mot · GN02Bo204 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo204av , ()Bostadspolitik för framtiden1 Vision om en god bostadsmiljöCenterpartiets vision om en god bostadspolitik är ett samhälle därmänniskorna har stora möjligheter att välja en bostad som passar dem.Samhället präglas av en mångfald i utformning och utbud. Skalan ärmänsklig och överblickbar. Kostnaderna för att bo är hanterliga för alla.Det finns en stor utnyttjad valfrihet med avseende på var i landet, inomvilka boendeformer och standard människor ges möjlighet att bo.Kulturhistoriskt värdefulla miljöer tas till vara och utgör ett naturligt ochvärdefullt inslag i bostadsmiljön. Den nya arkitekturen ger spännande mötenmen ger en koppling till det goda i den äldre bebyggelsen. Stadensoffentliga rum är utformade med stor omsorg, där det finns många naturligamötesplatser.Exploateringen av grönområden har stannat upp. Det finns ett varieratväxt- och djurliv även i de största städerna. Utökade områden har getts ettbevarandeskydd och vissa områden har satts av till nya nationalstadsparker.Boendemiljön bidrar till bevarande av en god hälsa. Inomhusluften med-verkar inte länge till allergier och annan överkänslighet. Bristfällig ventilation i bostäder, skolor och på arbetsplatser är åt-gärdad. Byggmaterial och målarfärger är provade och miljödeklarerade medavseende på innehåll och utsläpp av farliga ämnen. De globala luftförore-ningarna har minskat.Samhället har kretsloppsanpassats. Ekologisk byggnadsteknik används.Bostäderna är miljöklassade. God miljö ochutveckling är inte längre motsatser utan samverkande faktorer.Energisystemet har ställts om. Eldning med biobränsle sker i effektiva ochmiljösäkra anläggningar. Fjärrvärme har getts ökad spridning. Stora insatserhar gjorts för att minska hälsoriskerna från trafiken.Såväl inomhus- som utomhusmiljöer har i ökad utsträckning anpassats förrörelsehindrade personer. Stadsmiljön uppmuntrar till träffar mellan olikagenerationer. Säkerheten och tryggheten har ökat.En påtaglig skillnad mot tidigare är att medborgarnas engagemang för sinabostadsområden och närmiljöer har ökat kraftigt. har fåttökad spridning. I förändringen och utformningen av bostadsområden finns enreell och av de många människorna omfattad demokrati. Besluten har endjup förankring hos folkflertalet. Det finns en "hembygdskänsla" även i destora städernas förorter. Det finns liv i husen och levande miljöer mellanhusen.Forskningen har genom en framåtriktad karaktär och särskild uppmärk-samhet åt kvinnors och barns behov ökat jämställdheten i boende och sam-hällsplanering. På samma sätt har forskningen lett till betydande framsteg imiljöanpassningen av boendet.För att uppnå denna vision krävs ett brett program för utveckling avboendepolitiken. I ett sådant program krävs målmedvetna satsningar och nyagrepp . förslag i motionen leder i riktning mot attvisionen förverkligas.2 Valfrihet och mångfaldEn god bostad är en del av välfärden. Alla ska ha del av denna välfärd.Därför behövs en bostadspolitik som kan tillfredsställa människorsvarierande behov och önskemål. Valfrihet och mångfald i boendet ärdärför en väsentlig del i bostadspolitiken. Människorna skall enligtCenterpartiets mening kunna välja bostad och bostadsort. Det gäller såvälboendeform som bostadsstandard och var i landet man vill bo.I dag finns bostadsbrist i vissa expansiva områden som det stårlägenheter tomma i andra områden. För att avhjälpa bostadsbristen behöverbyggandet öka. Bostadsbristen slår hårdast mot utsatta grupper.Hyressättningen måste i ökad utsträckning ta hänsyn till efterfrågan ochfaktiska kostnader. En bättre tillämpning av bruksvärdessystemet kommer attleda till sänkta hyror och därmed ökad efterfrågan på lägenheter som annarsskulle stå tomma.För den enskilde är det viktigt att det finns möjlighet att såväl äga sinbostad som att hyra en. När det gäller flerfamiljsbostäder är det angeläget attdet finns möjlighet till såväl bostadsrätter som hyresrätter.Centerpartiet anser att det är riktigt att de allmännyttiga bostadsföretagenfinns kvar som ägare till hyresfastigheter. Privatägda hyresfastigheter ärockså en viktig del i en fungerande bostadsmarknad. Förutsättningarna förnyproduktion måste vara sådan att byggande av flerfamiljshus är attraktivtför såväl privata som allmännyttiga fastighetsägare.Det är positivt att människor äger sina bostäder. Det ger incitament till enbättre skötsel och är en god form av sparande. Ägandet kan ske genom egnahem och bostadsrätter.