mot · GN02Ub8 · 1999-10-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub8av , ()med anledning av prop. 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystemUtgångspunkter för ett nyttstudiestödEn nyutexaminerad lärare har ofta en studieskuld somuppgår till mer än efter nio terminersutbildning. Få lärare får en sådan löneutveckling att denågonsin kommer att betala av sin skuld, eller ens att minskaden. I stället betalar de under hela sitt yrkesverksamma liv4 % av bruttoinkomsten som en "akademikerskatt" för attvid och pensionering få skulden avskriven.Det är uppenbart att studiestödssystemet måste reformeras. Mot denbakgrunden har uppmärksammat frågan omstudiemedel i , senast i partimotionen 1998/99:Ub706. Tyvärrnödgas vi nu konstatera att regeringens förslag är otillräckligt.Centerpartiet menar att ett nytt studiestödssystem ska bygga på några enklaprinciper:1. Skuldbördan efter studietiden måste lättas. Minskad skuldsättning ochmindre framtida amorteringar är den enskilt viktigaste faktorn för attmotverka den sociala snedrekryteringen. Det är vidare ett avgörande steg föratt öka den så kallade utbildningspremien - det ekonomiska utbyte man harav att ha studerat vidare.2. Studiemedelssystemet ska vara enkelt och lättöverskådligt. Den enskildestudenten måste ha möjlighet att överblicka sin skuldsättning ochåterbetalning . Ett tydligt system underlättar också för dem somvill att själva minska skuldbördan genom att helt eller delvis avstå frånlånedelen av studiestödet. Staten har ett intresse av ett enkelt och enhetligtsystem för att minska byråkratin och trygga likabehandlingen.3. Systemet ska konstrueras så att subventionerna i systemet blir tydliga.Regeringen konstaterar själv att nuvärdet av de framtida avskrivningarna idagens system kan komma att uppgå till . Det ärsamhällsekonomiskt ineffektivt att tvinga låntagare att under ett heltyrkesverksamt liv betala av på studielånen för att ändådrabbas av en avskrivningsförlust. menar att subventionen börgöras tydlig genom att läggas på en stor bidragsdel i stället för dolda ränte-subventioner eller genom olika slags avskrivningar.Regeringens förslag ärotillräckligtRegeringen föreslår i propositionen att studiestödet framgentska beräknas så att bidraget per studiemånad ska uppgå till34,av totalbeloppet, eller , och lånet till65,, eller . För studenten innebär detta, dåstudieskulden ska börja betalas av, att skuldsättningentypiskt sett blir lägre än i dag.Återbetalningen föreslås ske genom ett modifierat annuitetslån.Regeringen ansluter sig till uppfattning att åter-betalningen ska få ta högst eller antalet år till dess låntagaren fyller60år.I grunden är det sunt att flytta subventioner från avskrivningar av skulder,med oöverblickbara konsekvenser för såväl enskilda som för statsfinanserna,till en höjd bidragsdel. Regeringen kommer dock bara halvvägs i sitt försökatt reformera studiemedelssystemet. Återbetalningen stramas upp och åter-betalningstakten höjs, men skuldbördan är fortfarande i det närmaste likastor.Enligt SOU 1993:85 Ursprung och utbildning - social snedrekrytering tillhögre studier, är skuldbördan efter studietiden en av de viktigaste faktorernaför att komma tillrätta med den sociala snedrekryteringen. Med den ambitionregeringen sätter upp för det egna studiemedelsförslaget, om att studiestödet"skall verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande iutbildningen. Det skall vidare ha en utjämnande verkan mellan individer ochgrupper i befolkningen och därmed bidra till en ökad social rättvisa. ", står sigde konkreta förslagen senare i propositionen slätt.En marginellt minskad skuld efter högre utbildning, förenad med kraftigtskärpta krav på återbetalning, kommer knappast att bidra till att uppfyllaambitionen att minska den sociala snedrekryteringen. Ett av studiestödetsviktigaste uppgifter omintetgörs därmed. avser inte medverkatill ett studiestödssystem som vi befarar kommer att leda till ökad, snarare änminskad social snedrekrytering. bör därför avslå propositionenmed undantag av införande av regler för att det nya ålderspensionssystemetska omfatta studenter.Ett avslag på propositionen innebär inte per automatik ett avståndstagandefrån de enskilda delarna, utan tar hänsyn till det faktum att studiestöds-systemet måste beslutas som en helhet och att det är lämpligare attregeringen återkommer med ett nytt förslag i enlighet