mot · GM02Ub9 · 1999-05-07 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub9av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1998/99:94 Vissa forskningsfrågorEn liberal vision förforskningen - självständigahögskolor och fria studenterFri och obunden forskning av hög kvalitet är av centralbetydelse för ett lands utveckling, såväl intellektuellt ochkulturellt som ekonomiskt. En offensiv satsning på forskningbör därför klassas som en prioriterad samhällsutgift.Kunskap gör att den enskilde individen utvecklas. Därför är det viktigt attså många som möjligt får chansen att studera och forska på högskolenivå.Det gäller särskilt i naturvetenskap och teknik, eftersom interna-tionellt sett har alltför få med sådan utbildning. Human- och samhällsveten-skaplig forskning skall dock även i fortsättningen spela en betydande roll iden offentligt finansierade forskningen. Den är nödvändig för samhälletsutveckling, både ekonomiskt och socialt, samt ger nyttiga kunskaper ommänniskan, hennes tillvaro och hur vi fungerar tillsammans. Det är i det härsammanhanget viktigt att betona att mångfald och frihet inom forskningenhar ett egenvärde, eftersom forskningsresultat inte går att förutse. Att utgåfrån förväntad nytta av forskning kan vara kontraproduktivt. Forsknings-resultat behöver inte ge avkastning, men kan komma att visa sigvara en viktig pusselbit senare.Den enskildes fallenhet och intresse för högre studier - inte den privataekonomin - skall vara avgörande för möjligheterna att studera och densociala snedrekryteringen måste motverkas. Det skall finnas ett studiestödmed goda möjligheter till individuell anpassning och stödet bör t ex intereduceras på grund av att den enskilde uppbär sidoinkomst. Därför skallfribeloppet helt avskaffas. För att göra det mer attraktivt att studeraoch forska bör, i ett reformerat studiestödssystem, studieskulder skrivas ner itakt med avlagda högre akademiska examina. Den högre utbildningens världär till stora delar mansdominerad och präglas av traditionelltkönsrollstänkande. Fler kvinnor än män studerar på grundutbildningsnivåmedan andelen kvinnor inom forskarutbildningen är lägre än andelen män.Få professorer är kvinnor. En anledning till bristen på jämställdhet är denhierarkiska uppbyggnad som universitet och högskolor har. För att brytahierarkin skall en forskare kunna ansöka om att bli professor och det måstefinnas fler kvinnor i de organ som fördelar forskningsanslag och utnämnerhögre akademiska tjänster.Fler forskarstuderande bör erbjudas doktorandtjänster. Sådana kan blandannat skapas genom extern finansiering.För att öka mångfalden och oberoendet av den politiska makten bör en delav den statliga förmögenheten omvandlas till grundplåtar för stiftelsedrivnauniversitet och högskolor. Även de offentliga högskolorna och universitetenskall vara självbestämmande i vetenskapliga och pedagogiska frågor.Eftersom inte alla har möjlighet att söka sig till de större centralorterna ochuniversitetsstäderna, har de regionala högskolorna en uppgift att fylla. De ärockså en viktig länk mellan näringslivet och den akademiska världen. Dennya tekniken gör det lättare att studera och forska över hela landet.Forskningen vid de nyare högskolorna skall givetvis bedrivas med sammakvalitetskrav som gäller för övriga lärosäten.Kvalitet och inte kvantitet skall styra vid fördelning av medel och anslag.Regionala högskolor får inte gynnas på bekostnad av den grundforskningsom äger rum vid större universitet.Forskning och utbildning är också ett av de viktigaste verktygen förvästvärlden att dela med sig av sin rikedom till mindre bemedlade länder.Deras utveckling kan få viktig draghjälp av dels internationella forsknings-projekt och direkt kunskapsöverföring, dels av konkreta forskningsresultat.Regeringens kursändringRegeringen beslöt att tillsätta två parlamentarisktsammansatta utredningar - Den svenska forskningspolitiken,i dagligt tal kallad Forskning 2000, samt utredningenForskningsetik. Regeringen