Ägarlägenheter är en mellanform som finns i inte oväsentlig utsträckning iandra länder. Denna ägarform är värd att få ett genomslag även i vårt landoch lagstiftning i detta syfte bör införas. Därför är det viktigt att regeringensnarast presenterar lagförslag i enlighet med tidigare av fattatbeslut, för införande av ägarlägenheter.Detta bör ges regeringen till känna.Alla kan dock inte eller vill inte äga sin bostad. Därför är det viktigt att detfinns alternativ med goda hyreslägenheter till rimliga kostnader. En välfungerande hyresmarknad är viktig för ett väl fungerande samhälle.Kommunerna har ansvar för bostadsförsörjningen. En viktig del i dettaansvar rör lägenheter för ungdomar och gamla. På studieorter är det nöd-vändigt att studentbostäder tillskapas i tillräcklig omfattning. Riksdagsmajo-riteten har under föregående riksdagsår kraftigt begränsat investerings-anslaget för studentbostäder. anser att anslaget skall uppgå tilltidigare avsedd nivå.Enligt mening skall det finnas en neutralitet mellan olikaboendeformer. Detta innebär exempelvis att en förmögenhet bunden i enbostad ska beskattas lika oberoende av om det är eget hem eller bostadsrätt.Centerpartiets förslag inom fastighetsskatteområdet redovisas utförligt i vårskattemotion.Vad som anförts om valfrihet och mångfald i boendet bör ges regeringentill känna.3 Stabil bostadspolitikBostadspolitik måste vara mycket långsiktig och ha stabilitet över tiden.Tillfälliga åtgärder bör inte förekomma. Tvära kursändringar skaparproblem.När en familj investerar i sitt boende är det en av de största satsningar dengör och får då ofta en ansträngd ekonomi. Politiska åtgärdersom ändrar förutsättningarna kan stjälpa familjeekonomin. Detta måstesärskilt beaktas då ändringar görs i regelsystemet.Vid förändringar i bostadspolitiken måste långsiktigheten särskilt beaktas.I alla beslutsunderlag bör förändringarnas konsekvenser för olika berördagrupper noga analyseras. Vad som här anförts om en stabil bostadspolitikbör ges regeringen till känna.4 Allmännyttans uppgifterBostadsmarknaden ser mycket olika ut i landet. I storstäder och påuniversitetsorter är det en överhettad bostadsmarknad. På många mindreorter finns det ett överskott på bostäder. har ett sådant överskott att det kan anses som permanent.Allmännyttans roll och framtida funktion är under översyn. Det är viktigtatt det därvid sker en allsidig och verkligt framåtsyftande prövning av behov,uppgifter och rollfördelning. anser att allmännyttiga bostads-företag har en viktig funktion. Det måste vara de enskilda kommunerna sombeslutar om bostadsföretagens framtid och uppgifter. De hinder för detta somriksdagsmajoriteten beslutat om bör därför undanröjas. Regeringen börsnarast återkomma till med förslag som undanröjer hinder och gerallmännyttan förutsättningar att fungera på samma villkor som andrabostadsföretag på marknaden. Vad som anförts om allmännyttans roll ochuppgifter bör ges regeringen till känna.5 Förnyelse av bostadsmiljönBefintliga bostadsmiljöer behöver på många håll förbättras. Det gällersärskilt de s.k. miljonprogramområdena. Många kommuner har inlettoch/eller genomfört väsentliga miljöförbättringar inom dessa områden,men mycket återstår.Centerpartiet anser att staten inte skall detaljreglera någon ombyggnad.Det är fastighetsägarna och de boende som måste vara drivande för enförändring. Staten har ett ansvar för att det utarbetas en