mot · GM02Fi14 · 1999-04-29 00:00:00 — Vår politik innebär även lägre skatterpå sparande, varför det kommer att bli mer attraktivt attspara, såväl på banken och i privata pensionsförsäkringarsom i aktier. Individen har dessutom möjlighet att väljarisknivå och därmed potentiell avkastning på sinainvesteringar, exempelvis aktier i början av arbetslivet ochbank- eller obligationssparande när pensionen närmar sig.Privat sparande ger individen både möjlighet till bättre avkastning ochstörre trygghet än offentligt sparande, vilket ju visat sig inte räcka till fördeutfästelser staten gjort, exempelvis i form av pensionsåtaganden. Det ärdessutom det privata sparandet och risktagandet, som måste utgöra basen förnäringslivets riskkapitalförsörjning och därmed för investeringarna ochtillväxten i ekonomin.Stram budgetprocessVid arbetet med budget använde regering ochriksdag den nya budgetprocess somriksdagen fattade beslut om . Det övergripandesyftet är att genom en ändrad beslutsgång i riksdag ochregering bidra till en återhållsam utveckling av de offentligautgifterna och till en statsbudget i balans. För delinnebär den nya budgetprocessen att möjligheten förutskotten att driva igenom ofinansierade utgiftsökningarminskar. För regeringen innebär den ökade krav påuppföljning av budgetutfallet och på att finansiera gjordaöverskridanden. minskar regeringens möjlighetertill ofinansierade utgiftsåtaganden.Medan budgethanteringen i följer de nya principerna, bristerregeringen i flera avseenden. Den har blivit allt mindre regeltrogen i sinhantering av prognosmissar och budgetöverskridanden. Det kan förefallanaturligt att pressen att följa de nya reglerna blir mindre, närskatteintäkternautvecklas gynnsamt och budgetunderskottet trots nya utgiftsökningar blirmindre än väntat. Detta är dock ett mycket kortsiktigt synsätt. Staten iklädersig ju nya utgiftsåtaganden, som skall finansieras även i när aktivitetengår ned i ekonomin och skatteintäkterna viker.Vi anser att principerna i den nya budgetprocessen skall följas strikt, vilketinnebär att budgetöverskridanden skall finansieras genom motsvarandeutgiftsneddragningar och helst inom samma utgiftsområde. Nyautgiftsåtaganden under pågående budgetår skall finansieras genomminskningar av andra utgifter samma år.Penning- och valutapolitikenRiksbanken framgångsrikRiksbanken har lyckats väl i sina ansträngningar att få nedoch hålla nere inflationen. Reporäntan har sänkts tillrekordlåga , och de långa räntorna har följt efter.Tioårsräntan har visserligen stigit något jämfört med sinlägsta nivå , men den ligger ändå på historiskt låga4,. Gapet mellan svenska och tyska tioårsräntor ärsedan en tid . Det var det också underden korta period, då den svenska reporäntan understegECB-räntan, vilket är ett tecken på att det svenskautanförskapet i förhållande till euron medför extrakostnader.Det finns inga tecken på en nära förestående prisstegring ochränteuppgång. Läget är emellertid labilt, och bytet på finansministerpostenhar förstärkt osäkerheten. Skulle tvivel uppstå på regeringens beslutsamhetatt förverkliga sina finanspolitiska mål, stiger marknadsräntorna direkt.Inleds dessutom en efterfrågestimulerande politik i sysselsättningsskapandesyfte, uppstår en press uppåt på priserna, och måste höjastyrräntan.Stabila priser och låga räntor kan dock inte tas till intäkt för att allt stårvältill i ekonomin. I förenas de med en tillväxt under genomsnittet ijämförbara länder och med en stor arbetslöshet. Med de stelheter som finnspå den svenska arbetsmarknaden är i själva verket en arbetslöshet på i stortsett nuvarande nivå en förutsättning för att inte priser och räntor skall stiga.Regeringens metod att sanera statsfinanserna med höjningar av redan högaskatter har gått ut över tillväxten, som den varit ett sätt attanpassade offentliga finanserna till bestående stor arbetslöshet.Om inflationen är under kontroll, de offentliga finanserna i balans ochstatsskulden på väg ned, är finansmarknaden nöjd. Den