mot · GM02Fö9 · 1999-03-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö9av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvarInledningKristdemokraternas främsta strategi för fredsplanering är depolitiska idéer som utgör grunden för demokratin och demänskliga rättigheterna. Den etik som skall vara vägledandei val av såväl medel som mål för att bidra till enfredlig värld måste bygga på människans okränkbara värde.Från den principen kan vi härleda mänskliga rättigheter,frihet samt solidaritet i form av gränsöverskridandemedansvar och gemenskap.Föreliggande proposition är inledningen på en ominriktning avtotalförsvaret som kommer att leda till ett nytt försvarsbeslut. För att dettaarbete ska kunna ge ett trovärdigt resultat är det viktigt att Försvarsmaktenspersonal hålls väl underrättad om och känner delaktighet i för-ändringsarbetet. Inte minst gäller detta alla de medborgare som på frivilligbas med frivilliga insatser stöder totalförsvaret. Den kompetens som finnshos personalen i totalförsvaret och försvarsindustrin är lättrörlig och mångagånger svår att behålla utan långsiktighet i planering och utveckling.Kristdemokraterna vill lyfta fram några faktorer som särskilt viktiga införden framtida utformningen av totalförsvaret. Totalförsvarets fyra huvud-uppgifter (att försvara mot väpnat angrepp, hävda vår territoriellaintegritet, bidra till fred och säkerhet i omvärlden samt stärka det svenskasamhället vid svåra påfrestningar i fred) består, och vi skall söka förebyggaatt vårt samhälle utsätts för svåra påfrestningar i fred genom den robusthetoch förmåga till omställning som byggs in i det fredstida samhället. Denövergripande målsättningen bör vara att skall kunna delta ifredsfrämjande insatser på största möjliga bredd med de resurser som står tilltotalförsvarets förfogande.SäkerhetspolitikenEuropas historia är fylld av krig. förekom30 krig i . Under stupade 8,5miljoner soldater, dvs lika många som hela Sverigesbefolkning. Antalet civila som dog på grund av krigetberäknas till omkring 13 miljoner, således fler än de stupadesoldaterna.Under dog 20 miljoner civila och 15 miljoner soldater.Siffrorna är något osäkra gällande framförallt och . Detkan ha varit ända upp till 60 miljoner människor som dog. Människovärdetförtrampades i den mest ofattbara grymhet.Sveriges förhållandevis låga invånarantal, placering i den nordligaste delenav världen och långa fredsperiod har kanske gjort att ser på sinomgivning med något annorlunda ögon än vad man gör i länder placeradeexempelvis mitt i och som fortfarande har minnen från defruktansvärda krigen. frånvaro av krig under ocherfarenheter av förhandlingar vid krissituationer på framför allt internationellnivå kan vara ytterligare orsaker till att bygger upp sitt samarbetemed omvärlden på ett något annorlunda sätt än många andra europeiskaländer.Efter det slut har vi en annorlunda hotbild och flera olikasäkerhetsstrukturer har tillkommit i med inriktning på ökatsamarbete. Förutsättningarna för säkerhetspolitik är därmedannorlunda än under det epok. Vi måste därför finna de bästalösningarna för att behålla vår fred och frihet och för att kunna mötamorgondagens utmaningar utan gårdagens låsningar. Vårt medlemskap i ,samarbete med Nato och observatörskap i VEU har ökat förutsättningarnaför en aktiv säkerhetspolitik. Vi har en historisk möjlighet att delta i arbetetmed att skapa ett enat präglat av integration, samarbete ochgemensam säkerhet. Genom att , och från den 12 mars1999 är medlemmar i har den gamla uppdelningen av mellanNato och upphört.Säkerhetspolitikens mål ochinriktningen av försvarspolitikenRegeringen bedömer att säkerhetspolitiska läge ärgott. Det kriterium som regeringen använder för denbedömningen är en jämförelse mellan det spända läge sområdde under det dagar och den situation sområder . I sin bedömning av det säkerhetspolitiska lägettar regeringen dock inte tillräcklig hänsyn till den spändasituation som uppkommit i och med krigen på under90-talet, eller situationen i . Det spändaläget mellan olika länder i forna ochsituationen i måste också påverka densäkerhetspolitiska omvärldsbedömningen.