken ska inriktas mot en frikonkurrens mellan olika transportslag. Miljöaspekter och trafiksäkerhetmåste vägas in i utbyggnadsplaner och beskattning. Sverigestrafikförsörjning måste så långt möjligt harmoniseras med EG:sgemensamma transportmarknad. Trafiksituationen i storstäderna måsteförbättras vad gäller framkomlighet och miljö, bland annat genomsatsning på bättre kollektivtrafik och utbyggnad av kringfartsleder.Ett av de områden som kommer att vara centralt för den framtida tillväxtenoch sysselsättningen är IT-området (informationsteknik). I framtidenkommer de flesta företag vara beroende av IT. Utvecklingen av IT-områdetvad gäller nya produkter och ökad användning kan minska de regionalaskillnaderna mellan olika företag. IT kan ge småföretag storföretagensfördelar, utan att belasta dem med deras nackdelar, genom att småföretagensamverkar i grupper.Den offentliga sektorn bör göra all upphandling elektroniskt. Denna måsteske på ett sådant sätt att även små företag har goda möjligheter att ta del avförfrågningar och lägga anbud. Alla offentliga handlingar bör kunna nåselektroniskt. All offentlig information i elektronisk form bör varakostnadsfri. Det ska inte vara förbehållet storföretag och storatidningsredaktioner att söka i offentliga informationsdatabaser.16 Reformera den offentliga sektornDen offentliga sektorn måste reformeras. Monopol leder till högre priseroch ineffektivitet oavsett om det gäller att producera varor eller tjänster.Nyföretagsamhet kan bli viktiga byggstenar i en ny struktur med ett merdecentraliserat och kundstyrt serviceutbud för bl.a. vård och omsorg.Stat, landsting och kommuner bör koncentrera sig på sådana verksamheterdär offentliga insatser verkligen kan förväntas vara överlägsna enskilda ochkooperativa initiativ bedrivna i små, decentraliserade företag där ett nära,personligt ansvar får ersätta kollektiv fjärrstyrning.Behovet av en reformering av den offentliga sektorn innebär inte att dessuppgifter anses obehövliga utan att de i ökad utsträckning börerbjudas av fler aktörer. En betoning av att det är i de små privata företagenden framtida sysselsättningen ligger minskar inte behovet av deserviceuppgifter som till stor del tillhandahålls av den offentligasektorn. Ett väl fungerande näringsliv förutsätter att till exempel utbildning,vård och olika former av omsorg håller god kvalitet och finns i tillräckligomfattning. Hur stor andel av den traditionellt offentliga servicen som skaerbjudas i privat regi måste avgöras av medborgarnas val i ett utbud av olikatjänster.En del av den kommunala verksamheten kan med fördel skötas påentreprenad. Möjligheterna att driva enskilda, kooperativa ochföreningsdrivna daghem, vårdcentraler och måste förbättras.Politikerna måste i högre grad än renodla sin roll somkonsumentföreträdare, och inte påta sig dubbelrollen somproducentföreträdare.Samverkan inom olika former av kooperativ verksamhet har godamöjligheter att bli intressanta alternativ bland annat i reformeringen av denoffentliga sektorn. Personalkooperativ, föräldrakooperativ, producent- ochkonsumentkooperativ är former som kan frigöra kreativitet, utvecklingskraftoch konstruktivt samarbete.En reformerad offentlig sektor som effektiviserar och renodlar sinverksamhet ställer ökade krav på enskilda innevånares personligaansvarstagande. Detta ansvarstagande kan i sig leda till nytänkande ochutveckling av de uppgifter som tidigare tillhandahållits av det offentliga. Ettökat personligt ansvarstagande måste ges materiella förutsättningar attfungera genom att skatteuttaget sänks i motsvarande mån.17 Sprid ägandetStatens främsta uppgift inom näringspolitiken är att skapa ramar ochregler för företagens verksamhet samt att bidra till gynnsammaförutsättningar för långsiktig tillväxt och värdeskapande. Vi anser atteftersom det är staten som sätter spelreglerna inom näringspolitiken börstaten inte själv äga företag, förutom i undantagsfall. Statens dubblaroller inom näringspolitiken hindrar förutsättningarna för att bedriva ensund och rättvis konkurrens.Staten är en mycket stor aktie- och företagsägare och omsätter drygt200 