ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ub459 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub459av Runegrund, (-kd)Mikroelektroniskt centrum på ChalmersRegeringens budgetproposition för har föranlett en intensivdebatt i . Om är det tänkt att ett nyttmikroelektroniskt centrum skall invigas vid tekniska högskolai . I samband med presentationen av regeringensbudgetproposition för stod det dock klart attfinansieringsförutsättningarna för det snart färdiga centret ändratsradikalt.Den 25 maj 1989 uppdrog regeringen åt att utarbeta ettbyggnadsprogram för ett mikroelektroniskt centrum vid i . Utredningen, vilken innehöll förslag till "tillbyggnadför mikroelektronik vid ", anmäldes till riks-dagen i budgetpropositionen /92 (prop. 1991/92:100 bil. Riks-dagen beslutade enligt hemställan.I regeringens forskningspolitiska motion (prop. 1992/93:170) anmäldesärendet på nytt och här (s. 343) presenterade enfördjupad anslagsframställan om ytterligare resurser för tillbyggnaden avMikroelektroniskt centrum. Den fördjupade anslagsframställningen motive-rades med behovet av speciallokaler som inte hade innefattats inom dentidigare beslutade ramen.I propositionen 1994/95:100 anfördes att regeringen ger ett ökat årligttillskott på för att täcka de ökade lokalkostnaderna. Ipropositionen 1997/98:1 justerades ersättningsnivån till 37 miljoner kronor.I regeringens budgetproposition 1999/2000:1 anmäls att en besparing pålokalkostnader skall genomföras. Besparingen som uppgår till 105 miljonerkronor skall bland annat tas från anslaget särskilda utgifter för universitetochhögskolor ( besparing om totalt ). Som konsekvens häravuteblir årliga stöd för ökade lokalkostnader (beräknade till 38miljoner för ).Att ändra finansieringsförutsättningarna innan centret skallinvigas är högst uppseendeväckande. har gjort investeringar avlaboratorier och renrum på som man tecknatett hyresavtal med Statliga akademiska hus om en initial hyresnivå på 43miljoner /år. Regeringens beslut ter sig än mer märkligt då anslaget till ettännu inte påbörjat i på 40 miljoner ligger fast.Samtidigt beslutar regeringen om medel till ett nytt forskningscentrum iNorrköping med en beräknad totalkostnad på 400 miljoner kronor.Detta skall ses mot bakgrund av det avtal som finns mellan ochstaten som tillförsäkrar att stiftelsehögskolan skall gessådana förutsättningar att verka som i allt väsentligt är lika gynnsamma somde som gäller för de statliga universiteten och högskolorna.Regionalpolitiskt är det av stor vikt att även kanhävda sig inom mikroelektronikområdet, en bransch som enligt Närings-departementets egna utredning är utpekad som område för avgörandebetydelse för den svenska industrins konkurrenskraft i framtiden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett mikroelektroniskt centrum vid Chalmerstekniska högskola i den 4 oktober 1999Rosita Runegrund (kd)()()()()Per ()()()()()()()Tom ()()()()()Gotab, 1999
mot · GN02Ub461 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub461av , ()Teckenspråkstolkar och tolklärareDet är brist på teckenspråkstolkar och tolklärare i Sverige.Behovet av fler utbildade teckenspråkstolkar är mycket stort.Utbildningen till teckenspråkstolkar är förlagd till folkhögskolor ochomfattar heltidsstudier, inklusive praktik.Vid finns det utbildning för dessa tolkar. Där bördet gå att utbilda flera teckenspråkstolkar än det görs idag.I ämnet teckenspråk finns inte heller tillräckligt med teckenspråkslärare.Det har inneburit att planerade tolkutbildningar har fått ställas inpå grund av för få lärare.Eftersom det finns utbildning för teckenspråkstolkar i är detlämpligt att även förlägga utbildning av teckenspråkslärare till Mitthögskolani Härnösand.I finns också Kristinaskolan där det går döva elever. Medutbildning av både teckenspråkslärare och teckenspråkstolkar i Härnösandkan man bygga upp ett mycket bra samarbete med eleverna vidKristinaskolan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning av fler teckenspråkstolkar iHärnösand samt om utbildning av teckenspråkslärare vidMitthögskolan.Stockholm den 2 oktober 1999Birgitta ()
