mot · GN02U515 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U515av , ()Miljöfrågorna under ordförandeskap i EUPrioritera miljöfrågorna under ordförande-skap i EU!Första halvåret 2001 kommer den att varaordförandeland inom EU. Det är första gången som fårmöjligheten att vara ordförandeland, en uppgift som kommer att krävamycket arbete av både regeringen och statsförvaltningen. Utrymmet föratt sätta dagordningen är begränsat då man som ordförandeland ärverfrågor från tidigare ordförandeskap. Valet av prioriterade frågor i det såkallade arbetsprogrammet blir därför ännu viktigare. harregeringen genom vice statsminister sagt att man villprioritera arbetet med , sysselsättning, öppenhet,jämställdhet, miljö- och konsumentskydd och relationerna till EU:somvärld. de gröna anser att den ska tachansen och högprioritera miljöfrågorna under sitt ordförandeskap.Rollen som ordförandelandAtt vara ordförandeland inom EU är en stor och omfattande uppgift.Detta märks inte minst på de anslag som finns för arbetet, totalt 735miljoner kronor. kommer attansvara för EU:s möten såväl nationellt som internationellt, framför allt iBryssel. Ansvaret omfattar även att vara ordförande på de olika nivåernasåsom ministerrådet och Coreper, samt att representera rådet hosEuropaparlamentet. För att planera alla möten och konferenser har manunder valt att inrätta ett 2001-sekretariat som skaansvara för planering och genomförande.Sätt miljön som prioritet ett!EU är snarare en miljöbov än en miljövän. I miljöfrågorna, där manpå internationell nivå måste samla sig för gemensamma lösningar, harman inte kommit många steg på rätt väg. Ett steg fram har ofta följts avtvå eller flera steg bakåt. Detta beror på flera saker, men framför allt påpolitisk ovilja och kontraproduktiva målsättningar och regelverk i EU:sfördrag och struktur. Det som krävs är en rejäl omorganisering och ettradikalt nytänkande inom hela unionens politik för att man ska kunnamedverka till en ekologiskt hållbar utveckling. kan somordförandeland inte skapa detta nytänkande , menmöjligheterna finns att ändra inriktning, att få att växla överpå det gröna spåret. Denna insikt delas också av statsminister . I ett tal till miljömässan i 16 september 1999sade han: "kommer att vara EU:s ordförandeland.Då kommer hållbar utveckling att stå högt på agendan. Vi ska ta chansenatt föra en diskussion om en grön strategi för 2000-talet. "är berett att delta i arbetet med denna gröna strategi för 2000-talet och vill därför utvidga sitt samarbete med regeringen till att även gällaförberedelsearbetet inför ordförandeskapet inom EU.Under de senaste åren har vi sett en stor politisk förändring i de flesta EU-länderna. Gröna partier har tagit plats i röd-gröna regeringar i ,, , samt . I har de grönainlett ett samarbete med Socialdemokraterna och . Ävenutanför EU finns det gröna politiker i regeringar och parlament. Dennascenförändring har gett den gröna kraften i politiken en skjuts framåt, isynnerhet när det gäller miljöfrågorna då det numera finns grönamiljöministrar i flera länder. Allt detta ger en bra grund att stå på för enaccelererad miljöpolitik såväl inom EU som på den internationella arenan.Från svensk sida finns det ett flertal anledningar till att lyfta just frågan omett ekologiskt hållbart samhälle som ordförande:1) har som kommissionär fått ansvar för miljöfrågorna.Om den vill visa att man menade allvar med att önskamiljöfrågorna för så finns chansen att som ordförandelandfölja upp den ambitionen.2) har fått en konservativ majoritet, något som kan visasig vara ett problem i miljöarbetet. De konservativa krafterna inom har under tidigare mandatperiod visat sig vara mer ekologisktbakåtsträvande i miljöarbetet än den socialistiska gruppen. Skulle Sverigevälja att lyfta miljöfrågorna som ordförandeland kan man verkasom en motkraft till de konservativa i Europaparlamentet.3) Inget land har tidigare valt att högprioritera miljöfrågorna.Konsekvensen har blivit att miljöfrågorna hamnat långt ner på