beslöt omytterligare en utredning av intresse för svensk forskning,Biotekniken i samhället - möjligheter och risker. Också denär parlamentariskt sammansatt. I direktiven till de treutredningarna angavs att de skulle samråda med varandraunder arbetets gång.Forskning 2000 överlämnades till regeringen ochutredningen om forskningsetik, God sed i forskningen (SOU 1999:4), den 1februari 1999. Utredningen om bioteknik skall vara färdig år 2000.Forskning 2000 har remissbehandlats medan remissbehandling pågår förGod sed i forskningen.Forskning 2000 präglades av stor politisk enighet och förslagen kanbetraktas som ett principiellt ställningstagande i de politiska kärnfrågorna:Varför och i vilken utsträckning skall staten finansiera forskning? Vilkeninriktning skall insatserna ha och hur skall forskningen finansieras ochorganiseras? Var skall forskning bedrivas och vem eller vilka skall fatta olikabeslut?Remissvaren på Forskning 2000 visar att konsekvenserna av förslagen slårmycket olika inom olika sektorer. På vissa punkter, t ex minskad satsning påsamhällsvetenskap samt strykning av den s k tredje uppgiften ur högskole-förordningen, har kritiken varit stark. Det är därför klokt av regeringen, inteminst med tanke på att remissbehandlingen av God sed i forskningen inte ärklar och att bioteknikutredningen inte blir färdig , i dennaproposition endast ger en första reaktion på Forskning 2000:s olika förslag.För ett par år sedan infördes nya regler för forskarutbildningen. Den störstaförändringen var kravet att forskarstudierna skall vara finansierade redan förede påbörjas. liberalerna anser att doktorander skall kunna arbetamed sin avhandling även utan att ha en finansiering klar i förväg. Det nyasystemet drabbar humaniora främst, men även samhällsvetenskap. Faktum äratt många institutioner kan anta nya doktorander, eftersom de intekan garantera deras försörjning. Detta innebär ett stort slöseri i form avmänniskor som inte har möjlighet att fortsätta sina studier på forskarnivå.Förändringarna har också gett förtroendet för högskolan en törn, då densocialdemokratiska regeringen visat att spelreglerna snabbt kan ändras så attde som redan är inne i systemet drabbas.Folkpartiet liberalerna ser därför med tillförsikt att den nuvaranderegeringen nu visar tecken på en ny inställning: propositionen skall ses somett steg i en långsiktig process där vissa, men väsentliga, punkter för denfortsatta forskningspolitiken presenteras. Vi ser detta som ett uttryck för enkursändring i regeringens politik och att man nu vill ha en bred politiskförankring för sina förslag. Det mår också forskningen bra av. Den skall intebli föremål för tvära kast vid ett eventuellt regeringsskifte. Tvärtom är det avyttersta vikt att det råder klara spelregler som gäller . Vivälkomnar därför denna signal om färdriktning och regeringens nya vilja attföra en dialog med framför allt , men också näringslivet och andrapolitiska partier.I denna motion kommenterar vi några av regeringens förslag i föreliggandeproposition samt tar upp förslag som vi anser bör beaktas i den forsknings-politiska proposition som aviseras våren 2000.SärskildaforskarkonferenserI propositionen anges inledningsvis att man avser ordnasärskilda forskarkonferenser, som skall ge möjligheter för enbred krets av forskare, forskningsfinansiärer och praktiker attframföra synpunkter på dagens och morgondagens svenskaforskning. Vi anser att man till sådana konferenser ocksåskall kalla företrädare för de politiska partierna.I det sammanhanget är det en rad frågor som måste belysas.Tillgången på såväl högskolelärare som forskare i näringslivet måstetryggas på såväl kort som lång sikt. Forskning 2000 kom fram till attforskarutbildningen i stort sett ligger på lagom nivå. Detta har kritiserats avflera remissinstanser, bl.a. . Den expansion av högskolan somgenomförts måste följas av en satsning på forskning inomhögskolan.Också forskningens infrastruktur måste bli föremål för analys. Bas-resurserna, i