Även om en jämförelse av det säkerhetspolitiska läget före och efter detkalla kriget utfaller till fördel i en framtidsprognos, går det inte att slå sig tillro. Makt- och styrkeambitioner kan ta sig andra uttryck och ge andrahotbilder än de traditionella. För att ge landet ett fullgott försvarspolitisktskydd måste därför de traditionella säkerhets- och försvarspolitiskaställningstagandena även inkludera annorlunda, oväntade och komplexa hot.Det kan exempelvis vara miljöförstörelse av dumpat kärnavfall, läckandeatomdrivna ubåtar och kärnkraftverk, kärnvapen och missiler i orätta händer,terrorverksamhet, sabotage etc. allt större militära internationellaengagemang kan också komma att innebära konfrontationer med andraländer och grupper. För ett gott försvarspolitiskt skydd måste även dessafaktorer medräknas i hotbilden.Säkerhetspolitikens målKristdemokraterna vill verka för en säkerhetspolitik somskapar ett förtroendefullt samarbete och förtroendefullakontakter mellan länder och folk, en internationellgemenskap med fredlig samexistens och rättvis fördelning.Tryggare och rättvisare samhällen världen över främjarglobal stabilitet och fred.Vårt lands säkerhetspolitik skall självklart syfta till att bevara vårt landsfred och självständighet. Målet är att i alla lägen och i former som vi självaväljer trygga en handlingsfrihet att, såsom enskild nation och i samverkan,kunna utveckla vårt samhälle.För att nå de målen måste en grundlig genomgång göras. För det första föratt få kunskap om vad som erfordras för att nå målet. För det andra måsteanges vilka resurser som finns för måluppfyllelse. För det tredje måsteanges vilka personella respektive materiella resurser som behövs för att nådet säkerhetspolitiska målet. Innan en sådan genomgång har gjorts finnsingen trygghet eller garanti för att det säkerhetspolitiska målet över huvudtaget skall kunna nås.Att minska den nuvarande försvarsmakten är tidsmässigt en kortareprocess än att om kanske bygga upp den igen. Försvarets mål måstedärför vara väl underbyggda och väl definierade.En viss säkerhetspolitisk trygghet internationellt sett finns i Sverigesmedlemskap i olika internationella organisationer, Partnerskap för fred(PFF), () samt uppdraget somobservatör i Västeuropeiska unionen (VEU), där kan verka pådiplomatisk väg samt ge och få kunskaper och erfarenheter. För att Sverigepå ett fullgott sätt skall kunna delta i olika fredsfrämjande och humanitärainsatser både i och utom krävs att har både välutbildad ochvältränad personal samt tillgång till fulländat kvalitativt materiel itillräckligmängd att tillgå.Det är viktigt att har handlingsfrihet att i takt med förändringar iomvärlden kunna utveckla sitt deltagande i det europeiska säkerhetspolitiskasamarbetet. Målsättningen bör vara att är öppet för medlemskap ialla de säkerhetsorganisationer som finns i . Svensk säkerhetspolitikskall inte låsas fast vid en linje i den nya och svårförutsägbara situation sområder. Om vi skulle ställas inför hot om väpnat angrepp måste vivara beredda att ta konsekvenserna av den djupa samverkan som vi har medde fredsbevarande krafterna i så att vi är med när besluten ska fattas.- Säkerheten i närområde spelar en central roll i utformningen avvår säkerhetspolitik. Österut kvarstår en politisk osäkerhet och därmed etthot mot säkerheten. Genom ett starkt samarbete med våra grannländer iÖstersjöregionen kan vi bidra till att minska hotbilden och förebyggakonflikter. De baltiska ländernas försvarsförmåga kan stärkas ochutvecklas genom stöd till deras uppbyggnad av totalförsvar och andrasäkerhetsfunktioner. De bör även stödjas i strävan att bli medlemmar iEU, något som i högsta grad bidrar till en ökad säkerhet. Att inlemmaRyssland, och i ett brett Östersjösamarbete ligger också ilinje med uppfattning.Det