ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02L210 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L210av , Per (v)StiftelselagenUnder har stiftelserna kunnat ge god utdelning tillde ändamål som stadgas för respektive stiftelse. Det ärnaturligtvis viktigt att stiftarviljan följs. Om stiftaren t.ex.anger att avkastningen av kapitalet ska användas på ett visstsätt så är det naturligtvis viktigt att detta följs. Diskussionhar därför uppkommit vad som ska betraktas somavkastning. Stiftelserna har liksom andra aktörer påkapitalmarknaden placerat i aktier för att säkra en godvärdetillväxt och hög avkastning. Realisationsvinster liksomvinster i samband med derivathandel har inte betraktats somavkastning och därmed inte heller legat till grund förutdelning.Vid tidpunkten för avgivande av stiftarviljan fanns i flera fall inte flera avde placeringsalternativ som används för att få maximal avkastning påkapitalet. Detta har tillsynsmyndigheten och de rättsliga instanserna inte tagithänsyn till. Man grundar fortfarande sin bedömning på ett rättsfall från 60-talet.Med den tolkning som sker hos länsstyrelser och rättsliga myndigheterbetraktas dessa vinster i stiftelserna i många fall som kapitaltillväxt och ejutdelningsbara. Det bör här påpekas att det skatterättsligt inte möter någrahinder att dela ut dessa vinster, utan att det är den civilrättsligalagstiftningensom inte överensstämmer med den skatterättsliga.Nuvarande tolkning innebär att stiftelserna är hänvisade enbart till aktieut-delning respektive penningmarknaden när det gäller utdelning enligt stiftel-sernas ändamål. Dessa inkomster är avsevärt mycket lägre än den nivå somlandets stiftelser skulle kunna avsätta för utdelning om även realisations-vinster och vinster i samband med derivathandel skulle ingå i avkast-ningsbegreppet.Sveriges stiftelser omfattar en avsevärd förmögenhetsmassa. De har genomanslag och bidrag på ett verkningsfullt sätt finansierat forskning, utvecklingoch andra angelägna ändamål, nationellt och internationellt. Att strypa stiftel-sernas möjligheter till detta får omfattande negativa effekter i samhället.Nobelstiftelsen är en av de drabbade stiftelserna som har agerat den rätts-liga vägen. behandlas ärendet av Kammarkollegiet somremitterat det vidare till regeringen. visar i sin dokumentationpå det irrationella i den fiktiva gräns som sätts mellan direktavkastningoch realisationsvinster. Ett flertal stater i har standardstadgar förstiftelser där det framgår att realisationsvinst i samband med aktiehandelbetraktas som utdelningsbar avkastning.Vi anser att regeringen bör återkomma till med förslag omändringar i stiftelselagen som vidgar avkastningsbegreppet enligt ovan.HemställanHemställanMed hänvisning till det ovan anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring av avkast-ningsbegreppet i stiftelselagen i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 3 oktober 1999Per ()()()
mot · GN02L211 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L211av , ()Förändringar i stiftelselagenDen "nya" stiftelselagen börjar nu tillämpas på allvar. Dethar också inneburit att tolkning av lagen ger effekter somrimligen inte var avsikt. Under harstiftelserna kunnat ge god utdelning till de ändamål somstadgas för respektive stiftelse. Stiftelserna har liksom andraaktörer på kapitalmarknaden placerat i aktier för att säkra engod värdetillväxt och hög avkastning. Realisationsvinsterliksom vinster i samband med derivathandel har betraktatssom avkastning och legat till grund för utdelningen.Med den tolkning av avkastningsbegreppet som sker hos länsstyrelseroch rättsliga myndigheter betraktas dessa vinster i många fall somkapitaltillväxt i stiftelserna och är inte utdelningsbara. Det innebär attstiftelserna är hänvisade enbart till aktieutdelningen respektive penning-marknaden när det gäller utdelning enligt