mot · GN02Ub804 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub804av , Inga (m)Hemkunskap och hushållsvetenskap1 Hemkunskap som obligatoriskt ämne inomgrund- och gymnasieskolaJust nu pågår en revidering av alla kursplaner i ochgymnasieskolan. Då det gäller hemkunskap medför revideringentämlingen omfattande förändringar.Enligt läroplan för Lpo 94 är det läroplanen och kursplanensom skall styra. Detaljstyrningen skall minska och enbart omfatta mål- ochresultatstyrning.Mot bakgrund av detta vill vi framföra följande synpunkter och förslag.Ämnet som är ett vidsträckt ämne har få timmar till sitt förfogande pågrundskolan vilket medför svårigheter att ens uppnå uppnåendemålen.Strävansmålen förblir mycket avlägsna. I andra ämnen finns möjlighet attutveckla strävansmålen till ett fortsatt lärande i gymnasieskolan, vilket inteärfallet för hemkunskap i dag.Alla elever har i inte uppnått mognad eller hunnit utvecklaintresse för vissa delar av ämnesområdet. Däremot på gymnasienivå liggert.ex. bildandet av ett eget hem och samlevnad i andra relationer än den egnaursprungsfamiljen så mycket närmare och motiverar elevens lärande i dessadelar av hemkunskapen.Den ständigt ökande komplexiteten i samhället ställer krav på störrekompetens hos de enskilda individerna och på hushållet. Bl.a. har de att göraalltfler val, som inte bara påverkar dem själva utan hela samhället. Dessa valär en viktig aspekt i hemkunskapen. Det borde därför vara väsentligt attämnet hemkunskap också ingår i gymnasieskolan.Undervisning i hemkunskap åk 1-5 bedrivs ofta av lärare eller andra utannågon som helst utbildning i hemkunskap. Risken finns då att ämnets olikaperspektiv inte ses som den komplexa helhet det är utan ses som separerbaradelar. Dessutom bedrivs undervisningen ofta utan tillgång till adekvata(hemkunskaps)lokaler. Detta är skälen till att vi finner det önskvärt att detsker en kvalitetsgranskning och utvärdering av hemkunskap åk 1-5 menockså av åk 6-9 vad gäller innehåll, lärarkompetens, metoder, utrustning ochlokaler.Hemkunskap är ett kunskapsområde om mat, boende och inte minstpersonlig ekonomi som ger eleverna möjlighet och inspiration till att hanteraden alltmer komplexa vardagen. Det är ett kunskapsområde som handlar omelevens dagliga situation och som också förbereder för vuxenlivet. De viktigavardagskunskaperna såväl som den högt värderade sociala kompe-tensen uppövas här. Att utföra en handling och inte bara läsa sig till kunskapär det bästa sättet att åstadkomma både kunskapsinhämtandeoch attityd- och beteendeförändringar. Värdefullt inte minst ur folkhälso-synpunkt och för att öka unga människors förståelse av sambandet mat ochhälsa.Utbildning för att undervisa i hemkunskap kan endast erhållas på treav landets alla lärarutbildningsorter (, , ). Dessutomär antalet studieplatser med inriktning hemkunskap inte stort. Det är ocksåsvårigheter att fylla platserna, speciellt i men även i . Detta ärproblematiskt då vi står inför en brist på utbildade lärare inom området ochmånga pensioneras de närmaste åren.De tre orterna har inte blivit de centrum för utveckling av ämnet somavsikten en gång var. Lärarutbildningen är endast en liten del av dessainstitutioners utbildningsverksamhet och aktualiseras inte inom forsknings-verksamheten. Ett behov av att inrätta ett nationellt centrum för utvecklingav hemkunskap föreligger därför, t.ex. motsvarande det centrum som finnsför teknik. Exempelvis i anslutning till någon av de hushålls/kostveten-skapliga institutioner som finns på universiteten i , ochUppsala.Revideringen av kursplanen i hemkunskap medför som tidigare påpekatsganska omfattande förändringar. Det aktualiserar behovet av kvalitets- ochkompetensutveckling av lärare och