dagordningen.Om regeringen inte väljer att prioritera miljön bland de av vice statsministernnämnda områdena, finns risken att miljöfrågorna återigen blir ett sekundärtintresseområde.4) Vikten av att lyfta miljöfrågorna till EU-nivån är en av de få frågor därsvenska folket är i stort sett enigt. Enligt en opinionsundersökning vill 86procent av svenskarna att EU ska ta ett stort ansvar för miljön. Det lågavaldeltagandet i Europaparlamentsvalet visar också att medborgarna i EU-länderna är missnöjda med den nuvarande situationen och istället vill att EUska ägna sig åt väsentligheter. Miljön är en sådan legitim väsentlighet.5) De stora brister som finns i EU:s miljöarbete har gjort sig alltmerpåminda . Den senaste rapporten från bekräftar den allvarliga bilden av EU:s miljötillstånd och beskriverde allvarliga miljöscenarier som väntar om inte EU:s politiker tar frågan påallvar. Trycket från befolkningen inom EU att ta tag i miljöfrågorna har ökat,vilket bland annat manifesterats i att den gröna gruppen gått starkt framåt ide senaste valen till Europaparlamentet.6) dåliga engagemang för miljöfrågor inom EU gör att detkrävs en skärpning från svensk sida för att förbättra ryktet på miljöområdet.Det fanns stora förhoppningar från miljöorganisationer och vissa progressivamedlemsstater om att skulle vara en pådrivande, positiv kraft imiljöarbetet då vi blev medlemmar i 1995. Strategin från den svenskaregeringen har varit försiktighet, en strategi som inte är hållbar iEU-systemet där tuffa förhandlingar hör till vardagen. Ett ordförandeskap tilldrarsig stor uppmärksamhet, vilket gör detta till ett lysande tillfälle attprofileraSverige som ett föregångsland på miljöområdet.7) I Amsterdamfördraget lyftes frågan om ett ekologiskt hållbart samhälleupp som ett huvudmål för unionen, vilket utgör ett viktigt konstitutionelltstöd för det framtida miljöarbetet som det är en signal omintegrering av miljöfrågorna inom alla EU:s sektorer. Ska detta mål ha någonreell betydelse krävs emellertid att man sätter handling bakom orden ochskapar tuffa miljöregler för den inre marknaden. Väljer atthögprioritera miljöfrågorna under sin ordförandeperiod kan man underlättaför framtida miljöarbete inom EU.8) aviserade under förhören med miljöutskottet iEuropaparlamentet att ett sjätte miljöhandlingsprogram ska arbetas fram ochträda i kraft då det femte miljöhandlingsprogrammet avslutas vid årsskiftet1999/2000. skulle som ordförandeland kunna vara en pådrivandekraft för implementeringen av ett sådant program.Miljöfrågor kräver helhetssyn och integreringDet kanske viktigaste i arbetet för ett ekologiskt hållbart samhälle är attställa upp systemkriterier som omfattar alla sektorer i samhället. Tidigarehar miljöpolitiken ofta karakteriserats som så kallade "end-of-pipesolutions", dvs åtgärder för att mildra effekterna av miljöproblemen.Framtidens miljöpolitik ställer hårdare krav på helhetssyn och kollektivtansvarstagande hos samtliga delar av samhället så att miljöproblemenåtgärdas redan vid källan.Grunden i ett ambitiöst miljöprogram för ordförandeperiod måstevara att skapa ett skelett av principer och åtgärder som man sedan kan byggavidare på. Utspridda åtgärder här och där kommer inte att lösa de långsiktigaproblemen.In med miljöhänsyn i hela EU-systemet!En av de viktigaste ändringarna i Amsterdamfördraget handlar omprinciperna för hållbar utveckling. Artikel 2 i det nya fördraget därunionens mål formuleras lyder numera: "främja ekonomiska och socialaframsteg och en hög sysselsättningsnivå och uppnå en väl avvägd ochhållbar utveckling". Att principen om hållbar utveckling formulerats somjust en "princip" får konsekvenser för unionens arbete. Principer måstenämligen integreras i all verksamhet. Detta förtydligas också av artikel 6i EG-fördraget: "Miljöskyddskraven måste ingå i utformning ochgenomförande av gemenskapens politik och verksamhet enligt artikel 3,särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling.Då var ett av de länder som drev