stiftelsernas ändamål. Dessainkomster är avsevärt mycket lägre än den nivå som landets stiftelser harkunnat avsätta för utdelning hittills.Sveriges stiftelser omfattar en avsevärd förmögenhetsmassa. De har genomanslag och bidrag på ett verkningsfullt sätt finansierat forskning, utvecklingoch andra angelägna ändamål, nationellt och internationellt. Att strypastiftelsernas möjligheter till detta får omfattande negativa effekter isamhället.Nobelstiftelsen är en av de drabbade stiftelserna som har agerat denrättsliga vägen. behandlas ärendet av Kammarkollegiet somremitterat ärendet till regeringen. visar i sin dokumentationpå det irrationella i den fiktiva gräns som sätts mellan direktavkastningoch realisationsvinster. Ett flertal stater i har standardstadgar förstiftelser där det klart framgår att realisationsvinst i samband medaktiehandel betraktas som utdelningsbar avkastning.Med hänvisning till detta önskar vi att skyndsamt beslutar attgenom förändringar i stiftelselagen eller på något annat sätt åtgärda ovanbeskrivna situation.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändringar i siftelselagen.Stockholm den 1 oktober 1999Mariann ()()
mot · GN02L212 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L212av Kerimo, ()Styrelseansvar vid aktiebolagskonkursEtt aktiebolag kan upphöra bl.a. genom konkursförfarande.Konkurs innebär att bolaget upphör genom tvång. Enansökan om konkurs kan lämnas in av en fordringsägareeller av bolaget självt. I konkursen tas bolagets samtligatillgångar i anspråk för att betala bolagets samtliga skulder.Tillgångarna delas ut till fordringsägarna i förhållande tillderas förmånsrätt i konkursen. Efter en konkurs har inteaktieägarna, styrelsen eller vd något personligt ansvar förbolagets åtaganden.Detta innebär att de som har ingått i styrelsen kan starta ett nytt bolag iprincip direkt efter konkursen.De som har ingått i styrelsen bör inte kunna få starta ett annat bolag innande har tagit ansvaret för en tidigare konkurs. Frågan bör utredas för attminimera eventuellt missbruk av skenkonkurser för ekonomisk vinning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konkurser i aktiebolag.Stockholm den 5 oktober 1999Yilmaz Kerimo (s)
mot · GN02L213 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L213av , ()StiftelserBakgrundDen "nya" stiftelselagen (1994:1220) börjar nu tillämpas påallvar. Det har också inneburit att tolkning av lagen gereffekter som troligen inte var avsikt. Under ettantal år har stiftelserna kunnat ge god utdelning till deändamål som stadgas för respektive stiftelse. Stiftelserna harliksom andra aktörer på kapitalmarknaden placerat i aktierför att säkra en god värdetillväxt och hög avkastning.Realisationsvinster liksom vinster i samband medderivathandel har betraktas som avkastning och legat tillgrund för utdelningen.Med den tolkning av avkastningsbegreppet som sker hos länsstyrelseroch rättsliga myndigheter betraktas dessa vinster i många fall som kapital-tillväxt i stiftelserna och därmed ej utdelningsbara. Lagtexten säger ingentingom avkastningen utan det är tolkning och motivtext som berör detta. grund är gåva eller testamente, vilket är vanligt, anges ofta itestamentet att avkastningen får användas för angivet ändamål.Tolkning av avkastningsbegreppet har gjorts av bl a somskrivit stiftelselagen och professorn i finansrätt som görtolkningen att avkastning är löpande avkastning och ej realisationsvinster. Dåmånga stiftelser placerat i aktier och betraktat reavinsterna som utdelningsbaravkastning men möter en annan definition reduceras de utdelningsbaramedlen kraftigt.Lagen trädde i kraft 960101 men det är först nu som lagens tillämpningbörjar prövas av domstolarna.Detta innebär alltså att stiftelserna är hänvisade enbart till aktieutdelningenrespektive penningmarknaden när det gäller utdelning enligt stiftelsernasändamål. Dessa inkomster är