mot · GN02Ub463 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub463av , ()Förändrad tandvårdsutbildning för tandsköterskor och tandhygienisterUtvecklingen inom tandvården ställer nya krav på yrkesstrukturen. Dennya tekniken och den vetenskapliga utvecklingen ställer krav på nyakunskaper och en utvecklande organisation. Teamarbetet i tandvårdenförutsätter att man talar samma språk och har en gemensamutbildningsbakgrund till gemensamma grundkunskaper. Detta leder tillbehov av reformering av såväl yrkena som utbildningarna.Den demografiska utvecklingen och de stora pensionsavgångarna inomyrket påverkar också volymbehovet av personal under det närmastedecenniet. Därför måste vi nu planera och utbilda personal så att det finnsarbetskraft att tillgå också i framtiden.Vi har haft en tandvårdsutbildning som inte har den kun-skapsnivå som dagens och framförallt morgondagens tandvård kräver.Under det senaste året har nuvarande gymnasieprogram "gren tandvård" iomvårdnadsprogrammet dragits in och varje kommun får själv ange inrikt-ningen på programmet. Det finns risk för att där det råder brist på tandvårds-personal kommer det att erbjudas utbildningar som är otillräckliga urkvalitetssynpunkt för att klara den akuta personalsituationen. Detta samtidigtsom det långsiktiga behovet av kvalificerad personal inte tillgodoses. Detmärks också mycket tydligt att "gren tandvård" inte attraherar ungdomarnaoch därför utbildas allt färre.Bristen på vidareutbildning för tandsköterskan tillika tandhygienisten lederockså till stora svårigheter att få till stånd viktiga fort- ochvidareutbildningarför befintlig personal, eftersom grundutbildningen inte är löst och såledesblockerar möjligheten till vidareutbildningen. Ett tungt vägande skäl tillgemensam utbildning med samlad kompetens för den vidareutveckladetandsköterskan tillika tandhygienisten är den ökande risken för utbrändhetoch förslitningsskador. Detta är en följd av en för snäv yrkesroll och därmedför monotont arbete.Därför behövs en snabb reformering av samtliga grundläggande utbild-ningar i tandvården. Allt fler tandsköterskor arbetar under delegering.Här är det oerhört viktigt att formalisera dessa kompetenser för att kunnavalidera kunskaperna att jämföras med europeisk standard. Detta talar för attvi måste undvika kort- och snabbutbildningar.En 3-årig högskoleutbildning med både en vidareutvecklad tandsköterskastillika tandhygienists kompetens och legitimation är en fråga som skyndsamtbör utredas och samordnas med andra tandvårdsutbildningar inom hög-skolan. Samma gymnasiekompetenskrav bör gälla som för tandläkarut-bildningen. Det bör bli möjligt med stegvis utbildning från tandsköterskatillika tandhygienist till tandläkare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skyndsamt utreda förslag till en 3-åriggemensam högskoleutbildning för tandsköterskor och tandhygienister.Stockholm den 29 september 1999Sonja ()
mot · GN02Ub464 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub464av Kjörnsberg, ()Fasta forskningsanslag till sker nu en snabb och angelägen utbyggnad av högskoleutbildningeni hela landet. Så även vid högskolan i . Tyvärr åtföljs inte dennautbyggnad av motsvarande ökning av grundanslagen för forskning.Högskolan i , , har under en följd av år särbehandlats på ettuppseendeväckande sätt vad gäller anslag för forskning och forskarutbild-ning via statsbudgeten.När forskningsanslagen räknades upp relativt kraftigt vid huvuddelen avlandets högskolor 1997 och 1998 blev denna uppräkning lägst vid Högskolani , som därmed kom att ställas åt sidan, ännu en gång.Inför 1998 gjorde staten en överenskommelse med Stiftelsen , , om att tillfälligt ställa medel till för-fogande för forskning vid vissa högskolor bl.a. . Ipraktiken