form av fakultetsanslag och fasta resurser, för forskning viduniversitet och högskolor måste öka. Detta är en förutsättning för den friaforskningen.I propositionen finns inte några resonemang kring hur grundutbildningenskall kunna knytas närmare forskningen och forskningsprocessen. Dennafråga måste behandlas i den forskningspolitiska proposition som regeringenanger skall komma våren 2000.Finansieringen av tvärvetenskaplig forskning måste också tryggas. Iremissvaren till Forskning 2000 finns förslag på hur detta skulle kunna åstad-kommas. föreslår t ex att skall ges resurser för att finansiera tvärvetenskapliga projekt.Sektorsmyndigheternas finansiella möjligheter att beställa forskning frånuniversitet och högskolor måste säkras. Att tro att de skall kunna göra detinom ramen för sina nuvarande resurser kan betraktas som önsketänkande.Samverkan mellanuniversitet och högskoloroch samhället i övrigtRegeringen tar också upp vikten av goda kontakter mellanforskarvärld och det omgivande samhället och utveckladeformer för forskningsinformation. Regeringen föreslår attforskningsstiftelsernas styrelser bör vara allsidigtsammansatta och alltid inrymma forskare samt varaanpassade efter varje stiftelses verksamhetsinriktning.Därmed tydliggör regeringen att man vill utvecklaforskarvärldens tredje uppgift - samhällsinformationen ochdialogen med det omgivande samhället. Folkpartietliberalerna välkomnar detta tydliggörande. Det måste skapasöppenhet och dialog mellan forskare och det omgivandesamhället på så många mötesplatser som möjligt.Det är i linje med detta synsätt som utredningen sed i forskningenföreslår att andelen lekmän i de forskningsetiska kommittéerna skall öka tillhälften och att det s k peer review-systemet i svensk forskningsgranskningskall bli öppnare för dialog och insyn. För att möjliggöra öppenhet ochdialog föreslår utredningen att professionaliseringen av journalistiken böröka, med fler kritiskt skolade och kunniga vetenskapsjournalister. Ökadsatsning på populärvetenskap är ett annat viktigt instrument för att förbättraförtroendet mellan forskare och allmänhet och populärvetenskapliga fram-ställningar bör tillmätas meritvärde för forskarna. Öppna hus och lekmanna-konferenser är andra viktiga instrument. I utredningen föreslås vidarebildandet av en ny intresseorganisation, Forskningen och Folket, med uppgiftatt stimulera kontakten mellan forskarvärlden och samhället utanför denna.Uppgiften skulle vara att ordna konferenser, kurser, studieresor och"lekfolkskonferenser". liberalerna anser att dessa förslag börförverkligas. I vårt alternativ till regeringens ekonomiska vårproposition1999 anslås för detta ändamål.ForskarutbildningenForskningen skall vara fri och obunden från den politiskamakten. Den nödvändiga expansionen av antalet platserinom den högre utbildningen hade, om Folkpartietliberalerna suttit vid makten, genomförts med kvaliteten ifokus. En förutsättning för utvecklingen av svensktnäringsliv är att dess behov av forskarutbildad personal kantillgodoses. Skall kvaliteten inom den högre utbildningenkunna bibehållas måste det finnas tillräckligt meddisputerade lärare. råder brist på detta. Det system somregeringen införde rörande doktorandstudierna har förvärrat situationen avsevärt.Tillgänglig statistik visar att färre doktorander nu antas.Svårigheterna att finansiera doktorander syns också genomatt institutionerna börjat ansöka hos olikaforskningsfinansiärer för doktorandprojekt utan att det finnsen namngiven doktorand. Avsikten är uppenbarligen att, omanslag beviljas, "tillsätta" en doktorand vid ett senaretillfälle. Därmed går ett viktigt led i forskarutbildningenförlorat, nämligen att doktoranden efter formulering avproblemställning själv går igenom tillgänglig litteratur påområdet för att därefter välja metodik för projektetsgenomförande. Fler doktorandtjänster behöver såledesinrättas, vilket liberalerna fört fram i sin motionmed anledning av ekonomiska vårproposition.Det ska löna sig