konkret strategi förförnyelse och för att lyfta fram goda förebilder. bör ges i uppdragatt konkretisera hur detta ska ske.Ett område som särskilt måste beaktas då man förnyar och förändrar ibostadsområden och stadsmiljö är de handikappades situation. På många hållgörs goda insatser för ökad handikappanpassning. Mycket återstår att görabl.a. genom så enkla saker som att fasa av trottoarkanter.När det gäller att lyfta fram goda exempel har stadsmiljörådet en mycketviktig roll. Rådet har också en viktig roll som rådgivare till forsknings-organen. är en del av , men dess självständighet iarbetet bör ytterligare markeras.Centerpartiet vill betona att det ställs kvalitetskrav, både fysiska ochsociala, för en bra bostadsmiljö. Vid nybyggnation uppfylls oftast rimligasådana krav. Svårigheterna är framförallt att tillfredsställa sådana kvalitets-krav i äldre miljöer och alldeles speciellt i en del förortsområden. Det ärspeciellt viktigt att ta till vara önskemål och synpunkter från dem som bor idet aktuella området. Det är de som även i fortsättningen skall utnyttjaområdet och bostäderna.I stadsmiljön är det av speciell betydelse att grönområden och parker intereduceras. De har en stor betydelse för människors välbefinnande och trivsel.I vissa fall är det ändå nödvändigt att för annat ändamål utnyttja ett styckeparkmark. Det är då angeläget att detta inte sker på ett sådant sätt attnettoarealen parkmark minskar. Det bör därför finnas möjlighet att ställakrav på kompensationsmark då parkmark tas i anspråk för andra ändamål.Det som anförts om förnyelse av bostadsmiljön bör ges regeringen till känna.6 Tryggare människorBåde män och kvinnor kan råka ut för brott. Många känner därför en storotrygghet i dagens samhälle. Var brotten äger rum och hur de sker berorpå en rad faktorer. En faktor kan vara hur den fysiska miljön är utformad.Det finns ett intresse av att samla kunskap om hurbebyggelseplanering och utformning av enskilda byggnader påverkarbrottsligheten. Vad som ovan anförts om att brottsförebyggande aspektermåste tas med vid all samhällsplanering bör ges regeringen till känna.Tryggare bostadsmiljöer handlar även om överlevnadsfrågor, att må bra. Imånga bostadsområden syns tecken på sämre hälsa. Allergier,överkänslighet mot olika ämnen som fortfarande återfinns i byggmaterial,dålig luft, bristfälliga ventilationsmöjligheter, bullerskador, vantrivsel m.m.skapar inte det trygga samhälle som vi alla vill ha. I all samhällsplanering,inte minst i den fysiska samhällsplaneringen, måste hälsoaspekter vägas in.Det måste finnas en verklig ansvarig kvalitetskontroll vid allt byggande. Vadsom ovan anförts om hälsoaspekter i bostadsmiljön bör ges regeringen tillkänna.Trygghet innebär även att ha makt över boendet. Många kvinnor har ettvardagsliv - i synnerhet kvinnor med barn - som gör att de är mer utsatta änmän för hur bebyggelse, trafik o dyl utformas och lokaliseras. En angelägenföljdfråga blir vilka möjligheter kvinnor har att påverka villkoren för sinvardag. Detta påpekade även den bostadpolitiska utredningen i sin slut-rapport som avlämnades inför Bostadspolitik 2000.Byggande, boende och samhällsplanering kan därför inte betraktas somkönsneutrala verksamheter. Vad som ovan anförts om att det måste finnas ettkvinnoperspektiv med i den fysiska samhällsplaneringen bör ges regeringentill känna.7 Ett kretsloppsanpassat byggandeCenterpartiet anser att det behövs en övergång till ett merkretsloppsanpassat byggande. Detta gäller såväl vid nybyggnad som vidombyggnad och upprustning. Avloppsfrågan har här en central betydelse.Tekniska lösningar måste stimuleras som gör att kretsloppsanpassatbyggande används i alla former av bebyggelse.Det är också viktigt att material återanvänds och att nya material användssom kan återanvändas. Många goda exempel finns i landet och det är viktigtatt dessa exempel uppmärksammas och sprids. Detta är en viktig uppgift förBoverket. Ett system för miljöklassning