införandet av principen omhållbar utveckling under regeringskonferensen i vore det nu påsin plats att driva på för att verkligen integrera detta i praktisk politik iministerråden och även i kommissionens verksamhet. Några insatser som böringå i ett ramprogram för integrering av miljöfrågorna i övrig verksamhet är:Inrättande av en miljökommittéInrättandet av en som granskar kommissionens förslagtill beslut utifrån ovan nämnda miljöprinciper skulle vara ett viktigtverktyg för att påskynda miljöarbetet i unionens allaverksamhetsområden. bestående av representanter förolika intressegrupperingar i samhället såsom NGO:er, och nationellamiljövårdsmyndigheter skulle kunna vara en positiv och tydlig signal tillmedborgarna att man menar allvar med miljöhänsyn.Öka kontrollen!Ökade resurser och befogenheter till EEA, European EnvironmentAgency som samlar in och sammanställer information ommiljötillståndet i unionen. de gröna anser att EEA ska haregionala kontor runt om i EU, som tillsammans med redan existerandetillsynsmyndigheter kan bistå i arbetet med att implementera ochkontrollera att den beslutade miljöpolitiken genomförs.Miljöchecka alla beslut!En checklista där miljöprinciperna kollas av mot föreslagna beslut skulleöka tydligheten och integreringen i miljöarbetet. Viktigt är att dennamiljöcheck även görs på ett initialt stadium i beslutsprocessen. Allaberörda parter, såväl nationellt som på EU-nivå, skulle då konfronterasmed miljöarbetet.Ge ekonomin ekologiska spelreglerDen ekonomiska politikens makt över miljösituationen världen över är enfundamental del i den gröna samhällsanalysen. Den blinda jakten påständigt ökad konsumtion, dvs ökad BNP är ett av unionens huvudmåltrots att miljöforskning visar att det är just ett ökat materialflöde som ärett av de stora hindren på vägen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Debruttovinster som uppnås i miljöarbetet i form av bättre teknik ocheffektiviseringar blir sällan nettovinster då den ökade konsumtionen avvaror äter upp de framsteg som uppnås. Att ha ett sådant ekonomisktberäkningssätt som mål för den ekonomiska politiken framstår somalltmer ohållbart, omodernt och innehållslöst.Gröna räkenskaperMiljöpartiet de gröna vill att som ordförandeland ska ta initiativtill att utveckla systemet med så kallade gröna räkenskaper eller "grönNNP" där även slitage på det naturliga kapitalet finns med i kalkylen. ISverige har de gröna fått igenom gröna nyckeltal tillbudgeten. Ett liknande system bör även införas på EU-nivå för att lättarese de ekologiska konsekvenserna av den förda ekonomiska politiken.Underlätta för miljöskatterBehovet av och stödet för en grön skatteväxling där de miljörelateradeskatterna höjs och skatten på arbete sänks, delas av många aktörer iEU. Kommissionen menar att detta är en avgörande komponent i arbetetför ökad sysselsättning. Vi har påbörjat denna reform i vilketkraftigt förbättrar trovärdigheten för att man under sitt ordförandeskapska kunna lägga fram en konkret plan för att underlätta en miljörelateringav skattesystemet på olika nivåer. Detta gäller framför allt skatterna påenergi och koldioxid. En viktig princip i sammanhanget är emellertid attbeslut om skatter endast ska vara miniminivåer med en frihet att gå föreoch nationellt fastställa högre nivåer.Ekologiska fotavtryckDet finns en rad olika sätt att mäta förslitning på de naturliga grundernaför vår existens och vårt välstånd. Problemet är bara att mångamiljöindikatorer är komplicerade och svåröverskådliga för gemene man.För att råda bot på detta har ett system för s k "ekologiska fotavtryck"introducerats av miljöorganisationer över hela . Beräkningarnavisar hur mycket dina aktiviteter som enskild individ påverkar miljönstillstånd, huruvida du håller dig innanför de ekologiska ramarna ellerinte. Systemet med ekologiska fotavtryck bör utvecklas till att gällaföretag och myndigheter. Ekologiska fotavtryck blir då en viktigkomponent i arbetet för en grön ekonomi och förbättrad offentligförvaltning. Stödsystem