att studeraoch arbetaDagens studiestödssystem behöver reformeras - systemetinnebär en ekonomisk förlust både för den enskildelåntagaren och staten. skriver staten av studielånsom uppgår till miljardbelopp.Folkpartiet liberalernas vision om studiestödssystemet är ibidrag och i lån vid eftergymnasiala studier. Vi anser också att endel i ett sådant system är att del av studieskulden skrivs ned i takt med attstudenten avlägger högre akademiska examina. Det skulle skapa ytterligareincitament för studenter att inte bara slutföra sin examen utan att ävenstudera för ytterligare examensgrader.Arbete ska alltid uppmuntras och belönas. Studenter som vill och kandryga ut sina studiemedel genom arbete skall inte straffas genom en lägrebidragsdel. Tvärtom skall alla beroende av tid och förutsättningar upp-muntras till att arbeta. För många studenter är detta också en förutsättning föratt klara av sin försörjning . Arbete måste alltid löna sig -även för studenter. Fribeloppet vid heltidsstudier är 150procent av basbeloppet . principiella uppfattning är attfribeloppsgränserna ska försvinna. Till att börja med bör gränsen förvad en student får tjäna innan bidragsdelen skärs ned höjas.Det är viktigt att varje student vid ansökningstillfället erhåller grundliginformation från CSN om villkoren för återbetalning av erhållna studielån.Det ska klart framgå att studielån skall återbetalas. Det är också viktigt attstudenten själv ges möjlighet att ange önskat lånebelopp upp till maximalnivå.I den ekonomiska vårpropositionen annonserar regeringen att den har föravsikt att reformera studiestödet med början 2001 och avsätter därför 800miljoner kronor respektive för . Viser med spänning fram emot vad reformen skall innehålla rent konkret vadgäller låne- och bidragsdel, fribelopp och återbetalningsvillkor. Folkpartietliberalerna har angett var partiet står i dessa frågor.KunskapsstrategierRegeringen anser att såväl myndigheter som andra organsom t ex Kungl. ochIngenjörsvetenskapsakademien skall ta framstrategidokument som underlag för statsmakternas beslutmen också för egen planering och verksamhet. Det gällersåväl kunskaps- som forskningsstrategier. Folkpartietliberalerna stöder detta förslag och vill i det sammanhangetföra fram att man i ökad utsträckning bör satsa pågemensamma "strimmor" i utbildningen för yrken däryrkesutövarna skall samarbeta. Som exempel kannämnas yrken inom och hälso- och sjukvården.Utbildning i forskningsetikRegeringen anger att målen för forskningspolitiken är attSverige skall vara en framstående forskningsnation, där allforskning håller hög kvalitet och där forskningsinsatsernager utrymme för både bredd och specialisering. Regeringenunderstryker forskningens frihet, men att med frihet följerockså ansvar och att staten skall ha det primära ansvaret förgrundforskning och forskarutbildning.Vi vill i det sammanhanget föra fram det förslag som återfinns i utred-ningen God sed i forskningen om utbildning och forskning i forskningsetik.Etiska frågor aktualiseras i hela forskningsverksamheten, från forskarens valav vetenskaplig problemställning till samhällets tillämpning av forskningensresultat. Det etiska medvetandet, den etiska reflektionen och ansvaret företisk prövning av den verksamhet som forskaren är inbegripen i måste varaen självklar del av forskarens vardag. Utbildningen i forskningsetik visaremellertid stora variationer både mellan lärosäten och mellan och inom olikadiscipliner. Forskningsetik bör därför bli ett obligatoriskt inslag i forskarut-bildningen och få en ämnesanknuten utformning. Detta ser vi som en nöd-vändighet för att allmänhetens förtroende för forskarna och forskningen skallkunna bibehållas.