mot · GN02Sf254 · 1999-10-05 00:00:00 — Moderata förslag inomnäringslivs- och skattepolitiken kan tillsammans med våra föreslagnaåtgärder inom socialförsäkringen skapa positiva synergieffekter och sam-mantaget minska den ökade sjuklighet som sammanhänger med stress-faktorer t.ex. vid omorganisationer eller stora fusioner.3.3 Företagshälsovårdens roll för prevention och rehabiliteringI direktiven till den särskilde utredaren i rehabiliteringsutredningennämns inte företagshälsovården. Vi vill därför betona vikten av attregeringen ger nu nämnda utredning tilläggsdirektiv att belysahur företagshälsovårdens resurser kan stärkas och tillvaratas, när detgäller prevention och rehabilitering. Vad gäller den finansiellasamordningen bör företagshälsovårdens ställning utformas på det sättsom föreslagits i Statskontorets rapport.3.4 Prevention och rehabilitering för män respektive kvinnorEn rad undersökningar har visat att preventiva och rehabiliterandeåtgärder har olika effekter på män och kvinnor. I HUR-projektetframkom det att kvinnor i vissa sammanhang blev betydligt mer hjälptaav rehabiliteringsåtgärderna än män. I andra sammanhang har det visatsig att kvinnor i mindre utsträckning fått en snabb rehabilitering. Det ärviktigt att de åtgärder som sätts in är effektiva och anpassade till dem deskall hjälpa. Att kvinnor och män kan ha skilda behov är en sak, men detär mot god myndighetsutövning att en viss grupp, till exempel kvinnor,ges sämre hjälp än män. Vi vill återigen betona att det är av vikt attregeringen noggrant följer denna fråga och föreslår åtgärder för attundanröja eventuella missförhållanden.4 Försäkring vid arbetsolycksfall, arbetsskador ocharbetssjukdomarAlla länder i utom och har särskildaersättningsregler för arbetsskador. I finns ingen särskildreglering för skador i arbetet. Ersättningen sker alltså som vid annanskada eller sjukdom. I finns det särskilda regler vid olycksfallsåväl i som utom arbetet. Vissa arbetssjukdomar omfattas också ochpremien delas lika av arbetsgivare och arbetstagare.I vissa länder räknas olyckor från och till arbetet som olycksfall i arbetet.Begreppet arbetssjukdom är strikt avgränsat i alla länder utom i . Härskiljer sig det markant från vad som gäller i övriga länder. Arbets-skadebegreppet är generellt och omfattar varje sjukdom som orsakas avsådana arbetsmiljöfaktorer som anses kunna ge upphov till skada.Bevisreglerna är i huvudsak utformade till de försäkrades fördel.Har en bättre utformad försäkring än övriga länder i ?Svaret måste nyanseras. Vad menas med bättre? Är det en god princip ellerär det en orättvisa att den som omfattas av en allmän försäkring får olikaersättning om sjukdomen eller olyckan skett i samband med arbetet eller påfritiden? Är det risk för att olika ersättningsprinciper kan få mindreönskvärda effekter exempelvis på rehabiliteringen? I rapportenfrån framkommer det att rehabiliteringsåtgärder ofta försenaspå grund av väntan på att arbetsskadeersättning skall beviljas. Detta leder tillsämre prognoser för återställd eller förbättrad hälsa och också risk för enförsämrad privat ekonomi. måste den mycket vida definitionen påarbetssjukdom ifrågasättas. Den accentuerar den olika behandlingen avsamma sjukdom beroende på om ett samband med arbetsmiljöfaktorer, ävenom det är svagt, kan presenteras.Den första fråga som bör ställas är om en allmän försäkring skall innehållaolika ersättningsnivåer, när det gäller arbetsskador och olycksfall. Är inteNederländernas principiella hållning mer konsekvent och rättvis?Jo, så länge inte sambandet mellan arbetsmiljöfaktorer, som arbetsgivarenkan råda över, är klart och otvetydigt. Detta innebär att mycket talar för attåtminstone arbetsolycksfallen bör ha en särskild reglering och samma kangälla ifråga om arbetsskador, där det ligger ett strikt samband mellanarbetsmiljöfaktorer och skadan.Ett aktuellt exempel visar att det dessutom antagligen är rationellt attdenna typ av skador särregleras.Arbetsolyckorna har ökat inom vården. Per 1 000 anställda