paradoxala i den säkerhetspolitiska debatten är att desom mest högljutt betonar svensk alliansfrihet och neutralitetär de som vill försvaga vårt försvar mest.Inriktning av Sverigesdeltagande med total-försvarsresurser iinternationelltsäkerhetssamarbeteSveriges säkerhetspolitik omfattar ett brett deltagande iinternationellt säkerhetspolitiskt samarbete. Genom att deltai internationell fredsfrämjande verksamhet kan vi direktpåverka säkerhetsläget i vår omvärld. Medverkan skallkunna ske på mandat av FN och under ledning av bl.a.FN, , Nato och VEU. En svensk väpnad styrka fårendast sättas in i strid eller sändas till ett annat land omriksdagen medger det, om det är medgivet i lag eller om enskyldighet att vidta åtgärden följer av internationellöverenskommelse eller förpliktelse som godkänt.Bistånd utanför dessa ställningstaganden har skett ihumanitärt syfte då exempelvis ställde ettfältsjukhus till förfogande i vid ochvid minröjningsinsatser i Baltikum.Hög säkerhet, gott personligt skydd, tillgång till modern materiel, effektivsjukvård och säkra ledningsfunktioner är mycket betydelsefulla faktorer närvårt land sänder ut personal i fredsfrämjande insatser.På grund av ställningstagandet att inte vara med i Nato är medlemskapen iPFF och EAPR samt uppdraget som observatör i VEU ett sätt att bli närmaredelaktig i internationell gemenskap och kunna utbyta tankar och idéer. I denämnda organisationerna kan således samverka på det politiska ochmilitära planet med både Natomedlemmar och andra länder. Medlemskapet iOSSE ger ytterligare möjligheter att samverka och att i inter-nationella sammanhang påverka den demokratiska utvecklingen i framför alltföre detta kommunistländer.Kristdemokraterna anser att- ökad interoperabilitet och fördjupat samarbete med Nato stärker svensksäkerhet. bör delta i PFF-övningar med enheter ur samtligaförsvarsgrenar. Nato, som är en viktig del av framväxandesäkerhetsarkitektur, bidrar till stabilitet och säkerhet. Svensktmedlemskap i är inte aktuellt men det avtaladesamarbetet mellan och (PJC), Natoutvidgningen österutmed , och och PFF-samarbetet gör att vi måstevara beredda att förutsättningslöst pröva vår egen relation till Nato.- EU är av fundamental betydelse för säkerhet och stabilitet i , ochSveriges medlemskap ger ökade möjligheter att verka för ett Europapräglat av öppenhet, demokrati och gemensam säkerhet. har ettintresse av att de hot, risker och påfrestningar som ryms inom detvidgade säkerhetsbegreppet kan hanteras gemensamt med andra länder ivårt närområde samt inom EU. Detta innebär att vårt medlemskap i isig utgör en säkerhetspolitisk nettofördel. Vi kristdemokrater anser attvår tids största säkerhetspolitiska utmaning är den nu pågåendeöstutvidgningen av EU, som är ett resultat av en intensiv önskan om ochett hårt arbete för fred och fredens bevarande i framtiden.Av de nordiska länderna är medlem i både EU ochNato. är medlem i Nato och i EU och EMU.Mellan , och förekommer ettförsvarssamarbete gällande framför allt materielanskaffning.Även i olika internationella sammanhang, speciellt inomhumanitär och fredsfrämjande verksamhet, samarbetar denordiska länderna.Alla de nordiska länderna är angelägna om att få till stånd ett närasamarbete med för att stärka Östersjösamarbetet och stabilisera denpolitiska situationen i norra . För att inte skall förlora sittintresse och ansvar för är angeläget om ett närasamarbete med EAPR.SamverkansförmågaFör att möjliggöra effektiva och snabba svenska insatserkrävs anpassning till internationell standard vad gällermetoder och materiel. Härvid förbättras våra möjligheter tillsäkert deltagande för våra civila och militära styrkorsamtidigt som säkerhet ökar.Nato är den centrala aktören när det gäller större militärakrishanteringsoperationer på den europeiska kontinenten. Härav följer att denav Nato med partnerländerna utvecklade standarden för samverkan utgör enviktig grund för utvecklingen av förmåga. bör sådaninteroperabilitet