fäster inget avseendevid om tillväxten stagnerar och arbetslösheten är utbredd. Men sådanaförhållanden utgör uppenbarligen en förlust för folkhushållet och för deenskilda medborgarna. framgångsrika penningpolitik måstedärför möjligt kombineras med att regeringen tar initiativet tillstrukturella reformer i form av skattesänkningar och avregleringar, inte minstpå arbetsmarknaden, åtgärder som kan ge bättre tillväxt och fler jobb utan attpriser och räntor behöver drivas i höjden.Sverige och euronEn källa till oro för ekonomiska utveckling ärosäkerheten beträffande förhållande till euron. Förnärvarande förefaller marknadens bedömning vara att dengemensamma valutan kommer att införas i vårt land den1 , med att den rent konkretintroduceras i form av sedlar och mynt. Regeringen haremellertid inte gett någon bestämd utfästelse på denna punkt.Någon informationskampanj har inte startat, och iregeringsföreträdares uttalanden är invändningar mer vanligtförekommande än entusiasm. Skulle förväntningarna omeurons snara införande i förskjutas i negativ riktning,får vi räkna med en svagare krona och ett större räntegap.I själva verket kan sägas vara det EU-land som står längst ifrån ettinträde i valutaunionen. har anslutit sig till den europeiskaväxelkursmekanismen (ERM2) och arbetar hårt för att kvalificera sig för ettinträde . Även , som uppfyller allakonvergenskrav, är med i ERM2 och kan anses deltaga i valutasamarbetetutan att göra anspråk på inflytande. I har regeringen nyligenlagt fram en nationell övergångsplan till euron, och den har klart angett attfrågan är inte om utan när övergången skall ske.Moderata samlingspartiet föreslog att en stabilitets- och europaktskulle antas för att åtminstone lägga fast en tidtabell för det svenskaställningstagandet till euron. Regeringen har emellertid inte velat diskuteraen sådan. De begränsade förberedelser för euron som ändå sker genomförs såtyst som möjligt för att inte väcka debatt. Men denna viktiga framtidsfrågaförsvinner inte bara för att man inte låtsas om den. Regeringen bör snarasttillse att en plan utarbetas för ställningstagande till euron medsiktetinställt på ett avgörande före vårt lands övertagande av ordförandeskapet iEU , vilket skulle möjliggöra ett införande av dengemensamma valutan den 1 januari 2002.I slutet av 1998 lämnade regeringen in ett nytt konvergensprogram till EU.Detta har till syfte att visa hur landet avser att fylla de krav som ställs fördeltagande i valutasamarbetet. Därför är det egendomligt att endast ettobetydligt utrymme ägnas åt det konvergenskriterium där - medinstämmande från den (!) - fick underkänt vid EU:sprövning , nämligen valutastabiliteten. Likaledes är det egendomligtatt regeringen valde att förankra programmet hos två partier - Centerpartietoch - som är negativa till att införa euron i Sverige.I sitt utlåtande över konvergensprogrammet konstaterade kommissionen attinget sägs om när kan tänkas ansluta sig till ERM2 som förberedelseför eurons införande. Därmed kvarstår frågan om valutastabilitet ochosäkerheten om kronans framtida utveckling. Kronan har enligtkommissionen förblivit svag och ostadig, och volatiliteten har snarare ökatän minskat . Sammanfattningsvis fastslår kommissionen attmedlemskap i skulle vara det bästa sättet att uppnå den erforderligavalutastabiliteten.Vid sammanträde uttalade EU-ländernasfinansministrar att för att kvalificera sig för EMU måste demonstrerasin förmåga att hålla en fast, rimlig kurs mellan kronan och euron över entillräcklig tidsperiod och utan allvarliga störningar. förväntadesig att detta skulle leda till att beslutar sig för att ansluta sig tillERM2.Riksbanken har för länge sedan uttalat att bör deltaga fullt ut i deteuropeiska valutasamarbetet. Någon väg dit vid sidan av ERM2 föreliggerinte. Beslut i frågor som rör växelkursregimen åvilar numera regeringen.Enligt Moderata samlingspartiets mening bör regeringen klargöra attden avser att verka för ett snabbt införande av euron i och att densom en