avsevärt mycket lägre än den nivå som landetsstiftelser har kunnat avsätta för utdelning hittills.Nobelstiftelsen är en av de drabbade stiftelserna som har agerat denrättsliga vägen. behandlas ärendet av Kammarkollegiet somremitterat ärendet till regeringen. visar i sin dokumentationpå det irrationella i den fiktiva gräns som sätts mellan direktavkastningoch realisationsvinster. Ett flertal stater i har standardstadgar förstiftelser där det klart framgår att realisationsvinst i samband medaktiehandel betraktas som utdelningsbar avkastning.Mitt förslagSveriges stiftelser omfattar en avsevärd förmögenhetsmassa.De har genom anslag och bidrag på ett verkningsfullt sättfinansierat forskning, utveckling och andra angelägnaändamål, nationellt och internationellt. Att strypastiftelsernas möjligheter till detta får omfattande negativaeffekter i samhället. Jag menar därför att situationenskyndsamt bör ses över och att en ändring av rättsläget böråstadkommas så att stiftelserna även fortsättningsvis harmöjlighet att via finansiering av forskning och annat förblien positiv kraft i samhället.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skyndsamt genom förändringar istiftelselagen eller på annat sätt åtgärda den i motionen beskrivnasituationen.Stockholm den 5 oktober 1999Thomas ()
mot · GN02L214 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L214av , ()Jämställdhet i bolagMerparten av de svenska företagen drivs i aktiebolagsformoch ägs av sina aktieägare. De kan vara juridiska ellerfysiska personer. Den bolagsform där man knyter ägandet enskild person är enskilda bolag. Om man vill följajämställdhetsarbetet inom är det en del av vårtnäringsliv som inte låter sig omfattas av detta. Det är intemöjligt att få reda på könsfördelningen inom olika yrken ochsektorer i näringslivet i vårt land. För att kunna drivajämställdhetsfrågan är det av stor vikt att dylik informationkan komma oss till del. Ett sätt att kunna följa frågan vore attlägga kompletterande krav på företagens årsredovisningar,att ange könsfördelningen likaväl som bolagets ekonomiskaförhållanden redovisas.För att få en balanserad utveckling, som tar tillvara både mäns ochkvinnors resurser och värderingar, är det nödvändigt att båda könen finnsrepresenterade på alla beslutsnivåer i hela samhället. En jämn könsfördelningär såväl en demokrati- och maktfråga som en resurs- och kvalitetsfråga avstor dignitet. Det är därför angeläget att könsfördelningen i bolag följs upppolitiskt. Alltför många inom näringslivet har inte tagit problemet på allvarutan förnekar fortfarande att det existerar en skev könsfördelning i svenskabolag. En stor del av argumentationen mot att använda lagreglering som ettredskap för att uppnå målet om jämställdhet även in näringslivet harutmynnat i att detta är ett problem, men ett problem som berör en äldregeneration och äldre bolag. Frågan tros kunna lösa sig av sig självt om tidenfår verka. Men med all tydlighet ser vi att en sned könsfördelning även finnsi nya branscher som inom IT. Frågan om jämställdhet i bolag löser sig inte avsig själv utan kräver åtgärder. Företagen bör av rekommenderas atttydligt redovisa könsfördelningen i årsredovisningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av redovisning av könsfördelning ibolagens årsredovisningar.Stockholm den 29 september 1999Carina ()()