nås att svenska förband kan ingå i Natoledda krishanterings-insatser.Deltagande i fredsfrämjande och humanitära insatser ökar trovärdighetentill den svenska säkerhetspolitiken och till ambitionen att tidigt försökadämpa motsättningar och förhindra att kriser utvecklas till öppna konflikter.Genom att ha en hög beredskap att avdela lämpliga militära och civilaenheter till internationella operationer får vi möjlighet att påverka i olikasäkerhetspolitiska forum som svenska förband i internationelltjänst får viktiga internationella erfarenheter. betonardärför att det är ett klart svenskt intresse att det svenska totalförsvaretutvecklar förmåga till samverkan med andra länder, bl a genom tekniskanpassning, utbildning och samövningar.En viktig förutsättning för att kunna skapa respekt i internationellasammanhang är att den personella och materiella kvaliteten hos de avdeladeenheterna håller en hög standard. Kan detta tillgodoses genom att enheternadirekt kan hämtas från den organisation som utformas för nationellaförsvarsuppgifter ökar också respekten för det svenska totalförsvaret.Kristdemokraterna vill därför betona vikten av att verksamheten itotalförsvaret tillgodoser de krav som det internationella engagemangetställer.StödfunktionerVid olika typer av insatser bör åtgärder vidtas så att svenskpersonal i möjligaste mån skyddas av verkningar av såvälkonventionella vapen som massförstörelsevapen. Det ärviktigt att stödfunktionerna har förmåga att uppträda näraoch i samma insatsmiljö som stridande förband. Dettainnebär bl.a. att våra sjukvårdsförband bör utrustas medsplitterskyddade transportfordon.Ökande utlandsåtaganden förutsätter en väl fungerande och förbereddhälso- och sjukvårdsorganisation. Försvarets sjukvårdscentrum är kompe-tenscentrum för sjukvårdstjänsten inom Försvarsmakten och utbildarmedicinsk personal i avancerad första hjälpen och förmedlar bl.a. kunskapom biologiska stridsmedel och vatten- och livsmedelshygien. Försvaretssjukvårdscentrum bör därför tilldelas resurser som täcker såväl förebyggandeåtgärder på veterinär- och hälsoskyddssidan som åtgärder för att kunnarekrytera och utbilda sjukvårdspersonal för internationella insatser.Finansiering av fredsfrämjandeinsatserEfterfrågan på bidrag till internationella insatser varierar.Förutsättningar för att i ökad utsträckning kunna avgeavsiktsförklaringar, planera för och delta i fredsfrämjandeinsatser som leds av t.ex. Nato, VEU eller FN är atterforderliga ekonomiska resurser finns och som kananvändas över flera budgetår. En mer långsiktig planering avSveriges deltagande i internationella insatser böreftersträvas, vilket möjliggör att de resurser som ställs tillförfogande kan användas mer flexibelt. Därigenom skapas enbättre politisk handlingsfrihet och en bättreförsvarsplanering.För år 1999 är tilldelade inom anslaget A 2 Freds-främjande truppinsatser för svenskt deltagande i internationella militärakrishanteringsinsatser. Den ökade ambitionen inom det internationellaområdet innebär ett behov av en ökning av anslaget A 2. Kristdemokraternahar tidigare framfört att resurser för fredsfrämjande verksamhet inte fårurholka totalförsvarets ekonomiska ramar, vilket (bet.94/95:FöU4) instämde i. Det bör därför skapas en tydlig och fast strukturmed öronmärkta pengar för hur svenska internationella insatser skafinansieras.Det militära försvaretDet svenska försvaret har till uppgift att värna friheten, ochvår försvarspolitik skall tillsammans med utrikes- ochbiståndspolitiken verka fredsbevarande. Ett bibehållande avSveriges militära alliansfrihet ställer krav på tydligtrovärdighet vad gäller vår försvarsförmåga. Vi ska därförupprätthålla ett effektivt försvar som skyddar vårt territoriumfrån kränkningar i fredstid och som förhindrar väpnatangrepp eller frihetskränkande påtryckningar frånfrämmande makt. Angrepp skall kunna mötas var det änkommer ifrån och hela landet skall försvaras. Långsiktigtmåste vi upprätthålla en betryggande