bekräftelse på detta ansöker om vårt lands anslutning till ERM2. Dåskingras den misstro som råder beträffande regeringens avsikter både inomoch utom landet. Då ges ett besked om att vi svenskar inte drar oss för att taitu med de strukturfel som annars bromsar vår välståndsutveckling. och välutbildad arbetskraft stanna i Sverige.Företagande och nya jobbInledningDen svenska modellens misslyckande ärSocialdemokraternas misslyckande. Istället för att skapavälstånd - genom företagande och arbete - har krafternaägnats åt att fördela det. Bakom Socialdemokraternasmisslyckande ligger deras totala oförmåga att förstå hurföretag skapas och vad de behöver för att utvecklas ochblomstra.Sverige utmärks av följande tendenser:- Sjunkande trend i sysselsättningen i näringslivet. Ända sedan slutet av1940-talet har sysselsättningen minskat i svenskt näringsliv. Naturligtvisfinns konjunkturvariationer, men tendensen är nedåtriktad över tiden.- Sjunkande relativt kunskapsinnehåll i exporten. När de relativalönenivåerna faller i förhållande till våra viktigaste konkurrentländersamtidigt som sysselsättningen sjunker innebär detta att vi konkurrerarmed lönen snarare än kunskap, teknik och kompetens.- Svag utveckling i den relativa utbildningsnivån. Jämfört med övrigaVästeuropa har vi haft en svagare utveckling av den andel av enungdomskull som går vidare till högre studier.Det är fullt möjligt att skapa många nya jobb med hjälp avlåga löner och ökad lönespridning. Men det är intelåglönejobben vi vill ha. Vad vi behöver är kvalificeradejobb som ger bra betalt och som ger ökadinternationell konkurrenskraft. Det får aldrig bli ett mål attbara skapa många lågbetalda jobb - även om lågbetalda jobbförvisso är bättre än inga jobb alls.Målet för vår tillväxtpolitik måste vara att få fram produkter, system ochmetoder som med god konkurrenskraft orkar bära höga löner i tillräckligtantal. Vi får inte höga löner bara för att vi är svenskar utan för att vi ärduktiga, snabba att anpassa oss, har hög teknik, förmåga och kunskap.Det innebär också ett betydande förändringstryck på traditionella monopoloch offentliga verksamheter. Inte heller här kan man räkna med högre lönerän i andra länder om man gör precis samma saker och dessutom likadant. Vimåste därför i större utsträckning ta till vara initiativkraften hos enskildamänniskor, utbildning, anpassningsförmåga och företagaranda.Alla företag kan inte eller vill inte växa, men alla måste ha denmöjligheten genom konkurrenskraftiga villkor för såväl stora som små.Snabbväxande företag erbjuder särskilda problem och möjligheter somkräver särskilda insatser.USA har gått från omfattande arbetslöshet till idet närmaste full sysselsättning trots stor invandring i arbetsföra åldrar. Idagskapas det ca 300 000 nya jobb i . av de nyajobben har en lön som överstiger genomsnittslönen. Det är således välbetaldajobb som tillkommer i . Så borde det vara även i Sverige.Nästan hela nettotillskottet kan hänföras till kunskapsindustrin dvs. tele,Internet, data, IT och bioteknik med underleverantörer. De stora företagenminskar, nästan utan undantag, sysselsättningen över tiden, och de nyajobben kommer främst bland småföretagen och då främst hos de s ksnabbväxande företagen.Även i är det främst kunskapsföretagen som växer snabbt, men detsker från en mycket låg nivå, och de är ofta inte lika utprägladekunskapsföretag som i . Riskkapitalet har helt andra förutsättningar iSverige, vilket gör investerarna mindre riskbenägna.Ett genomgående drag hos de snabbväxande företagen är att de finns isnart sagt alla branscher, såväl växande som tillbakagående, att dekombinerar gammal traditionell teknik med ny teknik på hög nivå med storkundanpassning, att de är starkt exportorienterade och därmed utsatta förhård internationell konkurrens och att de använder sig av mångaunderleverantörer från olika länder men monterar/tillverkar kritiska detaljersjälva.Det ställer krav på ett rörligt riskkapital, som uppmuntras att göra nyasatsningar