mot · GN02L301 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L301av , ()Hanteringen av pensionsförsäkring vid skuldsaneringLagen om skuldsanering kom till för att människor medorimligt stora skulder ska kunna ta sig ur sin problematikefter ett visst antal år istället för att hela livet vara hänvisadetill att leva på existensminimum.Under de senaste åren har många människor kommit på obestånd av en radsamverkande faktorer. Man har startat företag och dragit på sig stora lån somman inte klarat av när företaget måst avvecklas eller gått i konkurs. Andrahar köpt bostäder som sedan inte kunnat säljas till samma pris vid eneventuell skilsmässa eller att en eller båda makarna blivit arbetslösa. Ofta harmer än en orsak funnits i det enskilda fallet.Om man kunnat göra en uppgörelse med sina fordringsägare och levt på existensminimum har resten av skulderna via ett ackordskrivits av och personen i fråga har kunnat starta ett nytt liv utanskuldbelastningen. Banker och andra fordringsägare har här tagit sitt ansvaroch hjälpt till att lösa problemen för den skuldsatte.Ett problem vid tillämpningen av dagens skuldsaneringslag är attinbetalningar till en pensionsförsäkring i princip inte får röras förränpersonen fyllt vanligen . Vissa skattemyndigheter och kronofogde-myndigheter är mycket strikta och tillåter inte att man bortser frånpensionsförsäkringen och då kan man inte få skuldsanering. Andra är merliberala i sin tolkning och bortser från försäkringen.Den olikhet i bedömningen som tillämpas i skattemyndigheterna innebäratt människor inte blir lika behandlade. Någon måste leva påexistensminimum medan en annan får skuldsanering och efter entid kan börja lyfta stora pensionsbelopp. Denna skevhet bör uppmärksammasoch åtgärdas. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om olikheter i hanteringen av pensionsför-säkringar vid skuldsanering.Stockholm den 24 september 1999Margareta ()()
mot · GN02L302 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L302av Linderborg, ()SkuldsaneringSkuldsaneringslagen är till för att hjälpa människor somhamnat i en sådan skuldsituation att de inte kan antas haförmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid och därdet kan anses skäligt att bevilja skuldsanering när man tarhänsyn till deras personliga och ekonomiska situation. Varjefall granskas mycket noga av kronofogdemyndigheten.Det kan finnas många olika orsaker till att skulden uppstått, men en personsom ser framför sig en situation där han/hon kommer att leva påexistensminimum i stort sett i resten av sitt liv har inget incitament till attförbättra sin situation. Det är således både i den enskildes och det allmännasintresse med en skuldsanering. Det är också angeläget att långivare får klartför sig att de måste göra en seriös bedömning av den lånsökandesbetalningsförmåga även i ett längre perspektiv.Skuldsaneringslagen har inneburit en reell lättnad för många tungtskuldsatta personer. Lagen kolliderar emellertid ibland med annanlagstiftning. Ett vanligt exempel är förmögenhet som är bunden i privatapensionsförsäkringar. Dessa får inte utbetalas före en viss tidpunkt,vanligtvis då den försäkrade fyller . Den skuldsatte har en förmögenhetpå papperet som han/hon inte får använda för att lätta skuldbördan. Denskuldsatte hamnar i en moment-22-situation, där ibland både lagar och praxisär ett problem. Förutom den skuldsatte är det kronofogdemyndigheten, denhos vilken pensionsförsäkringen är tecknad och skattemyndigheten, somskall ge olika tillstånd.Det är kronofogdemyndigheten som avgör om den skuldsatte är i en sådansituation att skuldsanering kan beviljas. anser att det måstefinnas undantag i pensionsförsäkringsavtalet och i skattereglerna som gör detmöjligt att genomföra en skuldsanering när kronofogdemyndigheten beviljardetta. beror det på den enskilde försäkringsgivaren och påskattemyndigheten om detta blir möjligt. Likartade fall behandlas olikaberoende på var i landet den skuldsatte bor. Problemet har under en längretid varit föremål för diskussion både i och iRiksskatteverket utan att något resultat uppnåtts. drabbasenskilda individer hårt som skuldberget bara växer för dem.Regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebären enhetlig och human lösning för de fall där skuldsanering i dagomöjliggörs, i konflikt med skuldsaneringslagen intentioner, p.g.a. andraregler och lagar. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådana enhetligaregler att skuldsanering kan genomföras om kronofogdemyndighetenbeviljar detta.Stockholm den 28 september 1999Tanja Linderborg (v)(v)()()()()