försvarsförmåga för attvår säkerhetspolitik skall bidra till stabilitet i detnordeuropeiska området. Strävan bör vara att få till stånd ettså effektivt utnyttjande som möjligt av de samlade resursersom satsar för att trygga sin säkerhet.Det militära försvarets verksamhet, planering och utveckling måste även ifortsättningen präglas av att uppgiften att försvara landet mot väpnadeangrepp är det yttersta motivet för det militära försvarets existens. Dennauppgift ställer höga krav på personalens kompetens, materiell kvalitet ochledningsförmåga.InriktningUtvecklingen inom informations- och ledningsområdenasamt inom vapen- och ammunitionsområdet går snabbt ochdet är därför viktigt att vi kontinuerligt inhämtar kunskap.För att kunna hävda vår nationella integritet, kunna försvaralandet mot väpnat angrepp, kunna verka krisdämpande ochkunna delta vid krävande fredsframtvingande operationermåste våra förband vara balanserade när det gällervapenverkan, skydd, underrättelseförmåga, ledning samttaktisk och operativ rörlighet. Vid en internationell operationmåste våra förband ha förmåga att genomföra väpnad stridvar som helst och när som helst. Målsättningen måste varaförband med kvalitet över hela linjen!Operativ förmåga och beredskapRegeringen avser att fatta beslut omberedskapssänkningar och vakantsättning av vissa förband.Vår beredskap måste beakta att vårt land är en halvö i norraEuropa med kust samt att avståndet från dennordligaste platsen Treriksröset till den sydligaste platsenSmygehuk är . Minskningen av antalet förband ochde neddragningar av beredskapen som diskuteras får inteleda till att det blir luckor i våra övervaknings- ellerinsatssystem. En personell och materiell bas för anpassningoch till de försvarsbehov som alltid finns för att hävdanationell integritet, stöd till samhället och deltagande iinternationella insatser måste bibehållas på en trovärdig nivå.Kristdemokraterna kräver därför att regeringen, delsredovisar vilken beredskapsnivå som krävs för att på etttrovärdigt sätt kunna hävda nationella integritet,dels informerar om de beredskapssänkningar ochvakantsättningar av förband som planeras.Förbanden i den framtida insatsorganisationen skall bl.a. ha förmåga attupprätthålla territoriell integritet. vill betona att Sverigemåste ha en ständig beredskap att kunna möta och avvisa kränkningar avSveriges territoriella integritet och sådana begränsade hot som kan riktas motlandet i syfte att utöva påtryckningar på oss. Förmågan att hävda svenskterritoriell integritet bör därför ha följande lydelse:"alltid kunna upptäcka och ingripa mot varje form av kränkning avterritoriet. Förmågan skall, särskilt i , snabbt kunna ökas ianslutning till akuta kriser. "KrigsorganisationenKristdemokraterna biträder den principiella inriktningen aven insats- och kompetensorganisation och vill framhålla attantalet förband, deras kvalitet och deras fördelning pårespektive kategori måste vara anpassade till den rådandesäkerhetspolitiska miljön och kraven på att vid behov kunnahöja beredskapen. I detta avseende finns de personella ochmateriella förutsättningarna att organisera ett rimligt antalarmé- och flygvapenförband.Den kärna av högt prioriterade insatsförband som krävs i den framtidakrigsorganisationen måste ha hög materiell och personell kvalitet. Dessakvalificerade stridskrafter skall med hög taktisk och operativ rörlighet kunnaidentifiera och leda bekämpning av mark-, sjö- och luftmål. De skall ävenutgöra grunden för den långsiktiga anpassningen genom sin kompetensbas.Tydliga operativa krav som ställs utifrån det militära försvarets fyrahuvuduppgifter måste därför kunna uppfyllas.Med hänsyn till maritima beroende och de krav som redan i fredställs på övervakning och kontroll för att markera svenska intressen (visaflaggan) i och , bör den förbandsvolymen ochberedskapen upprätthållas på en nivå som säkerställer samtidiga insatser iÖstersjön och med ytstridsfartyg, ubåtar och minröjningsfartyg.