hemkunskapsundervisning. före-kommer inte hemkunskap i ett livslångt lärandeperspektiv. Hemkunskapfinns t.ex. inte som obligatoriskt ämne på gymnasieskolan.Samhällsförändringar, t.ex. Internets utbredning, reklamens spridning ochutformning, innebär bl.a. att medborgarna allt oftare måste göra val avbetydelse för dem själva, deras hushåll och för samhället. Detta är en aspektsom speciellt bör uppmärksammas i relation till elever med olika slagssärskilda behov, t.ex. invandrarelever och elever med olika handikapp.Hemkunskap är också ett intressant ämne för många olika aktörer påmarknaden, som utifrån olika motiv allt mer aktivt griper in i skolans verk-samhet. Det sker genom att de deltar med och i läromedelsutveckling, varu-kampanjer, gratis lärarfortbildning m.m. som påverkar skolans hemkun-skapsundervisning. Denna utveckling pekar på behovet av kritisk granskningoch ett vetenskapligt bedrivet utvecklingsarbete jämte fortlöpande kompe-tensutveckling.2 Hushållsvetenskaplig forskning och utvecklingHushållsvetenskaplig forskning bör som övergripande målsättning ha attöka kunskapen om hushållens villkor, behov och beteenden. Det gällersåväl det enskilda hushållet som storhushållet. Denna kunskap behövsinom flera olika utbildningar, dels de hushållsvetenskapligainstitutionernas egna, dels andra institutioners vars studerande ikommande yrkesutövning måste känna till människors levnadsvillkoroch hushållning. Men också vid utredningsarbete, vid politiskaöverväganden och beslut om åtgärdsprogram som gäller såväl deenskilda hushållen som storhushållen är forskning inom hushålls-vetenskap nödvändig att referera till.Hushållsvetenskap är en tvärvetenskaplig disciplin. Det betyder att forsk-ning inom ämnet i stor utsträckning utvecklar vetenskapliga metoder i sam-verkan med andra discipliner och att problemformuleringarna är specifika förhushållsvetenskapen.Konsumentinriktad forskning har en lämplig förankring i hushållsveten-skap. Vid tre av våra univeristet, , och , finnshushålls/kostvetenskapliga institutioner.Innehållet i forskningsverksamheten, som man där utvecklar inriktasprimärt mot det kunskapsbehov som finns inom den hushållsvetenskapligaämnessektorn, nämligen mat och måltider, boende, textil och hushålls-ekonomi. Resultaten kan därvid direkt utnyttjas och vidareförmedlas inom dehushållsvetenskapliga utbildningarna. Forskningen har som nämnts en tydligttvärvetenskaplig karaktär och förutsätter forskningsanknytning till flera olikafakulteter.Vid institutionerna för hushållsvetenskap finns förutsättningar att byggaupp en varaktig konsumentinriktad forskning eftersom man där har yrkes-utbildningar som direkt kan dra nytta av forskningsrönen. Grundutbildningenvid dessa tre institutioner är i stort behov av en ökad forskningsanknytning.Dessutom krävs ökad forskarutbildning vid institutionerna inte minst medtanke på att samtliga lärare vid universitet och högskolor ska ha forskar-utbildning och bedriva forskning.För att forskning i egentlig mening skall kunna bedrivas på det hushålls-vetenskapliga området måste institutionerna under kommande anslagsperiodtillföras:- fasta forskningsresurser, d.v.s. professurer och resurser för förstärkningav handledarkompetensen,- doktorandtjänster.- 10F- P3 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvalitetsgranskning och utvärdering av hem-kunskap i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av hemkunskap i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av hemkunskap i gymnasieskolan,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att inrätta ett nationellt centrum förhemkunskap,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av hushållsvetenskaplig forskning.Stockholm den 30 september 1999Inga Berggren ()()