har ökningenav rapporterade skador varit (DagensMedicin 1999 21/9). Enligt Arbetarskyddsstyrelsen kan inte förklaringenvara en ökad anmälningsfrekvens utan en faktisk ökning av arbetsolyckorna.En förklaring anses vara att man arbetar i uttunnade organisationer.I den nu relaterade situationen borde arbetsgivaren bära det ekonomiskaansvaret. Försäkringen bör utformas så att den stimulerar till preventivaolycksfalls- och skadeförebyggande åtgärder. Försäkringsbranschen har härvarit ett föredöme inom andra skadeområden t.ex. på brandsidan. I samarbetemed nya riskfyllda branscher t.ex. vad gäller flyg- och oljeprospektering ocholjeutvinning till havs har också ett utomordentligt framsynt skadeföre-byggande arbete åstadkommits.I detta hänseende är offentliga försäkringar mindre framgångsrikaberoende på att myndighetsrollen skapar stor tröghet i det skadeföre-byggande arbetet. Det finns således inte starka skäl för att försäkringen förarbetsolyckor och vissa strikt avgränsade arbetsskador skall försäkras ioffentlig regi. Däremot fordras en tvingande lagstiftning, som kräver att allaförvärvsarbetande skall omfattas av en försäkring, som uppfyller vissaminimikrav. Arbetsgivaren får betala premierna och får då starka drivkrafteratt skapa en säker arbetsmiljö. Försäkring kan i konkurrens erbjudas avförsäkringsbolag eller det allmänna försäkringsväsendet men då på för-säkringsmässiga villkor. Inget hindrar att kollektivavtal anger speciella kravpå försäkringen inom ett visst avtalsområde. Detta kan vara avgränsat påolika sätt - geografiskt, i enlighet med företagsstorlek etc.Alla övriga sjukfall även om de har ett visst samband med arbetsplatsenbör regleras i den allmänna sjukförsäkringen på samma villkor som för andraskador och sjukdomar.Moderata samlingspartiet föreslår att regeringen skyndsamt utarbetar ettförslag om en förändrad arbetsskadeförsäkring enligt de principer somangivits ovan. Det skadeförebyggande arbetet skulle förbättras, arbetsgivarnaskulle få snabb återföring på hur olika åtgärder i form av förändradorganisation och ändrade arbetsmetoder skulle generera skador. De nackdelarsom nuvarande arbetsskadeförsäkring medför vid rehabiliteringen avsjukdomar med svagt samband med arbetsmiljön, skulle också undanröjas pågrund av att väntetiden gällande arbetsskadeförsäkringen faller bort.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en återgång till ersättningsnivån 75 %inom sjukförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar om ändrade regler för beräkningen av densjukpenninggrundande inkomsten i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att beslutar införa ytterligare en karensdag i sjukför-säkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya direktiv om en försäkringsläkarorganisation,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilläggsdirektiv gällande eventuella organisa-tionsförändringar m.m. för att öka likformighet och rättssäkerhet vidbedömning av ersättning vid sjukdom, rehabilitering etc.,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sambandet mellan köer inom sjukvården,stigande sjuktal och sämre rehabiliteringsresultat,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad effektivitet inom rehabiliteringen vidinförandet av en sjukvårdsförsäkring,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utveckla rehabiliterings-modeller för de stora diagnosområdena hjärt-kärlsjukdomar, astmaoch smärtbesvär från rörelseorganen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur socialförsäkringen kan ges ett för individenoch samhället bättre utnyttjande vid ett mer näringslivsvänligt klimatoch lägre skatter,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om företagshälsovårdens roll för prevention ochrehabilitering,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om likvärdiga villkor för män och kvinnor vidrehabilitering,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsolycksfall, arbetsskador och färdolycksfall.Stockholm den 4 oktober 1999Margit ()()()()()()()()()