innebar denna överenskommelse att HB gavs möjlighet att tecknaett tvåårigt avtal om forskningssamarbete med CTH omfattande 5 miljonerkronor under 1998 och 1999.De tillfälliga resurserna från CTH gjorde att HB fick en tillfälligresursförstärkning som svarade mot den permanenta uppräkning av anslagensom skedde vid landets övriga högskolor. För att forskningen vid HB skallupprätthållas på nuvarande blygsamma nivå krävs att de tillfälliga forsk-ningsresurserna ersätts med permanenta forskningsresurser i likhet med vadsom redan skett vid övriga högskolor i landet.Utöver kompensation för bortfallet av dessa tillfälliga forskningsresurserbehövs naturligtvis en förstärkning av forskningsanslagen vid HB till åt-minstone samma nivå som gäller för övriga högskolor i andra regioner ilandet.Anslaget för forskning vid HB är 9.264.000 kronor för innevarandebudgetår, 1999. Detta innebär att forskningsanslaget utgörs av 2 774 kronorper helårsstudent.Budgetpropositionen för föreslår en höjning av forskningsanslagettill 9.350.000 kronor gällande HB, en ökningen med c:a . Eftersomantalet helårsstudenter vid HB föreslås öka med 500 blir resultatet attforskningsanslaget per helårsstudent sjunker till 2 314 kronor.Dessa anslagsnivåer för forskning per helårsstudent är klart lägst i landetbland jämförbara högskolor. bör därför prioriteras införkommande års fördelning av fasta forskningsresurser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelning av fasta forskningsresurser tillHögskolan i den 5 oktober 1999Arne Kjörnsberg (s)()()
mot · GN02Ub465 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub465av , ()Resurstilldelningen för universitet och högskolorAll högskoleutbildning skall vila på vetenskaplig grund. Detta är en avgrundtankarna gällande universitets- och högskoleutbildning, såväl iSverige som utomlands.I de europeiska universitetens s.k. , som undertecknades avuniversitetsrektorer från hela EU i samband med 900-års jubileet avinrättandet av i , uttrycktes behovet av forsknings-anknytning av grundutbildning på ungefär följande sätt:"Undervisningen och forskningen vid universiteten får inte åtskiljas omutbildningen skall kunna motsvara förändrade behov, samhällets krav ochvetenskapliga framsteg." "Såväl rekryteringen av lärare som regleringen avdessas anställningsvillkor bör vägledas av principen att undervisning ochforskning är oskiljaktiga. "I 3 § högskolelagen (SFS 1992:1434) uttrycks detta på följande sätt:"Verksamheten skall bedrivas så att det finns ett nära samband mellanforskning och utbildning. "Andan i denna formulering följs sedan upp i högskoleförordningens be-stämmelser om grundläggande utbildning och forskarutbildning.Det är därför naturligt att ovanstående tankar också får genomslag i till-delningssystemet för forskning på så sätt att det finns en relation mellangrundutbildningens omfattning och en lägsta resurs för forskning och forsk-ningsanknytning av grundutbildningen.Man bör därför överväga en komplettering av anslagssystemet, på så sättatt viss del av anslagen för forskning knyts till tilldelningen för helårs-studieplatser och helårsprestationer. Resurser för forskningsanknytning avgrundutbildningen på nivån av de totala statsanslagen till grundut-bildningen kan bedömas som rimlig mot bakgrund av att all grundutbildningskall vila på vetenskaplig grund.Då de flesta universitet och högskolor redan ligger långt över denna nivå,kommer en sådan ordning att innebära mycket låga extra kostnader för stats-verket. Kostnader för höjning av forskningsanslagen uppstår endast för dehögskolor som har en så låg tilldelning av forskningsanslag att denutgör av de statliga anslagen för grundutbildning.Om denna tilldelningsmetod hade använts redan för mednivån , skulle kostnaderna för forskningsanslagen i budgetpropositionenha ökat med ca . Vid en procentuell tilldelningen avforskningsanslag av grundutbildningsanslaget till respektivehögskola/universitet, skulle forskningsanslaget för endast öka med14 miljoner kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förändra resurstilldelningssystemet föruniversitet och högskolor.Stockholm den 29 september 1999Sonja ()()()