mot · GN02L303 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L303av , ()SkuldsaneringslagenSedan den 1 juli 1994 har vi i en lag omskuldsanering. Detta innebär att personer som blivit hopplöstöverskuldsatta fått en möjlighet att i laglig form få sinaskulder reglerade inom ramen för sin betalningsförmåga.Institutet skuldsanering får numera sägas ha blivit accepterat i svenskträttsliv såsom ett värdefullt instrument för att skapa rimliga förhållanden förenskilda människor. Alltjämt måste man emellertid konstatera att det sätt påvilket skuldsanering skall äga rum blivit mycket illa utformat. Skuldsaneringskall ske i tre steg, först skall rådgivning ske hos kommunen, därefter skerutredning hos kronofogdemyndigheten och slutligen fattar tingsrätten beslut,om inte underhandsuppgörelser ägt rum . Det ligger i sakensnatur att man genom detta krångliga förfarande lagt in helt onödigakomplicerande moment för ett förfarande som främst har sociala förtecken.Det är orimligt att människor som hamnat i en mycket besvärande situationskall förödmjukas genom ett så komplicerat och omständligt förfarande.Kritik mot systemet har sedan lagen trädde i kraft uppmärk-sammats i media och annorstädes i den offentliga debatten. Det är hög tid attnotera att utformningen av lagstiftningen ger uttryck för ett slags politiskkompromiss. Såvitt jag känner till har skuldsaneringsinstitutet ingenstans ivärlden fått den lösning som man fastnat för i som lade sitt förslag till skuldsaneringslag 1990 ibetänkandet SOU1990:74 har ett enkelt förslag som i princip går ut på atträtten förordnar en god man som går igenom vederbörandes situation ochframlägger ett förslag som därefter fastställs av tingsrätten. är hämtat från där det visat sig att institutet fungerat välimånga år. Utvärderingar i visar att nuvarande system ingalunda ärbilligare än det danska, snarare tvärtom, under förutsättning att alla kostnadertas med kalkylen. Enligt uppgift kostar det första steget, det vill säga denrådgivning kommunerna ger, . Vidare måste beaktas deväldiga väntetider som gäller vid nuvarande förfarande.Jag anser att tiden nu är mogen att revidera institutet sålunda attinsolvensutredningens förslag läggs till grund för lagstiftning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ny skuldsaneringslag ienlighet med förslag från 1990.Stockholm den 19 september 1999Rolf ()
mot · GN02L304 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L304av Marcelind, ()Kostnader vid konkursVid konkurs kan inträffa att en i konkursen ingåendefastighet inte kan försäljas. Om boet inte har några andratillgångar får konkursen skrivas av och konkursförvaltarenerhåller arvode genom statens försorg. Om konkurs-förvaltaren emellertid lagt ut medel för egendomens vård ochförsäljning utgår inte dessa kostnader av statliga medel.Konkursförvaltaren är skyldig att vidtagaförsäljningsåtgärder.Högsta domstolen har i ett beslut i mål nr Ö 2030-97 med-delat att konkursförvaltaren inte har rätt att av statliga medel få täckning försina kostnader i samband med försöken att sälja två fastigheter. Högsta dom-stolen anser sig bunden av gällande lagstiftning men uttrycker att gällandebestämmelser kan medföra otillfredsställande följder. Föredragande justitie-råd yttrar i särskilt tillägg följande. "Det är, som även sägs i Högsta dom-stolens avgörande, tydligt att regleringen i 14 kap. konkurslagen kan leda tillotillfredsställande resultat. Det framstår som ofrånkomligt att den ses över avlagstiftaren. "På grund av det sagda framgår att en justering av konkurslagen bör ske.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring av kon-kurslagen att konkursförvaltare alltid erhåller ersättning för nödvän-diga kostnader nedlagda i konkurs.Stockholm den 30 september 1999Ragnwi Marcelind (kd)