med vad somföreslås i motionen.Ett nytt studiestödssystemMed de ovan beskrivna utgångspunkterna bör ett nyttstudiemedelssystem utgå från att ansvaret förstudiefinansieringen ska delas mellan stat och individ.Studiestödets totalbelopp bör därför utgöras av lika delarbidrag och lån.Utöver de förändringar som görs av studiestödssystemet måste särskildaåtgärder vidtas för olika grupper studerande, till exempel för studerande medbarn. Dessa frågor bör lösas i särskild ordning utanför studiestödssystemet. Ilängsta möjliga utsträckning ska systemet motverka särskilda lån i sådanasituationer. föreslår i kommittémotionen 1999/2000:So325 attett barnkonto inrättas, innebärande bland annat höjd garantinivå i föräldra-penningen till /dag, samt ett beskattat barnkonto, lika för allabarn, som föräldrarna fritt kan disponera under barnets förskoleår.BeloppInom ramen för ett bibehållet totalbelopp om ,bör alltså bidraget och lånet uppgå till vardera 3 549 kronor.En jämförelse mellan dagens system, regeringens förslag ochCenterpartiets förslag ser då ut som följer:Tabell 1: (Bidrag Lån Totalt )Prioriteringen på en kraftigt ökad bidragsdel innebär attskulderna, vid återbetalningens början, kommer att vara ca30 % lägre än , vilket minskar de månatligaamorteringar som måste göras och ökar möjligheten ocksåför dem med förhållandevis låga inkomster att betala tillbakasina skulder.Vidare innebär den ökade bidragsdelen, i förening med ett höjt fribelopp,större möjligheter för studenterna att minska skuldbördan genom attsjälvmant avstå från att utnyttja lånemöjligheten i större eller mindreutsträckning.Prövning av rätten till studiemedelEn förutsättning för att klara kostnaden för ett nyttstudiemedelssystem är att det i vissa avseenden görs någotmer restriktivt än dagens system.Prövningen av rätt till studiemedel bör i huvudsak utformas i enlighet medde principer CSN föreslagit, vilket innebär rätt till åtta terminers studiestödutan annan prövning av resultat och därefter en prövning som blir allt merrestriktiv. Vi tänker oss en prövning i tre steg:1. Alla bör ges möjlighet att studera åtta terminer utanannan prövning än studieresultat. Detta innebär normalten avslutad magisterutbildning. Program som är längreän åtta terminer berättigar givetvis automatiskt tillstudiemedel under hela studietiden.2. Prövning av ytterligare studietid utöver åtta terminer börvara generös upp till tio terminer för att möjliggörafördjupande och/eller breddande studier.3. Vidare prövning bör vara något mer restriktiv, men skagivetvis medge utrymme för breddning/fördjupning fördem som gått långa programutbildningar. För studierutöver tolv terminer bör särskilda skäl finnas.Eventuellt resterande terminer upp till tolv terminers totalstudietid bör även i fortsättningen kunna användas för attfinansiera inledningen på en forskarutbildning.Prövningen av studieresultat bör förändras för att möjliggöra störreflexibilitet förenat med en viss skärpning. En rimlig modell är den somtidigare föreslagits av (). Detta innebär atten eftersläpning på upp till tio poäng accepteras under det första studieåret.För varje år därefter tillåts ytterligare fem poängs eftersläpning.LånedelenLånet är ett frivilligt komplement, som kan uppgå till 50 %av totalbeloppet, till det bidrag som beviljas i studiemedlen.Det administreras av CSN, vilket också bör vara fallet iett nytt studiemedelssystem. Som komplement tillstudielånet bör det finnas möjlighet att erhålla tilläggslån.Det finns uppenbara fördelar med att låta CSN administrera såväl bidragsom lån. För det första innebär konstruktionen att beviljande av lån ochbidrag sker gemensamt och genom samma myndighetsutövning. För detandra kan få banker möta CSN:s effektivitet genom den volym av studielånsom CSN administrerar. För det tredje innebär konstruktionen en garanti föralla studenters lika behandling och rättstrygghet. CSN kan också skriva avlån vid dödsfall, något som i en bank skulle kräva att man tecknade ensärskild livförsäkring.Det har förekommit, och förekommer, kritik mot långa handläggningstideroch svårigheter att komma i kontakt med CSN. vill framhållavikten av att CSN fortsätter det arbete man inlett med att förbättra de egnarutinerna och ge bättre service till studenterna.Det system som tillämpas med en reducering av räntan redan då dentas ut, och att räntan därmed inte är avdragsgill, har stora fördelar. Blandannat innebär det att studielånen har en fördelningseffekt då höginkomst-tagare inte kan utnyttja avdraget till sitt fulla värde och att kostnaden avräntesubventionen därmed minskar.