Övervakning och kontroll av våra vidsträckta skärgårdsområden, territorial-havet och den ekonomiska zonen skall kunna ske kontinuerligt. Kvalitativförnyelse av de förbanden måste säkerställas. Därmed kan också engrund skapas för att bevara den världsledande position som förnärvarande har avseende ytstridsfartyg, ubåtar och minröjningsfartygsamtidigt som strategiskt viktiga kompetenser bevaras inom landet.HemvärnetEn viktig del av territorialförsvaret är hemvärnet, somgenom sin förankring har en mycket god kännedom omlokala förhållanden. Hemvärnsförbanden finns över helalandet dygnet om, och kan med kortmobiliseringstid bl.a. ytövervaka och skydda mot sabotage.Eftersom hemvärnet är en levande organisation stärker densamhällets förmåga att motstå svåra påfrestningar.I Försvarsbeslut 96 erinrades om det mål för hemvärnets utveckling somuppställdes i Försvarsbeslut 92. I propositionen sägs att hemvärnets uppgifterkommer att vidgas och att kraven på modern materiel ökar. Utbildnings-metoder och samträning i krigsförband måste utvecklas för att hemvärnetskall kunna anpassas till behoven av operativa förmågor.För att hemvärnets verksamhet skall förbli vital, bedrivas med kontinuitetoch fortsatt engagemang samt kunna växa måste därför tillräckliga resurseravsättas.Kristdemokraterna menar därför att en utredning bör tillsättas för att kunnasäkerställa hemvärnets framtida möjligheter att agera i både freds- ochberedskapssituationer. Härvid bör även klargöras vilka rättigheter, skyldig-heter och möjligheter som finns att utnyttja hemvärnet som en viktigfredstida samhällsresurs.GrundorganisationenDen omstrukturering av grundorganisationen som regeringenaviserar skall leda till bättre möjligheter till samträning,förbättrad systemkunskap, tillväxtförmåga och flexibilitet.Den skall medge utbildning och övning under olikamilitärgeografiska och klimatologiska förutsättningar.Regeringen bedömer att det finns en betydande överkapaciteti dagens grundorganisation i förhållande till det framtidautbildningsbehovet och kravet på utbildningskapacitet.Kristdemokraterna anser att det kommande förslaget till grundorganisationbör redovisa en jämförelse mellan kostnaderna för den nuvarandeorganisationen och den totala kostnaden för föreslagen organisation, varviddet bör belysas hur alla viktiga faktorer har hanterats. Erfarenheter fråntidigare omstruktureringar har visat att det är lätt att överskatta besparings-potentialen.Internationella insatserI samband med kriser i vårt direkta närområde kan Sverigeredan på kort sikt komma att bli föremål för begränsademilitära operationer eller hot om sådana. Det svenskaförsvaret måste därför ha förmåga att förhindra spridning tillsvenskt territorium av eventuella kriser och väpnadekonflikter i närområdet. menar attmultifunktionella fredsfrämjande och humanitära insatserställer stora krav på deltagande enheter. Förmågan att delta ifredsframtvingande insatser skall utgöra grunden iutvecklingen och utbildningen av olika krigsförband.Resurser bör avsättas som leder till att kan avdelaförband från alla försvarsgrenar till internationellaoperationer.I samband med internationella kriser är de uppgifter som åliggermarkstridsförband synnerligen påtagliga och måste därför satsa påsådana förband som flexibelt kan anpassas till aktuell uppgift. För att vi skakunna få en modern försvarsmakt som är interoperabel med andra ländersmåste utvecklingen av sjö- och luftstridskrafternas förmåga attdelta i fredsframtvingande operationer i vårt närområde fortsätta. Delar avsjö- och flygstridskrafterna har sådan interoperabilitet att de medbegränsade kompletteringar kan utnyttjas. Ju bättre interoperabilitet vi fårdesto färre förberedelser inför övningar och internationella operationerbehöver göras.AnpassningEftersom totalförsvaret vid en krissituation i omvärldensuccessivt skall kunna höja beredskapen och även kunnavidta åtgärder mot förändrade hot blir anpassningsfilosofinav fortsatt central betydelse.