mot · GN02Ub466 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub466av Nenes, ()Behov av lärarutbildning i teckenspråkSedan teckenspråket fick status av ett eget, fullvärdigt språk i början av80- talet (först i världen erkänt av ) har intresset för och behovetav utbildning och undervisning i teckenspråk vuxit i vårt land.I den presenterade (teckenspråksutbildning för för-äldrar) SOU 1996:102 verifieras bristen och det akuta behovet av lärare iteckenspråk.Utifrån de erfarenheter som finns av nuvarande dövlärarutbildning vid bl.a.lärarhögskolan i och i föreslås i betänkande "Att lära och leda" SOU 1999:63 att eninriktning mot lärare vid teckenspråkig förskola, grundskola och gymnasie-skola samt vuxenutbildning inrättas i den nya lärarutbildningen.För tillträde till denna inriktning föreslås krav på kompetens i teckenspråkmotsvarande 20 poäng, vidare föreslås att fokus i inriktningen bör vara språk,teckenspåk och svenska och omfatta minst 40 poäng med möjlighet tillspecialisering i form av fördjupning motsvarande 20 poäng.En sådan lärarutbildning med inriktning mot teckenspråk skulle med fördelkunna förläggas till HTU, /, som finnsverksam i där Vänerskolan är en av landets fem statligagrundskolor för döva. Där finns också en förskola för döva och i sammakommun, , finns också på riksintag påsamhällsprogrammet med teckenspråk som lokal gren där eleverna kommerfrån hela landet och läser . Många av dessa läser också vidare påen påbyggnadsutbildning som bedrivs av komvux med riksrekryterandeplatser. I läser ca 450 elever teckenspråksutbild-ning vid kommunala , gymnasiet och vuxenutbildningen.Vänersborg har med sin stora population döva barn, ungdomar och äldreaktiva dövföreningar och en mer än 100-årig tradition av verksamhet ochlärande i teckenspråk.HTU är med sin nuvarande förskollärarutbildning väl lämpad att ocksåinriktas mot teckenspråkslärarutbildning. Ett fördjupat samarbete som nupågår i mellan och regionens högskolorskapar också förutsättningar för samverkan i lärarutbildningen där enframtida inriktning mot lärarutbildning i teckenspråk med fördel kanförläggas till Vänersborg.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lärarutbildning i teckenspråk vid iTrollhättan/Uddevalla.Stockholm den 4 oktober 1999Christina Nenes (s)()
mot · GN02Ub467 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub467av , ()/UddevallaHTU har alltsedan starten arbetat med utbildningsformen COOP(Cooperative Education = teoretiska studier varvade med betaldaanställningsperioder), en form av arbetsintegrerat lärande, som i dagomfattar sex av högskolans utbildningsprogram. COOP har blivit starktprofilskapande och bidragit till att utveckla utbildningarna samt skapaförutsättningar för ökad samverkan med industri och företagande.Verksamheten omfattade 1998 drygt 300 studenter och ca 140 företag.HTU planerar nu för etablering av ett utvecklings- och forskningscentrumför arbetsintegrerat lärande.Primära syften:- Utveckla COOP dels som en strategi för lärande (högskoleperspektivet),dels som en strategi för rekrytering (företagsperspektivet). Av särskiltintresse att studera är den interaktion som arbetsintegrerat lärande germöjligheter till.