kan anpassas till dem som möter de ekologiskakraven medan sanktioner och andra finansiella instrument kan riktas motdem som missköter sitt ansvar. Stödsystemen ska också främst rikta insig på lokala och regionala initiativ.Miljöpartiet de gröna anser att som ordförandeland bör lägga framen plan för hur systemet med ekologiska fotavtryck ska kunna implementerasi unionens ekonomiska politik. En sådan reform skulle förenkla arbetet medatt följa upp principen i artikel 6 i EG-fördraget om att integrera principenom hållbar utveckling i unionens alla sektorer.Horisontella styrmedelUnder har det uppkommit en rad olika horisontellaekonomiska styrmedel för miljöpolitiken. Exempel på sådanahorisontella styrmedel är miljökonsekvensbeskrivningar, MKB:s samtmiljöcertifiering av företag. Rätt utformade kan dessa styrmedel spela enviktig roll i arbetet med ett grönt näringsliv. EU har tillbakaockså ett eget miljöcertifieringssystem, EMAS som dock kommit iskymundan av det internationella systemet ISO 14 001. degröna anser att regeringen under sin period som ordförandeland börpresentera en plan för hur man kan stimulera användandet avmiljökonsekvensbeskrivningar och miljöcertifiering i såväl offentligförvaltning som i den privata sektorn.Miljödemokrati i fördragenMiljöpartiet de gröna vill att EU:s fördragstexter ska kompletteras meden rad miljöprinciper i syfte att stärka miljöns konstitutionella ställninginom EU. Detta skulle vara en viktig signal om att detförebyggande miljöarbetet måste stärkas. Vissa grundläggande principerför miljöarbetet finns redan i fördraget som togs på regeringskonferenseni , t ex försiktighetsprincipen och principen om attförorenaren betalar som läggs fast i artikel 174 punkt 2.Som ordförandeland har man ingen formell möjlighet att påverka defördragstexter som ligger till grund för unionsarbetet, detta beslutas på dekontinuerligt återkommande regeringskonferenserna. Genom att lyfta destrukturella frågorna till diskussion under ordförandeskapet kan man docksamtidigt skapa en grogrund för strukturförändringar på en kommanderegeringskonferens. Skulle välja att lyfta frågorna om en ekologiskthållbar utveckling under sitt ordförandeskap och offensivt drivaimplementeringen av redan gällande miljöprinciper, kommer att dettapåverka frågornas tyngd inom hela unionens verksamhet.Viktiga miljöprinciper som ännu inte finns med i gällande fördrag ärsubstitutionsprincipen samt ett uttalat Faktor 10-mål, dvs att producenterendast använder en tiondel så mycket råvaror och energi som dagens nivåer.Stärk miljögarantin!Den del av EU:s lagstiftning som föranlett den mesta debatten är om denså kallade miljögarantin eller artikel 95 i fördraget (tidigare 100a).Tanken med fördragstexten är att man som medlemsstat ska tillåtas gåföre på bland annat miljöområdet, även om det föreligger ettharmoniseringsdirektiv i frågan. Den har förändrats och kompletteratsunder flera regeringskonferenser. Tyvärr har förändringarna inte varit tilldet bättre, snarare har det blivit en allvarlig försämring som görparagrafen i praktiken obrukbar. Problemet är framför allt punkt 5 iartikel 95 där mycket komplicerande krav ställs för en nationellskärpning av de nationella regleringarna. Bland annat ställs krav på attmedlemsstaten ska kunna bevisa att det aktuella problemet är specifiktför medlemsstaten samt att det ska ha uppkommit efter den tidpunkt dåharmoniseringsåtgärden beslutades.Miljögarantin är kanske det mest uppenbara exemplet på hur EU:sstrukturer är kontraproduktiva i miljöarbetet. Flexibla regler som möjliggören progressiv och offensiv politik är en viktig delkomponent för att utvecklamiljöarbetet. Några områden där hindrar medlemsstaternafrån att gå före i miljöarbetet är:- möjligheten att ställa miljökrav vid offentliga upphandlingar då detta kanbetraktas som ett konkurrensstörande element på den inre marknaden,- tuffare regler för genmanipulerade livsmedel där de gröna iförsta hand vill förbjuda detta. I andra hand vill vi