mot · GN02N336 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N336av , ()Stöd till svensk varvsnäringUnder omstrukturerades den svenska varvsindustrin, vilketinnebar att merparten av varven lades ner och ca 15 000 arbetstillfällenförsvann. Kvar blev ett antal mindre varv, vilka kämpar på enojämlik marknad, eftersom andra europeiska länder subventionerar sinvarvsindustri. Inom har man kommit överens om att i princip alltstatligt stöd till varvsindustrin skulle upphöra , men såvitt nukan bedömas kommer statliga subsidier att i flera länder behållas ettospecificerat antal år framöver.Under tiden kämpar de mindre varven i bl.a. , ochLandskrona för sin överlevnad. Det innebär att de för att kunna konkurreramåste vara minst i storleksordningen mer effektiva än sina kon-kurrenter. Om inte en andra vågens varvsnedläggelser skall bli en realitetinom måste åtgärder vidtagas för att värna denna industris fortlev-nad.Samtidigt kan konstateras att marknadsförutsättningar finns. En stor del avvärldshandelsflottan är föråldrad och måste ersättas med nytt tonnage.Behovet av förnyelse och nybyggnad kommer därmed att ge de varv, somkan konkurrera, ökade möjligheter till order och kontrakt.Ett försök till probleminventering kan sammanfattas enligt följande:1. Konkurrensen mellan svenska och utländska varv sker inte på likavillkor . Medan övriga sjöfartsnationer subventionerar sin varvsindustri iolika grad från och uppåt, och därutöver ger stora investeringsbidrag,har avvecklat sitt varvsstöd fullt ut. Det innebär att ett svenskt varvmåste vara i storleksordningen mer effektivt för att kunna konkurrerapå lika villkor. För att illustrera ett exempel på ovanstående: , bygger båtskrov, som sedan bogseras till för attutrustas/inredas. Anledningen till detta är varken brist på kompetens ellerkvalitet vid det svenska varvet, utan det är helt och hållet avhängigt de bättrevillkor som ställer upp med.2. Den ojämlika konkurrensen har medfört att utvecklingskostnaderna föratt ta fram nya fartygskonstruktioner/ny skeppsbyggnadsteknologi inte kanske inom varvsindustrins normala intjäningsförmåga, utan det krävsövergripande insatser på nationell nivå för att klara detta.3. Investeringar i varvsanläggningar, dockor, kajer och kranutrustning -nödvändiga för en effektiv verksamhet - har av lönsamhetsskäl fått komma iandra hand, eftersom marginaler saknats för investeringar i sådan struktur.4. Skeppsbyggarkompetensen finns huvudsakligen i arbetskraftensäldre åldersgrupper, vilka lämnar förvärvslivet. Återväxten påungdomssidan är obetydlig och hotar näringens överlevnad.5. Ökade krav på miljö- och arbetsmiljöinvesteringar och till följd av dettagenomförd lagstiftning innebär såväl ökade kostnader, som krav på ökadeinvesteringar för varven, och minskar därmed möjligheterna till jämlikkonkurrens.6. Produktionsvariationer/-svackor till följd av oregelbunden orderingångtvingar ofta varven att lägga s k säkerhetsvarsel. Med principen sist in förstut drabbas oftast den yngre arbetskraften av dessa varsel, vilket på siktutarmar personalförnyelse och tillvaratagandet av kompetens.7. Efter det att det svenska varvsstödet avskaffades 1993 har frågan omstöd åter aktualiserats och behandlats av närings-utskott. Bland de argument mot stöd, som föregick utskottsbehandlingen,märktes bl a att det var fördelaktigt för statskassan att svenska redareutnyttjar utländska subventioner. Mot detta resonemang kan anföras attSverige avhänder sig tillväxtmöjligheter om huvuddelen av en byggnationförlägges till utlandet.Exempel: Om fartygsskrov bygges i med material levererat frånNorge, så utgör byggnader av den totala kontraktssumman förfärdigt fartyg. Resterande delar av kontraktet effektueras av ett norskt varvmed bl a uteblivna arbetstillfällen som följd i . Till detta skall läggasatt en varvsarbetare i genomsnitt genererar 3-4 sysselsättningstillfällen iunderleverantörs- och komponentledet.Andra synpunkter var att nedskrivningen av den svenska kronan i kombi-nation med sänkta arbetsgivaravgifter gett varven tillräcklig konkurrenskraft.Mot detta kan anföras att, bortsett från att konkurrentländer anpassat sig tillförändrade konkurrensförutsättningar genom bl a valutajusteringar, så svenska valutan stärkts kraftigt . Dessutom har importen avkomponenter till fartyg, till följd av kronförstärkningen, fördyrats för desvenska varven. Vidare har den ekonomiska recessionen i tvingatsydkoreanska varv att dumpa marknaden, vilket kraftigt skärpt konkurrensenom fartygsbeställningar.Den kvarvarande delen av svensk varvsindustri måste värnas, vilket kanske på olika sätt. Regeringen har i uttalat att övriga länder kommeratt avveckla sina varvsstöd enligt OECD-överens-kommelsen. Detta vore det allra bästa för svensk varvsnäring för attsäkerställa en rättvis konkurrens. Om OECD-överenskommelsen inte blirverklighet och övriga länder inte avvecklar varvsstöden, bör regeringen ivårpropositionen för göra en förnyad prövning av frågan om statligastöd till varvsnäringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till svensk varvsnäring.Stockholm den 29 september 1999Anders ()()