mot · GN02L305 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L305av , ()Begränsad ränteuppräkning vid införselIbland hamnar människor i ekonomiska svårigheter. Skälentill detta kan vara skiftande: sjukdom, arbetslöshet,övervärdering av den egna betalningsförmågan. Resultatetkan bli att räkningar och betalningsförelägganden hopar sig.I den situationen kan man få införsel tillkronofogdemyndigheten och tvingas leva påexistensminimum.En del gör då upptäckten att skulden ändå ökar. Skälet till detta är attskulden beläggs med ränta, diskontot plus . Denna regel tillkommed tanke på att företag inte skulle kunna smita ifrån att betala sina skulder.Skuldsaneringslagen är en möjlighet att komma ur de ekonomiska svårig-heterna och få en ny chans. För tillämpningen av lagen gäller stränga kriteri-er. Endast en ringa andel av dem som ålagts införsel kan få skuldsanering.För de människor som tvingas leva på existensminimum på grund av in-försel, skulle räntan kunna begränsas. Begränsas ränteuppräkningen påskulden till statslåneräntan, skulle de ha större möjligheter att slutreglerasinaskulder. Det vinner alla på, samhället, långivare och framför allt de själva,eftersom självförtroendet stärks.En grupp som särskilt träffas av denna ränteuppräkning är f.d. miss-brukare, som rehabiliterats. De har ofta ganska stora skulder på grund avböter, skadestånd, kontokortsskulder m.m. Ofta har de en låg inkomst, oftasjukpension, och har därmed låg betalningsförmåga. De kan aldrig bli friafrån sina skulder, eftersom skulderna på grund av räntan växer mer än vad dekan betala. Det medför en stark känsla av upprättelse, när skulden är betald.Men den räntebetingade skuldökningen är deprimerande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om begränsning av ränteuppräkning på skuld vidinförsel till kronofogden.Stockholm den 3 oktober 1999Ester ()
mot · GN02L306 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L306av Rindborg, ()SkuldsaneringSkuldsaneringslagen ger människor med hårt ansträngdprivatekonomi möjlighet att få sin ekonomi saneradsamtidigt som den ger kreditgivare möjlighet att få tillbakaså mycket av skulden som den enskilde har möjlighet attbetala. Lagen tycks i de flesta avseenden fungera väl. Det haremellertid förekommit fall då en enskild har velat ta ut ettprivat pensionssparande för att kunna betala en del avsina skulder och därmed komma i fråga för skuldsanering,men där en sådan begäran inte har kunnat beviljas.Eftersom ett privat pensionssparande får tas ut endast vid sjukdom,verkliga hot om personlig konkurs eller när fordringsägarna har gått med påen uppgörelse som varaktigt hjälper den skuldsatte, beviljar Riksskatteverketinte dispens i de fall där den enskilde vill få tillgång till skuldsanering.Moderata samlingspartiet konstaterar att detta försätter den enskilde i enmärklig situation. Han vill, så långt det är möjligt, göra rätt för sig ochsedanfå en chans att återigen komma på fötter ekonomiskt, men saknar dennamöjlighet på grund av att han har pengar i ett pensionssparande han inte kankomma åt. är det märkligt inkonsekvent att inte skuldsaneringomfattas av dispensmöjligheterna. Att en person är aktuell för skuldsaneringär oftast att betrakta som just ett hot om personlig konkurs. Tillika borde enskuldsanering jämställas med en sådan uppgörelse med borgenärerna somnormalt är dispensgrundande, eftersom det är ett krav för skuldsanering attvissa borgenärer har gett sitt godkännande.Eftersom syftet för den enskilde inte är att skaffa sig en skattefördel i dettafall anser vi att en översyn av problemet vore befogad.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändrade möjligheteratt ta ut ett pensionssparande i förtid.Stockholm den 5 oktober 1999Stig Rindborg (m)(m)()()()()de ()()