- Bedriva och medverka i forskningsprojekt inom området arbetsintegreratlärande (nationellt och internationellt). HTU med erfarenheter av COOPbör kunna bli en god bas för att ta fram ny kunskap inom området.Till centrumbildningen knyts såväl nationell som internationell expertisfrån såväl utbildningsområdet som arbetslivet.I budgetpropositionen redovisades att HTU planerar för bildandeav ett utvecklingscentrum för COOP - dock anslogs i budgetpropositioneninga medel för ett sådant centrum. HTU har anmält sina planer till Utbild-ningsdepartementet och också efterlyst ekonomiskt stöd för en sådanverksamhet. I budgetpropositionen anslås emellertid inga särskildamedel för start av utvecklingscentrumet.Högskolan i /är även efter en utbyggnad enligtbudgetpropositionen 2000 fortfarande en av landets minsta högskolor. På siktbör högskolan för att motsvara kraven och förväntningarna i regionenkraftigt byggas ut vad avser både forskningsresurser och platser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskningsresurser, utbildningsplatser och medelför etablering av centrumbildning för COOP.Stockholm den 4 oktober 1999Ingvar ()()
mot · GN02Ub470 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub470av Niska, ()Rymdhögskola i i är en av de viktigaste faktorna för attutveckla länet framgångsrikt. Det är också viktigt att sprida kunskap ochkompetens till hela . Alla bedömningar gällande tillväxt ochsysselsättning pekar på att tillväxten sker i kunskapsintensiva branscheroch att framgångsrika regioner utvecklas kring vad man kallar kritiskakunskapsmassor.I finns kärnor till sådanda tillväxtområden -näringar med högt kunskapsinnehåll. Ett exempel på detta är rymdverk-samheten i . Där finns kvalificerad forskning och högskoleutbildningför rymdingenjörer. En målmedveten satsning på att utveckla denna miljö,genom att förstärka utbildningen och forskningen, skulle innebära nyatillväxtmöjligheter.För att långsiktigt skapa en gynnsam utveckling i länet är det bra om kom-munerna kan skapa sina egna nischer för att komplettera varandra i stället föratt konkurrera. För del är det naturligt att fortsätta utvecklingeninom rymdsektorn. En egen rymdhögskola skulle dessutom vara en motor förrekrytering och vidareutveckling av både rymdverksamhet liksom övrigteknisk verksamhet.Ur sysselsättnings- och befolkningsutvecklingssynpunkt är i behovav åtgärder som leder till ökad tillväxt och konkurrenskraft.Regeringen bör tillsammans med , som är ettsamverkansorgan för högre utbildning för de fyra nordligaste kommunerna,utreda frågan om en rymdhögskola i hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att etablera en rymdhögskola i den 30 september 1999Bengt Niska (s)()
mot · GN02Ub471 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub471av , ()Högskoleprov för dyslektikerDet är en vanlig vanföreställning att personer med läs- ochskrivsvårigheter, dyslexi, inte kan klara högre utbildning. Men det finnsmånga dyslektiker som bevisat motsatsen - som kompenserat sina läs-och skrivsvårigheter med att öva upp inlärningsförmågan och arbetahårdare med studierna.Det är alltså inte omöjligt att klara högskolestudier som dyslektiker.Däremot kan det vara omöjligt att komma in på högskolan, på grund av atthögskoleprovet inte är anpassat för dyslektiker. Utformningen av provet ochden begränsade tiden försvårar för personer med läs- och skrivsvårigheter.Under en försöksperiod anordnade högskoleprovmed multimediateknik för dyslektiker. Resultaten av dessa var emellertidnedslående. Multimediatekniken kunde inte överbrygga svårigheterna, och istället ska försöksvis börja tillämpa längre provtid fördyslektiker, och utforma prov som är bättre avpassade för dyslektiker. Enarbetsgrupp har fått i uppdrag att arbeta vidare med frågan.Det är viktigt att också människor med läs- och skrivsvårigheter, somkanske annars är väl lämpade för högskolestudier, får reella chanser attåtminstone prova om de klarar sig på högskolan. Därför bör det tas framformer för att avlägga högskoleprov som är anpassade till dyslektiker.Ett problem med den försöksverksamhet som gjordes var också att manbara höll dessa provtillfällen en gång , istället för ,som är brukligt för de vanliga proven. Det upplevdes som orättvist.Ambitionen för en ny försöksperiod bör därför vara att proven hålls vid likamånga tillfällen som de övriga högskoleproven.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försök med högskoleprov anpassade för dys-lektiker samt om antalet provtillfällen per år.Stockholm den 29 september 1999Morgan ()