i nya växande företag. Det ställer krav på rörlig kunskap mellanföretagande och universitet och forskningsinstitut. Det ställer krav på enrörlig arbetskraft, som kanske är den främsta spridaren av erfarenhet ochkunskap mellan olika arbetsplatser. Hindren för sådan rörlighet måsteundanröjas.Vårpropositionen utmärks av bristande analys och närmast total avsaknadav åtgärder för företagande och nya väl betalda jobb. Det duger inte attregeringen i fråga efter fråga säger sig vilja "återkomma". Det är nu detkrävs en genomgripande omläggning av politiken i syfte att prioriteraekonomisk tillväxt. Att främja nyföretagande och att ge dagens företag, småoch stora, möjlighet att växa i måste bli vår viktigaste strävan. Ensådan politik för tillväxt, företagande och nya jobb måste enligt vår mening -utöver den i föregående avsnittet behandlade anslutningen till EMU -omfatta följande:- Sänkta skatter på företagande och arbete- Särskilda skattelättnader för hushållsnära tjänster- Minskat företagskrångel- Åtgärder för att åstadkomma en fungerande lönebildning- Moderniserad arbetsrättslig lagstiftning- Reformerad arbetsmarknadspolitik- Utbildning i världsklass- Säkrad energiförsörjning genom att kärnkraften bibehållsSänkta skatter på företagande ocharbeteSkatten på arbete och företagande måste sänkas, om jobbenskall kunna bli fler och tillväxten högre. Det finns ettotvetydigt samband mellan å ena sidan de höga skatterna ochå andra sidan utbudet av arbete. Sambandet inses numeraäven av regeringen. Den nye finansministerns omdömen omROT-avdragen i byggsektorn och det nya förslaget attunderlätta anställning av långtidsarbetslösa är uttryck fördetta.Det totala skattetrycket måste sänkas. tillväxtproblem kan intelösas genom omfördelning av skattebördan mellan olika skattebaser. Vibehöver både en ändrad skattestruktur och ett sänkt skattetryck totalt sett.Det handlar om att ge individerna drivkraft och ytterst om att återupprättaden enskildes makt över sin egen tillvaro.Skatten på arbetsinkomster är orimligt hög. Beskattningen av låg- ochmedelinkomsttagare är särskilt hård jämfört med andra länder. Detta skärperlöneanspråken och leder till färre arbeten och sämre möjligheter förmänniskor att leva på sin lön. Vi vill införa ett förvärvsavdrag förlöneinkomster upp till taket för egenavgifter och sänka kommunalskatten.Inkomstskattesänkningarna får därmed en inriktning mot de breda inkomst-grupper i samhället som är hårdast trängda av den socialdemokratiskahögskattepolitiken.Skatten på kunskap och kompetens måste bli internationellt kon-kurrenskraftig. Skattepolitiken måste göra det attraktivt att verka i istället för att som driva högutbildade ut ur landet. Den gamla värnskattenhar visserligen avskaffats men ersatts med en ny extraskatt för medel- ochhöginkomsttagare. Denna nya skatt på kunskap och kompetens måste slopas.Den dubbla beskattningen av riskkapital är skadlig och måste slopas.Vill vi öka företagandet, skall naturligtvis inte investeringar i företagandebeskattas hårdare än andra investeringar. Dubbelbeskattningen leder till atteget kapital beskattas hårdare än lånat kapital och gynnar därtill utländsktägande av svenska företag på bekostnad av inhemskt. Ett slopande avdubbelbeskattningen skulle medföra ett kraftigt tillskott av riskkapital tillmarknaden och bidra till att hejda företagsflykten ur landet.Skattereglerna för fåmansbolag måste i flertalet fall slopas. Dendelägare som redovisar en rimlig arbetsinkomst skall få rätt att betrakta övrigavkastning som utdelning. Utdelning till fåmansföretagare skall därförbeskattas som inkomst av kapital, om ägaren har tagit ut en marknadsmässiglön. Det finns få sakliga skäl för de stoppregler som gäller för fåmans-företagen. Regeringen avser att "återkomma", medan vi anser att stopp-reglerna nu måste avskaffas.Förmögenhetsskatten är en extraskatt på avkastning av kapital ochmotverkar en både nödvändig och angelägen kapitalbildning. Skattenbelastar skilda tillgångar olika hårt, vilket