Ökad jämställdhetDet råder en bred politisk enighet om det övergripandemålet om jämställdhet mellan kvinnor och män i samhället.De formella rättigheterna finns, däremot inte de reella. Dettagäller inte minst i den akademiska världen. Av tillgängligstatistik framgår att andelen kvinnor på grundutbildningsnivåär eller något högre. Därefter sjunkerantalet kvinnor ju högre upp i hierarkierna man kommer.Andelen kvinnliga professorer i var ,en siffra som är långt ifrån samhällets officiellajämställdhetsmål.Kvinnors möjligheter att göra karriär efter disputation och nå professur ärbetydligt sämre än männens. I flera fall har det i efterhand visat sigoförklarligt varför en manlig sökande satts före en kvinnlig. Mycket talar föratt det finns osynliga strukturer i det akademiska systemet som lägger hinderi vägen för kvinnorna. En genomgång av hur behandlade ansökningar från kvinnor respektive män gerstöd för detta antagande. Vi anser därför att en genomgång med genus-perspektiv bör göras av de senaste årens professorstillsättningar där såvälkvinnor som män varit placerade bland de tre främsta kandidaterna. Hur hart ex sakkunniga valts? Finns skillnader i bedömning av forskningensoriginalitet, pedagogisk skicklighet etc., som kan hänföras till om personenär man eller kvinna? Modell för en sådan genomgång kan vara analysen avmedicinska forskningsrådet. En sådan genomgång kan sedan läggas tillgrund för en åtgärdsplan för att säkerställa jämställdhet inom forskningen.GenusforskningForskning 2000 saknar ett genomgående genus- ochjämställdhetsperspektiv. Visserligen markerar utredningenatt särskilda resurser bör avsättas till finansiering avgenusforskning men någon analys av vilka konsekvenserutredningens förslag får för genusforskning och jämställdhetfinns inte. Inför den kommande forskningspolitiskapropositionen finns det därför anledning attframhålla följande:På 1980-talet kom den första satsningen på kvinno- och jäm-ställdhetsforskning genom att regeringen tillskapade delegationen förjämställdhet (JÄMFO) i . Dess uppgift var inte primärt attarbeta med forskningsfrågor även om ett och annat projekt letade sig framdit. I stället var JÄMFO att betrakta som en informations-, samordnings- ochjämställdhetsenhet. I forskningspropositionen 1989/90 ansåg dåvaranderegeringen att nu var kvinno- och jämställdhetsforskningen att se som enintegrerad del i övrig forskningsverksamhet och att några ytterligaresatsningar inte behövdes. Reaktionen från kvinnor blev stark ochriksdagen beslöt sedan om en satsning vilken innebar att en genusforsknings-kommitté inrättades vid () och att tre miljonerkronor avdelades för forskning och för information. Antaletansökningar till kommittén växte snabbt från 1991 till nära 300år 1997. ökade de öronmärkta medlen inom FRN till cirka 10miljoner kronor.Verksamheten har utvärderats av tre externa utvärderare. Utvärderingenkan kort sammanfattas som följer:? Genusforskningsprogrammet kom i rätt tid och har haft stor betydelse.?? Både doktorander och nydoktorerade forskare har blivit stöttade avFRN:s genusforskningsprogram.?? Den vetenskapliga kvaliteten på den forskning som stöttats har varit hög.?? Det har varit ett klokt val att gå ut med breda och öppna utlysningar ochanvända ett kritiskt begrepp, genusperspektivet.?? har gjort ett gott arbete när det gäller att spridakunskapen om genusforskingens resultat.?? Vissa teman och områden är föga representerade, vilket delvis beror påavsaknaden av tillräckligt bra ansökningar. ?Utvärderarna föreslår att:? Regeringen bör bevilja pengar till ett genusforskningsprogram i FRN:sregi.?? Man bör inte helt överge policyn med breda utlysningar.?? För delar av programmet bör utlysningar som siktar in sig på "svagaområden" införas.?? Man bör tillföra sekretariatet både administrativ och vetenskaplig kom-petens samt överväga formerna för utseende av ledamöter i kommittén. ?Mot bakgrund av den analys som gjorts av genuskommitténsarbete inom FRN anser liberalerna att det också ifortsättningen bör avsättas särskilda medel förgenusforskning. bör genusperspektivet integreras iövriga forskningsråds verksamhet.Genusforskningsområdet skulle därmed vara en parallell till hur manbetraktar jämställdhetssträvandena inom biståndet. Där är jämställdhet delsett eget biståndsmål, dels