mot · GN02Ub472 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub472av , ()Professur i ortopedteknikOrtopedteknik är ett för många människor mycket viktigt område.Ortopedteknisk verksamhet utgör den allra största delen inomhjälpmedelområdet, med allt från tekniskt avancerade armproteser tillsoftgods i form av t ex knäledsortoser som används vid en övergåendeidrottsskada.Att utveckling, utvärdering och utprovning av ortopedtekniska hjälpmedelgörs på ett vetenskapligt sätt är väsentligt. har det emeller-tid skett en omfattande privatisering av den ortopedtekniska verksamheten.Numera är i landet endast en mindre del landstingsägd. Det har bland annatlett till att forsknings- och utvecklingsverksamheten när det gällerortopedteknik blivit mindre öppen.Sverige ligger långt framme på hjälpmedelsområdet. När det gäller orto-pedteknik har vi Hälsohögskolan i , som tillsammans medmotsvarigheten i är de enda utbildningsanstalterna i som ut-bildar ortopedingenjörer på högskolenivå.Det är viktigt att denna frontposition bevaras och förstärks. Det gäller inteminst mot bakgrund av att behovet av ortopedtekniska hjälpmedel runt om ivärlden är stort. I t ex många krigshärjade länder finns många människor somär i behov av ortopedtekniska insatser.Handikapporganisationer har länge rest krav på att det borde inrättas enprofessur i ortopedteknik på något av lärosätena i . Professurer iortopedteknik finns för övrigt i andra länder, bland annat i . Ensådan professur skulle för del innebära en framflyttning av devetenskapliga positionerna på området, och också medföra en högreforskningsambition. Statusen på ortopedteknisk forskning och utvecklingskulle höjas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om professur i ortopedteknik.Stockholm den 29 september 1999Morgan ()
mot · GN02Ub473 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub473av , ()Utökad tandläkarutbildning i NorrlandRiksdagen beslutade med anledning av regeringens proposition1993/94:150 att minska tandläkarutbildningen från /95med till 170 intagningsplatser. Det innebar blandannat att Umeåutbilningen skars ner från 60 till 40 intagningsplatser perår. Effekterna av denna neddragning börjar bli märkbara år 2000.Samtidigt ökar medvetenheten om framtida stora pensionsavgångar itandläkarkåren och tilltagande tandläkarbrist i främst Norrlandslänen.Under åren 2001-2010 kommer mer än 150 tandläkare att pensionerasinom folktandvården i de fem norrlandslänen , ,, och . Till detta kommer en stor gruppprivattandläkare där andelen 40-talister också är betydande. Från tandvårds-cheferna i Norrlandstingen rapporteras nu ett snabbt ökande antal vakanseroch svårigheter att rekrytera tandläkare. Av erfarenhet vet vi att det är Norr-land och glesbygdsområdena som drabbas först och värst av tandläkarbristen.Det är noterbart att även i en ledare 1999-06-17säger: "är efterfrågan på tandläkare betydande och de flesta tandläkarehar fått eller kan få arbete i inom sitt yrke. "har i sin rapport 1999:44 redovisat olika prognoseroch bedömningar av efterfrågan på personal. AMSredovisar i sin prognos att en brist motsvarande 1750 tandläkare kan upp-komma 2010 med nuvarande utbildningsdimensionering.Mot denna bakgrund måste tandläkarutbildningen utökas i Umeåför att Norrlandslänen skall klara sin tandläkarrekrytering och kunna ersättade snabbt ökande pensionsavgångarna. i byggdesför ett intag av 80 nya studenter . Skolan har också en erkänt mycketbra klinisk utbildning och ett mycket bra patientunderlag som möjliggör enutökad tandläkarutbildning. I en första etapp bör intaget till Umeåutbild-ningen öka från nuvarande 40 till 60 tandläkarstuderande per år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad intagning till tandläkarutbildningen vidUmeå universitet.Stockholm den 1 oktober 1999Carin ()Per ()()()()()()