leder till snedvridande effektersom försämrar ekonomins funktionssätt. Den träffar också mycket ojämnt,vilket visas av att 12 av 13 största förmögenhetsägare inte betalarförmögenhetsskatt. Denna skatt skall därför successivt avvecklas.Riskkapitalsatsningar i nya teknik- och kunskapsintensiva företag börstimuleras genom skattelättnader. Slopad dubbelbeskattning och slopadförmögenhetsskatt bidrar till en förbättrad riskkapitalförsörjning, mendärutöver bör prövas att ge särskilda skattevillkor för satsningar i nya,teknikintensiva företag. Erfarenheterna från av sådana stimulanser ärgoda. I sammanhanget kan också övervägas att beskatta riskkapitalbolag sominvestmentbolag. Därutöver bör ytterligare lindringar i beskattningen avpersonaloptioner genomföras.Reglerna om skattekonto måste förenklas och ändras. Det är fel attjämställa förfallodag och bokföringsdag. Det leder till osäkerhet närbetalningen måste erläggas för att den skall kunna bokföras i rätt tid. Enåtergång bör ske till en gammal vedertagen princip att förfallodagensammanfaller med inbetalningsdagen.Uppfinnare och innovatörer måste uppmuntras. Regler bör införas somgör att uppfinnare och innovatörer får beskatta inkomster av royalty utgåendefrån patent som kapitalinkomst, vilket innebär 30 procents skatteuttag.Förmånsrätt för skatter vid företagskonkurser bör inte tillerkännasstaten. Skatteförmånsrätten är en väsentlig omständighet när företag skallräddas genom en rekonstruktion. Ett mer jämbördigt regelsystem församtliga fordringsägare, inklusive staten, skulle vara till fördel för allaparter.Om staten tvingades att bevaka sina fordringar på samma villkor som andrafordringsägare, skulle dessutom oseriösa företagare kunna upptäckassnabbare än i dag.Kapitalinkomstskatten är också alltför hög i ett internationellt perspektiv.Den bör successivt sänkas till 25 %.Den särskilda löneskatten på vinstandelsmedel bör avvecklas. Detfinns goda skäl som talar för vinstandelsstiftelser i företagen. Det är viktigtatt möjlighet kan ges för alla anställda att på detta vis få ett ekonomisktutbyte som är relaterat till graden av framgång för företaget.Fastighetsskatten bör successivt avskaffas. Regeringen förlänger nu dentillfälliga nedsättningen av fastighetsskatten för boende och frysningen avbostadstaxeringsvärdena med . Detta kommer att leda till en formligskattechock för hyresgäster, bostadsrättshavare och egnahemsägare näråtgärderna upphör . Fastighetsskatten höjer emellertid inte barakostnaden för boende, utan också för lokaler. Den bidrar därmed till att göraföretagande och företagsutveckling onödigt dyrt.Lantbrukets s.k. ryggsäck består bl.a. av att jord- och skogsbruket idagdrabbas av betydligt högre energiskatter än industrin. Regeringen skjuter enlösning av även denna fråga på en obestämd framtid. Enligt vår uppfattningär det inte rimligt att svenskt jordbruk skall ha sämre konkurrensläge än vadsom gäller i andra länder. En differentierad drivmedelsskatt för arbetsredskapskall återinföras och skatterna på el och eldningsolja sänkas till sammanivåer som gäller för industrin.Energiskatterna slår inte bara mot jord- och skogsbruk. har eninternationellt sett stor energikrävande industrisektor, som har drabbats hårtav de särskilda produktionsskatterna på el. Enligt vår uppfattning bör ingafiskala energiskatter överhuvudtaget tas ut i produktionsledet.Sänkt skatt på hushållsnära tjänsterEn viktig del av företagstillväxten måste komma inom denprivata tjänstesektorn. Hit hör också de tjänster som kanutföras i eller i anslutning till hushållen. En generellsänkning av skatten på arbete ökar visserligen de enskildahushållens möjligheter att efterfråga tjänster men fortfarandekvarstår förskräckande stora skattekilar.För att få fart på sysselsättningen krävs inte bara att priset kommer ned tillnivåer som många är beredda att betala. Det måste också bli lättare atterbjuda tjänsterna, oavsett om man gör det i företagsform eller somprivatperson. Därför behövs förenklingar