integrerat i övriga biståndsmål (mainstreaming).PatentfråganI propositionen frångår regeringen 2000:s förslagom avtal, där universitets- och högskolelärarnas rätt tillpatent och andra immateriella rättigheter överlåts tilluniversiteten och högskolorna och där regler för ekonomiskersättning till lärarna för denna överlåtelse anges.Regeringen föreslår i stället att högskolelärarna skall fåbehålla rätten till sina uppfinningar och att detta skallåstadkommas genom förhandlingar om kollektivavtal mellanparterna på arbetsmarknaden.Folkpartiet liberalerna anser att högskolelärarna skall ha rätt till sinauppfinningar, men att regeringen här borde följa exempel ochlägga fram en lag som reglerar rätten till forskarnas uppfinningar viduniversiteten och andra offentliga forskningsinstitutioner. Det danska för-slaget innebär att rätten till uppfinningarna tillkommer forskaren. Forskarenär dock skyldig att informera om uppfinningen och universitetenhar skyldighet att bedöma uppfinningens tekniska och potentiella potential.Sedan följer gemensamma förhandlingar som antingen kan leda till attuniversitetet väljer att ta över rätten till uppfinningen mot ersättning tillforskaren eller till att forskaren själv får exploatera uppfinningen mot avtaladersättning till universitetet.Doktorandernas speciella situation när det gäller patent är oklar. Detbehöver enligt vår åsikt utredas närmare om deras förhållande tillimmateriella rättigheter.Myndighetsstrukturen förfinansiering av forskningRegeringen föreslår att det bör tillsättas en arbetsgrupp meduppdrag att föreslå myndighetsorganisation förforskningfinasiering. Det är bra att regeringen vill utredadenna fråga ytterligare. Reaktionerna på Forskning 2000:sförslag om fyra forskningsråd och en forskningsrådenssamverkansnämnd har mött både stöd och kraftig kritik. FrånFolkpartiet liberalernas sida anser vi denna utredning såviktig att den bör bli föremål för parlamentarisk medverkan.I avvaktan på resultaten av denna utredning anslårFolkpartiet liberalerna i sitt alternativ till regeringensekonomiska vårproposition mer resurser till forskningsråden.Vi anser nämligen att neddragningen som en följd av att regeringen inte kundeomdisponera resurserna vid forskningsstiftelserna äroacceptabel.Nya vägar förforskningsfinansieringKanada har haft problem med forskarrekrytering ochutvandring av forskare framför allt till där såvällönesättning som förutsättningar för forskning är bättre. Detär problem som mycket påminner om den situation somfinns i . I har man därför arbetat hårt påatt stimulera den innovativa verksamheten i ekonomin.Det nationella forskningsrådet (, NRC) sombestår av 16 olika forskningsinstitut med en sammanlagd forskarkår på 3 000personer och 700 gästforskare fokuserar nu på att brygga över det gap somfinns mellan statlig grundforskning och industrins tillämpade forskning.NRC strävar efter partnership med näringsliv och universitet. NRC harspeciella program för att stödja företag att komma igång. Man fungerar delssom rådgivare, dels som finansiär men det ekonomiska stödet skallåterbetalas. De områden som prioriteras är bl a bioteknik, IT, industriteknik,rymd, byggforskning, astronomi, marinteknik och standardisering.Kanadas motsvarighet till (researchCenter, MRC) har startat (), enventure capital fond som sponsras av facket och därmed får tillgång tillförmånliga skatteregler. Fonden utnyttjas för investeringar som behövs föratt kommersialisera och testa nya medicinska idéer. Detta har lett tillekonomisk tillväxt, synliggörande av forskningen, minskat main drain och attforskarna vågar utveckla och forska även inom större områden eftersom devet att finansiering finns.Vi anser att regeringen inför den kommande forskningspolitiskapropositionen bör ta vara på erfarenheter från andra länder som föratt skall kunna utveckla sin ställning som kunskapsnation.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om effekterna av införandet av nya regler för forskarutbildningen,2.