av bostäder bör införas. Detta börges regeringen till känna.Det har genom beslut i inrättats ett stöd för lokala investerings-program för en ekologiskt hållbar miljö. Stödet har en sådan volym ochbetydelse att det bör ankomma på att besluta om fördelning ochändamål.Det som ovan anförts om ett kretsloppsanpassat byggande bör gesregeringen till känna.8 BevarandefrågorI arbetet för att ge en byggnad eller ett område ett lagstadgat skydd finnsett antal lagar att tillgå. Enstaka byggnader och bebyggelsemiljöer kanenligt kulturminneslagen byggnadsminnesförklaras. Den lagen ger denstarkaste formen av lagskydd. gör det möjligt att peka utunika kulturmiljöer som är av riksintresse. gervidare kommunerna möjligheter att peka ut värdefulla kulturmiljöer varsskydd kan preciseras i detaljplaner och områdesbestämmelser. Det är avstörsta vikt att alla intressenter, inte bara myndigheter och stora aktörer,ges möjlighet att delta i samråd och påverkan.Endast ett fåtal byggnader och bebyggelseområden från tiden efter andravärldskriget är lagskyddade. Det bör därför göras en inventeringav efterkrigstidens bebyggelse för att få en översikt över även dessaårtiondens värdefulla bebyggelse.För att skydda värdefulla naturmiljöer utanför stadsområden finns lämpligalaginstrument. Däremot finns det ett behov av ökade anslag för naturreservatoch nationalparker.I stadsmiljö kan nu genom tidigare insatser värdefullanaturmiljöer skyddas genom inrättande av nationalstadsparker. Behovet avnationalstadsparker bör inventeras. kan vi konstatera att inne-börden av institutet nationalstadspark behöver bli mer känt, så att allmän-heten kan uppmärksamma det positiva innehållet.Institutet nationalstadspark täcker dock inte hela det lagtekniska behovet.Ytterligare instrument för skydd av grönområden i stadsmiljö bör övervägas.Det behövs ett ytterligare områden där skyddet kanskrivas in i stadsplanebestämmelserna, men skyddet ska inte kunna undan-ryckas genom en enkel stadsplaneändring. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag i linje med vad som här anförts.Det som i övrigt anförts om bevarandefrågor bör ges regeringen tillkänna.9 Förbättrad demokratiSom ovan betonats är det speciellt viktigt att ta till vara synpunkter fråndem som bor i ett område vid förändring eller förnyelse. Hyresgästernasmöjlighet att påverka ombyggnad bör förstärkas. får intehyresgäster ha möjlighet att blockera önskvärd förändring för t.ex.stambyte eller energibesparing.Forskning bör inriktas på att belysa de boendes synpunkter på miljö ochbostad. vill särskilt betona vikten av att forskningsresurseravsätts för att undersöka och beskriva bostaden och miljön ur ett kvinnligtperspektiv. Det är viktigt att olika typer av intresseorganisationer gestillfälleatt delta i planeringsprocessen. I all samhällsplanering skall barns rätt tillutveckling och trygghet beaktas. har ratificerat FN:s konvention ombarnens rättigheter, det måste även beaktas i den fysiska samhällsplane-ringen.Den så kallade självförvaltningen som har införts i en del bostadsområdenär ett gott bevis på hur människors initiativkraft kan tas tillvara. Det ärdärförtillfredsställande att har beslutat om skattefrihet för självför-valtning. Det är önskvärt att självförvaltning stimuleras. Det finns ocksåmånga andra sätt för de boende att ta del av och medverka i utformningen avnärmiljön. Inte minst viktigt är det att ungdomar aktivt medverkar i skötseloch utformning av närmiljön. Goda exempel bör lyftas fram och stimuleras.Det som anförts om förbättrad demokrati bör ges regeringen till känna.10 Förhindra segregationMånga bostadsområden speciellt i storstädernas förorter har blivitsegregerade områden. Segregation skapar främlingskap och misstro ochförstärker ofta ekonomiska och sociala problem. Ensidiga stadsmiljöerförstärker också ofta tendenserna till segregation.För att motverka segregation krävs många olika slag av åtgärder. En med-veten samhällsplanering krävs, där mångfald, variation och olikheter stimu-leras. Mötesplatser måste finnas där människor från olika kulturer och åldraroch med olika erfarenheter kan mötas och trivas.En samhällsgemenskap som växer underifrån är mycket viktig. Att deboende själva tar ett ökat ansvar och får inflytande har visat sig varapositivt.Det kan gälla självförvaltning. Det kan gälla andra ämnesområden. Särskiltviktigt är att ungdomar stimuleras till ökat ansvar.