för bildande och drift av i synner-het mindre tjänsteföretag. Ambitionen är att främja att en flora av nyasmåföretag växer fram, som på professionell basis erbjuder olika hem-servicetjänster. Härutöver behövs en enkel och obyråkratisk lösning för densom vill anlita en privatperson.I ett gemensamt förslag har Moderata samlingspartiet, ochKristdemokraterna angivit hur denna sänkning av skatten på hushållstjänsterbör genomföras. Förslaget innebär att en skattereduktion på införs förprivatpersoners betalning av arbetskostnaden för hushållsnära tjänster upp till25 . Det innebär att det "vita" priset, direkt vid köpet,halveras jämfört med dagens regler.En reform av detta slag är ett viktigt steg mot lägre skatt på arbete och enväxande och dynamisk tjänstesektor. Det går lätt att genomföra och kansannolikt snabbt ge fler nya jobb. Kostnaden i form av skattebortfall är liten.På sikt ger reformen snarare en positiv nettoeffekt för de offentligafinanserna, eftersom en stor del av detta arbete utförs i den svartasektorn av ekonomin eller inte alls.En skattesänkning på hushållstjänster har enligt vår mening en radfördelar. En sådan är att skattesänkningen snabbt kan skapa många nya jobb.Det ligger 50 000-100 000 jobb inom räckhåll om de tre partiernas förslaggenomförs. En annan fördel är att reformen kan förväntas få särskiltgynnsamma effekter för ungdomar. Det innebär att den besvärandeungdomsarbetslösheten skulle kunna pressas tillbaka.Avveckla företagskrångletTillväxt, företagande och nya jobb motverkas inte bara avskatter, utan också av dåliga villkor i övrigt för företagande.Hit hör såväl krångel som orimliga konkurrensvillkor, inteminst gentemot verksamheter som bedrivs av kommunerna.Det senare problemet kan lösas genom skärpningar av kommunallagen isyfte att begränsa kommunernas möjlighet att bedriva öppen eller förtäcktnäringsverksamhet. Också möjligheter att ingripa medstöd av konkurrenslagen måste förbättras.Det måste bli betydligt enklare både att starta och att driva företag iSverige. minskade antalet nyregistrerade företag med12 %, och visade 's nyföretagarbarometer en kraftigminskning av nyföretagandet i hela landet. Under årets två första månaderminskade antalet nystartade företag med jämfört med mot-svarande period och med jämfört med samma period1997.Sverige har totalt cirka 10 000 lagar, förordningar och myndighets-regler, varav hälften gäller företagandet. Det är dubbelt så mycket som iNorge och vår regelinflation uppgår till . Det är mot den härbakgrunden som Moderata samlingspartiet förordar införandet av en s.k.solnedgångsparagraf. Den innebär att gamla regler som inte tillämpas skallutmönstras med automatik , förslagsvis . Underinnevarande mandatperiod bör också alla regler som berör företagaregranskas i syfte att förenkla och minska regelmassan.Företagskrånglet har ingående behandlats av regeringens egen små-företagsdelegation. Trots att det har gått presentationen avdelegationens första delbetänkande med 26 konkreta förenklingsåtgärder harnästan ingenting gjorts från regeringens sida. Nya grupper har tillsatts,beredningsarbete sägs pågå och förslag aviseras till senare tidpunkter.Moderata samlingspartiet är berett att omgående fatta beslut om genom-förande av den helt övervägande delen av de 71 förslagen i småföretags-delegationens slutbetänkande.Vi vill att alla förslag från regeringen som påverkar företagens villkor skallföregås av en noggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger utföreskrifter måste omfattas av ett sådant krav på ordentliga konsekvens-analyser.F-skattsedeln är i realiteten en nödvändig förutsättning för allt företagande.Det måste därför bli betydligt lättare att erhålla F-skattsedel. F-skattsedelbörtilldelas alla som begär det, om det inte framstår som uppenbart att detföregivna företagssyftet är oseriöst.Det måste bli lättare att inregistrera nya företag. Kraven på ekonomiskredovisning och formerna för deklaration i mindre företag måste förenklasavsevärt.