se en märkning av allalivsmedel innehållande genmanipulerade produkter,- hårdare regler vad gäller miljöinformation till konsumenter. Här är enmiljömärkning med tuffare nationella miljökrav en viktig del. Detta kanemellertid riskeras om EU bestämmer sig för att dess egenmiljömärkning, EU-blomman, ska gälla istället då detta innebär lägreställda miljökrav för märkning.Den har under sitt ordförandeskap en gyllenemöjlighet att påbörja debatten om en omformulering av artikel 95 för attmöjliggöra striktare nationella regleringar på miljöområdet. Detta böräven vara en fråga som regeringen driver med kraft under nästaregeringskonferens.Ett demokratiskt ordförandeskapFör trovärdigheten och tyngden i ett ambitiöst ramprogram somordförandeland krävs en tydlig förankring hos partier. Utan enmajoritet av bakom sig kommer regeringens eget program attframstå som tandlöst och utan tillräcklig förankring hos befolkningen. Vii är beredda att delta i arbetet med utformningen av dettaramprogram. Den form som är att föredra för detta arbete är engemensam arbetsgrupp med representanter för alla partier.I förberedelsearbetet är det också av yttersta vikt att planeringen förankrashos frivilligorganisationer, näringsliv, fackföreningar, m.fl. I förberedelsernainför miljöarbetet under ordförandeskap har man valt denna strategimed lyckat resultat. Regeringen bör aktivt bidra till att så mångasamhällsintressen som möjligt är delaktiga i såväl förberedande somgenomförande av ordförandeperioden. Detta är inte minst viktigt för känslanav öppenhet och offentlighet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att låta principen om hållbar utveckling vara denhögst prioriterade frågan under ordförandeskap inom EUförsta ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att under sitt ordförandeskap inom EUverkar för inrättandet av en miljökommitté som enligt fastlagdaprinciper för miljöpolitiken granskar förslag till beslut,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom EU verka för utökade anslag till ochbefogenheter för den europeiska miljöbyrån,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen som ordförandelandinom EU verkar för att beslut inom EU skall föregås av en grundligkontroll gentemot en checklista med gällande miljöprinciper,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen som ordförandelandinom EU tar initiativ till att utveckla systemet med grönaräkenskaper,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen som ordförandelandinom EU verkar för att systemet med gröna nyckeltal införs även påEU-nivå, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen under tid somordförandeland inom EU skall presentera en plan för att underlättaanvändandet av miljörelaterade skatter, bland annat genomgemensamma miniminivåer för energi- och koldioxidskatter, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen under tid somordförandeland inom EU presenterar en plan för hur systemet medekologiska fotavtryck skall kunna implementeras i EU:s ekonomiskapolitik, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen under tid somordförandeland inom EU presenterar en plan för hur man kan ökaanvändandet av miljökonsekvensbeskrivningar och miljöcertifiering isåväl offentlig förvaltning som i den privata sektorn,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att substitutionsprincipen skall infogas i EG-fördraget,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om artikel 95 i EG-fördraget, även kalladmiljögarantin,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en arbetsgrupp bestående av samtligariksdagspartier tillsätts för att förbereda det ramprogram som Sverigekommer att presentera för sitt ordförandeskap i EU år2001,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen i förberedelsearbetet inför ord-förandeskapet förankrar sitt arbete i berörda organisationer.Stockholm den 3 oktober 1999Birger ()()()()()()()()()()()Per ()()()()()1 Yrkandena 5, 6 och 8 hänvisade till FiU.2 Yrkande 7 hänvisat till SkU.