Åtgärder för att förhindra segregation spänner över ett flertal sektorer. Detär de samlade åtgärderna som behövs och som kan ge resultat.Det som anförts om att förhindra segregation bör ges regeringen tillkänna.11 Förenkla regelverketSverige har världens högsta bostadsstandard och världens störstabostadsyta per person. Detta gör självfallet att bostadskostnaderna tar del av familjeekonomin. Många människor vill utvecklaalternativa boendeformer, som inte ryms i dagens boende. Regelverketvad gäller byggande har förenklats. Möjligheterna somfinns till förenklingar har dock inte tagits till vara fullt ut i kommunerna.När infördes gavs möjligheter till ett mer flexibeltregelsystem. Begreppet områdesbestämmelser infördes för att möjliggörasåväl sänkta som skärpta krav på bebyggelses utformning.Trots att det nu är sedan beslutades harmycket blivit vid det gamla. Flexibiliteten som eftersträvades har i storutsträckning uteblivit.Det är därför dags att göra en utvärdering av hur möjligheterna tillflexibilitet har tagits till vara i den kommunala planeringen, för att däreftersevilka åtgärder som bör vidtas. bör ges ett sådant utvärderings-uppdrag.Centerpartiet anser också att strandskyddet bör ges en mera flexibelutformning. I tätortsnära områden och utefter landets kuster behövs ett striktstrandskydd. Detsamma gäller över huvud taget där det finns ett besökstryck.Samtidigt finns det områden i landet där ett uppluckrat strandskydd är tillfördel för den befolkning som bor i området och där denna uppluckring inteutgör något hinder för det rörliga friluftslivet.Vad som anförts om förenklat regelverk bör ges regeringen till känna.12 Flexibla hyresavtalCenterpartiet eftersträvar variationer i bostädernas utformning.Hyresgästen ska ha möjlighet att i stor utsträckning själv bestämma hurbostaden ska se ut. En långt gående anpassning i standard ochutformning måste hyresgästen också ta ett rimligt ekonomiskt ansvar för.Hyresvärden och därmed i förlängningen andra hyresgäster ska intebehöva stå hela risken för denna anpassning.Nuvarande hyreslag ger inte möjlighet till en extra lång bindning i sådanafall då det görs speciella åtaganden för en särskild hyresgäst. Att ändrahyreslagen på den här punkten får inte heller utnyttjas för att oskäligt bindahyresgästerna. Ett alternativ kan vara att omfattande anpassningsåtgärderläggs på särskild avskrivningsplan och att hyresnämnden prövar i förväg omåtgärden är av den arten att den ska föranleda speciell kontraktsskrivning.En särskild utredning bör tillsättas för att belysa möjligheter för införandeav flexibla hyresavtal med särskilt lång bindningstid för hyresgäster.Vad som i övrigt anförts om ökad variation i boendet bör ges regeringentill känna.13 ROT-avdragDet är väsentligt att landets fastighetsbestånd underhålls på ett bra sätt.ROT-avdragen som infördes på initiativ har haft enväsentlig funktion i detta avseende. Avdragen har också verksamtbidragit till att hålla nere "den svarta arbetsmarknaden" inombostadssektorn. Avdragen gavs en tillfällig karaktär och giltighetstidenförlängdes i flera omgångar, men togs bort från och med 1999.ROT-avdragen utgick i form av en skattereduktion som uppgick till 30 %av godkänd arbetskostnad inklusive moms. Den maximala skattereduktionenvar i slutskedet för småhus och för hyreshus högst eller 4gånger fastighetsskatten. Eftersom kostnader för material inte ingick iunderlaget var det oftast en begränsad del av totalkostnaden som varunderlag för skattereduktion. Trots detta har avdragen