miljarder kronor. Det statliga ägandet är till nackdel för ekonominsfunktionssätt, för företagen och deras anställda, och innebär en orimliginlåsning av den förmögenhet som nationen disponerar över.Det finns många skäl för en försäljning av statens aktier, dels för attrenodla statens roll och dels för att sprida ägandet. Ett spritt ägande och sundkonkurrens i en väl fungerande ekonomi skapar trovärdighet och får ävenriskkapitalmarknaden att fungera. Ett omfattande privat sparande i aktier ären av de viktigaste förutsättningarna för att nya företag skall kunna bildasoch nya jobb skapas. Ett tredje skäl för en privatisering av det statligaägandet är att det förbättrar förutsättningarna för de företag som det handlarom. Oklara roller gör att offentligt ägda företag lätt blir verktyg förpolitiskaambitioner vilket på lång sikt drabbar tillväxten och skapandet av nya jobb iSverige. En ägarspridning ger företaget behövligt kapital för framtidainvesteringar något som inte bör finansieras ur statsbudgeten. Aktiva ägare ärav stor betydelse för företagsamheten. Värdet på statens företagsägande kanuppskattas till ; detta är dock inte detsamma somett potentiellt försäljningsvärde. Alla företag bör dock inte säljas. Staten skainte avhända sig inflytandet över och ansvaret för t ex Systembolaget. Vidägarspridningen ska det självfallet inte handla om någon realisation av deidag gemensamma tillgångarna. Försäljningen ska ske till marknadsmässigapriser och i den takt som är möjlig med tanke på andra introduktioner påaktiemarknaden.Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finns det alltså anledning att gå vidaremed att minska det statliga ägandet av företag, i princip enligt det programsom antogs av . Utöver dessa bör ytterligare företag bliföremål för försäljning. Till de företag som snabbt kan säljas hör bl a ,, , och . Det sammanlagdavärdet för dessa företag torde ligga runt 110 miljarder kronor.De företag som är aktuella är sådana som är verksamma inom konkurrens-utsatt verksamhet. Monopolföretag kan inte säljas innan omstruktureringskett. Det finns självfallet ingen anledning att byta ett monopol mot ett annat.Vid utförsäljning bör allmänheten och de anställda i företagen vara en viktigmålgrupp.18 Regionala tillväxtavtalEnligt vår uppfattning är det tveksamt om de regionala tillväxtavtal kanspela den roll som regeringen förväntar sig. De förslag på tillväxtavtalsom har förhandlats mellan regeringen ochlänsstyrelserna/sektorsorganen är av varierande kvalitet vilket gör attförutsättningarna för genomförandet av tillväxtavtalen ter sig ganskaolika ute i landet.Vi kristdemokrater menar dock att det är viktigt att ta tillvara den kraft ochprocess som arbetet med framtagandet av regionala tillväxtavtal runt om ilänen har inneburit. genomgår stora förändringar och för att helaSverige ska kunna leva måste hänsyn tas till de varierande lokalaförutsättningar som finns ute i landet. För att få en väl förankrad ochfungerande regionalpolitik måste de lokala förutsättningarna och de enskildamänniskornas behov sättas i fokus.19 AnslagenBeträffande regeringens förslag till anslag under utgiftsområde 24 förslår vi förändringar enligt följande:19.1 A 1 Närings- och teknikutvecklingsverket:FörvaltningskostnaderVi menar att en effektivisering av verksamhet bör kunnagenomföras. Därför föreslår vi en besparing med påanslaget A 1 Närings- och teknikutvecklingsverket:Förvaltningskostnader för budgetåret.19.2 G 3 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägdaföretag m.m.Vår politik beträffande statligt företagande siktar på att företag som ärverksamma på en konkurrensutsatt marknad inte ska ägas av staten.Statliga företag bör alltså avyttras i den takt som marknaden kanabsorbera. Något särskilt anslag för omstrukturering är alltså intebehövligt.19.3 E 5 Näringslivsutveckling i ÖstersjöregionenKristdemokraterna avvisar regeringens förslag på stöd till företags-etableringar utanför vårt lands gränser. En besparing föreslås därför på100 för budgetåret.19.4 KonsumentverketI budgeten föreslår regeringen en ökning med över 8,5 miljoner tillKonsumentverket. vill minska ökningen med 3miljoner på anslagen till och istället öka anslagen tillKonkurrensverket. En besparing föreslås därför på 3 miljoner.19.5 C 1 KonkurrensverketKristdemokraterna vill öka på anslaget till för attuppnå en väl fungerande marknadsekonomi, där det existerar likadanaspelregler för alla företag på marknaden. Därför vill vi ökaKonkurrensverkets möjligheter att driva viktiga konkurensmål. Ett bidragföreslås därför på 3 miljoner för budgetåret.19.6 D 4 Bidrag till Stiftelsen beslutade om en nivåsänkning av anslaget till STATT för1997. Denna nivå står nu fast och regeringen föreslår för ettoförändrat anslag. Detta är något som inte anser varaförenligt med de ambitioner som bör prägla näringspolitiken. Bevakningoch rapportering om den tekniska och industriella utvecklingen inomolika industrinationer är av stor vikt för möjligheter att hävdasig som ett konkurrenskraftigt industriland. Ett bidrag föreslås därför på3 miljoner för budgetåret.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens roll i näringspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunernas roll i näringspolitiken,3. att hos regeringen begär förslag till ändring ikommunallagen i enlighet med vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en referensgrupp av företagare ochforskare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en grupp för avreglerings- ochsmåföretagarfrågor i Statsrådsberedningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en effektivare konkurrenspolitik och hosregeringen begär en översyn av konkurrenslagen,7. att hos regeringen begär förslag om åtgärder förenklare registrering och uppgiftsredovisning för småföretag,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en s.k. solnedgångsparagraf,9. att hos regeringen begär förslag om informations- ochsamrådesplikt vid markarbeten i enlighet med vad som anförts imotionen, 710. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förenkling av tullprocedurerna, 311. att hos regeringen begär förslag om nytt,marknadsanpassat regelverk för tolkning i enlighet med vad somanförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utfärdande av F-skattsedel, 313. att hos regeringen begär förslag om åtgärder förpatentskydd för enklare uppfinningar, 414. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett Internetbaserat informations-system för företagare,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de små företagens tillgång till riskkapital,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om momsredovisning, 317. att hos regeringen begär förslag om sänkta skatter ochavgifter i enlighet med vad som anförs i motionen, 318. att hos regeringen begär förslag om ändringar ireglerna för fåmansföretag, 319. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnligt företagande,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om framtidens arbetsmarknad, 621. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av krafttag mot svartjobben, 322. att hos regeringen begär förslag till åtgärder för attstimulera tjänstesektorn i enlighet med vad som anförts i motionen, 323. att hos regeringen begär förslag om ändringar i lagenom offentlig upphandling i syfte att förverkliga principerna om affärs-mässighet, konkurrens och icke-diskriminering, 224. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning, utveckling och innovationer,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning och kompetensutveckling samtbehovet av inriktning på företagande och entreprenörskap i utbild-ningen, 526. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad ägarspridning genom utförsäljning avstatliga företag,27. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag för anvisar anslagen under ut-giftsområde 24 Näringspolitik enligt uppställning:28.Tabell 2: (Anslag Regeringens förslag Anslagsändring )den 3 oktober 1999Alf ()()()()()()()()()1 Yrkande 3 hänvisat till KU.2 Yrkande 23 hänvisat till FiU.3 Yrkandena 10, 12, 16-18, 21 samt 22 hänvisade till SkU.4 Yrkande 13 hänvisat till LU.5 Yrkande 25 hänvisat till UbU.6 Yrkande 20 hänvisat till AU.7 Yrkande 9 hänvisat till BoU.