haft en mycket positiveffekt. anser att ROT-avdragen bör återinföras, vidareutvecklasoch permanentas. Regeringen bör återkomma med förslag härom.14 FinansieringSvensk bostadspolitik har byggt på omfattandesubventioner, som främst har riktat sig mot nybyggnad och syftat till attmed skattemedel lyfta av de höga kostnaderna i inledningsskedet för deboende. I vissa fall har subventionerna varit ganska långsiktiga.Huvuddelen av subventionerna har successivt avvecklats. Avvecklingenav subventionerna har skapat stora problem för fastighetsägarna och deboende. Det har dock varit en förändring som varit nödvändig attgenomföra, men som genomfördes på ett alltför brutalt sätt.Den borgerliga regering som tillträdde 1991 reformerade i grundensubventionssystemet. Villaägarna får nu inga subventioner i form av ränte-bidrag och flerfamiljshusen får bara en subvention som anses motsvaravillaägarnas avdragsrätt för räntor. Räntebidragen kostade som mest 33miljarder kr. och beräknas kosta några få miljarder.För de boende är en låg räntenivå oerhört väsentlig. Att kan hållaen låg inflation och därmed en låg räntenivå är långt viktigare förboendekostnaderna än subventioner. ska även fortsättningsvis drivaen lågräntepolitik. Att på nytt införa räntesubventioner är enligt Center-partiets mening inte aktuellt.Den lägre räntenivån har snabbast fått genomslag för villaägarna. Detsammanhänger framförallt med att många villaägare har haft en större andelav sina lån till rörlig ränta. För flerfamiljshusen och inte minst inomallmännyttan har det varit vanligt med större andel lån till fast ränta ochlängre bindningstider. Detta gör att en lägre räntenivå får genomslag först påbetydligt för hyresgästerna än för en del villaägare. För villaägaremed stor andel fast ränta är situationen likartad som för ägare till fler-familjshus.Centerpartiet anser att de eviga räntebidragen för flerfamiljshus bör fasasut ur systemet. För att lösa finansieringsproblemen och sänka kostnaderna iett inledningskede bör det finnas investeringsbidrag som t.ex. kan utgå i formav restitution av moms. För att minska bygg- och boendekostnaderna börarbetsgivaravgifterna sänkas.Det som anförts om bostadsfinansiering bör ges regeringen till känna.15 Inrätta en bostadsministerpostDen nuvarande departementsindelningen har visat sig vara olycklig förbostads- och planfrågornas hantering. De frågor som bostadsutskottet haratt hantera handläggs av ett flertal ministrar och bilden är mycketsplittrad gentemot allmänheten. Detta har tydligen också regeringenkonstaterat genom att ge statsrådet vidgade uppgifter påbostadsområdet.Det är glädjande att regeringen ger bostadsfrågorna större tyngd i rege-ringsarbetet. Det är inte tillräckligt. anser att bostadsfrågornaborde ges den tyngd de förtjänar genom en ändrad departementsindelning,där en bostadsminister ges ett samlat ansvar för bostadsfrågorna.Det som anförts om att inrätta en bostadsministerpost bör ges regeringentill känna.16 Hemställan16 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ägarlägenheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om valfrihet och mångfald i boendet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en stabil bostadspolitik,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om allmännyttans roll och uppgifter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förnyelse av bostadsmiljön,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om brottsförebyggande aspekter vid samhällsplane-ring,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hälsoaspekter i bostadsmiljön,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnoperspektiv i samhällsplaneringen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett system för miljöklassning av bostäder,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett kretsloppsanpassat byggande,11. att hos regeringen begär förslag om skydd förgrönområden i stadsmiljö i enlighet med vad som anförts i motionen,12.