ÅterbetalningEn huvudtanke med ett förändrat studiemedelssystem är attgöra skuldbördan hanterlig. Den höjda bidragsdelen bördärför återspeglas i ett förändrat återbetalningssystem. Enligtvår uppfattning bör studieskulden betalas tillbaka genom ettmodifierat annuitetslånesystem, där återbetalningstakten ärlägre inledningsvis för att sedan accelerera. Det är rimligt attskuldbördan är sådan att lånet går att återbetala inom en 20-till . Återbetalningsperiodens längd ochutformningen av annuitetslånet bör göras upp genomöverenskommelser mellan låntagaren och CSN. Givetvismåste det dock finnas ett grundläggande regelverk föråterbetalning att återgå till i de fall en sådanöverenskommelse inte nås.De allra flesta bör klara av en sådan återbetalningstakt. Emellertid finnsskäl att sätta en övre gräns i relation till inkomsten för återbetalningarna avstudielånet, vilket också påverkar återbetalningstiden för lånet. De regler somfinns för avskrivning vid till exempel dödsfall bör finnas kvar.FribeloppDå studiemedlen är avsedda för heltidsstudier måste de naturligtvis tillåta yrkesarbete studiemedel inte ges. Det finns därför i systemet ettså kallat fribelopp, det vill säga ett belopp studenten tillåtstjäna innan studiemedlen börjar minska.Fribeloppet uppgår till för vårterminen och 30 940kronor för höstterminen, vilket motsvarar totalt av ett basbelopp perår. Kritik har riktats mot fribeloppet av två skäl: dels att det anses vara förlågt, dels att underliga effekter uppstår på grund av uppdelningen på terminerför dem som får hela lönen för ett sommarjobb under juli och augustimånader.Det bör vara möjligt att undvika en hög skuldsättning genom eget arbeteunder till exempel sommarmånaderna eller någon helg. Detta görs möjligtgenom ett höjt fribelopp. Att avskaffa fribeloppet är knappast möjligt,eftersom många som studerar på deltid vid sidan av ett arbete eller somavstår från att söka studiemedel på grund av för hög inkomst skulle söka ochbeviljas studiemedel.En höjning av fribeloppet till två basbelopp är därför befogat, vilketmotsvarar . I propositionen föreslår regeringen en höjning avfribeloppet till 2,5 basbelopp. En sådan höjning vore givetvis önskvärd, mendet är mer angeläget att begränsa skuldbördan än att ytterligarehöja fribeloppet.De studenter som omfattas av uppdelningen på två terminer är ganska få,men drabbas ibland hårt av reglernas utformning. Systemet som sådantuppmuntrar till fusk, t.ex. att be arbetsgivare tidigarelägga eller senareläggautbetalningsdatum, vilket också bidrar till att det uppfattas som orättvist. Detbör därför vara möjligt att jämka mellan höst- och vårtermin då man studeratbåda terminerna.För inkomster ovanför fribeloppet bör reduceringstakten även fortsätt-ningsvis vara , fördelat lika på bidrags- och lånedelarna. Studie-medelsberedningens förslag om en ökad reduceringstakt till innebärenligt vår uppfattning orimliga marginaleffekter.Sammantagna effekter förstudenternaFör studenter som inte har sidoinkomster somöverskrider fribeloppet innebär förslag attbidragsdelen ökar med och attskuldsättningen minskar med samma belopp. För studentersom tjänar mer än fribeloppet, men under den avCenterpartiet föreslagna gränsen två basbelopp, innebär deten avsevärd förbättring, då såväl det erhållna totalbeloppetsom bidraget ökar kraftigt.Diagram: Bidrag och maximalt totalbelopp vid olikasidoinkomsterÄven de studenter som tjänar över det av Centerpartietföreslagna fribeloppet kommer att tjäna på förslaget, dåreduceringen minskar eftersom det överskjutande beloppetberäknas mot ett större belopp och då bidragsdelen ökar.Centerpartiets förslag har vidare en riktig fördelningsprofil,då subventionerna är avgjort mycket större till dem med ingaeller små inkomster. Jämförelsen ovan visar attCenterpartiets förslag innebär högre bidrag till dem somtjänar . För dem med sidoinkomsteröver detta belopp är onekligen regeringens förslag merförmånligt.Det höjda fribeloppet i förening med en kraftigt höjd bidragsdel innebärockså att fler studenter får möjlighet att klara sig helt utan lån eller med smålån, vilket kraftigt kan bidra till att förbättra den sociala snedrekryteringen.Tabell: jämförelse mellan regeringens och Centerpartietsförslag av total disponibel inkomst vid olikasidoinkomster och en kommunalskatt på 31 %Tabell 2: (Sammanlagd disponibel inkomst )förslag innebär vidare att deålderspensionsavgifter som betalas in ökar kraftigt, vilketbidrar till en bättre framtida pension för studenterna.Man kan således konstatera att ett system, som det ovan skisserade, för detstora flertalet studenter kommer att innebära en avsevärt lägre skuldsättningoch därmed större möjligheter att, med rimliga amorteringar, betala av sinaskulder.Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med förslag tillnytt studiestödssystem i enlighet med vad som ovan anförts.Studier på grund- ochgymnasieskolenivåEnligt regeringens förslag ska det nya systemet varaenhetligt oavsett vilken nivå man studerar på. En modell dären högre bidragsdel kan beviljas skisseras, främst tänkt förstudier på grund- och gymnasieskolenivå.I dag måste det närmast beskrivas som obligatoriskt att ha genomgått entolvårig skola för att kunna konkurrera på arbetsmarknaden. Det är angelägetatt systemen är förlåtande mot dem som, av olika skäl, avbrutit sin skolgånginnan de klarat av grundskola och gymnasium. Inte minst bör det vara ennaturlig första åtgärd att komplettera brister i grundläggande utbildning vidarbetslöshet, för att möjliggöra kvalificerad yrkesutbildning och återinträdepå arbetsmarknaden.Centerpartiet har mot denna bakgrund i motion 1999/2000:A220 Arbets-marknadspolitik föreslagit en generell utbildningsgaranti för dem som saknargymnasiekompetens, vilket innebär möjlighet att, med a-kassa, kompletteraen tidigare kort utbildning. Detta är rimligt inte minst mot de olika villkorsom gäller, och med regeringens förslag kommer att gälla, för dem somstuderar med svux/svuxa/studiestöd och dem som studerar med särskiltutbildningsbidrag. För många upplevs skillnaderna som svårmotiverade ochorättvisa.I utformningen av ett nytt förslag till studiestödssystem bör därförregeringen utgå från att studiestödet för studier på grund- eller gymnasie-skolenivå ska lösas i särskild ordning i enlighet med den av Centerpartietföreslagna utbildningsgarantin. Ett nytt studiestödssystem bör därför vara ettrenodlat system för studier på högskolenivå. Detta bör ges regeringen tillkänna.KostnadsberäkningEtt studiemedelssystem som det ovan föreslagna kan, ijämförelse med dagens system, beräknas kosta 7,2 miljarderkronor, inklusive införande av ålderspensionsavgifter ochomfattande det föreslagna fribeloppet om två basbelopp.Regeringen beräknar i propositionen att merkostnaden fördet där föreslagna systemet kommer att uppgå till 2,3miljarder kronor exklusive pensionsavgifter, till vilketkommer ålderspensionsavgifter uppgående till 1,8 miljarderkronor, sammanlagt . Centerpartietnoterar med tillfredsställelse att regeringen avser återkommaavseende pensionsavgifterna, och föreslår i det följande fullfinansiering av skillnaden mellan de två förslagen, det villsäga 3,1 miljarder kronor.Centerpartiet föreslår i sin motion 1999/200:Ub811 förändringar i plats-tilldelningen . Detta innebär en minskad påfrestningpå anslaget för studiemedel under utgiftsområde 15. Också regeringensberäkningar bör utgå från att nu kvalitetssäkra den utbyggnad som gjorts.Vidare bör de begränsningar av studiemedelssystemet som skisserats tidigarei motionen genomföras i enlighet med CSN:s förslag. CSN:s beräkningarvisar att detta innebär besparingar om , exklusivede beräkningar CSN gör rörande en förändring av räntesubventionen.Utöver de förändringar som beskrivits ovan behövs ett nettotillskott tillanslaget för studiestöd i budgeten. anvisar för detta i sin motion1999/2000:Fi211 Ekonomisk politik ytterligare en miljard och tvåmiljarder 2002.Genom den kraftigt minskade utlåningen uppstår en besparing genomminskade räntesubventioner. Denna uppstår successivt under lånens löptid,men kan antas öka med . Denna besparing kanefter bedömas uppgå till , varvidnettotillskottet endast behöver bli utöver vadregeringen föreslår.Under introduktionsfasen, innan kostnaden för räntesubventionen minskatkraftigt, är förslaget underfinansierat med, som mest, drygt 270 miljonerkronor. Denna introduktionskostnad, vilken uppgår tilltotalt en knapp miljard, inklusive räntor, bör finansieras genom indragningav tidigare anslagssparande under utgiftsområdet, vilket bör ställas till CSN:sförfogande för att täcka det väntade underskottet.Även beräkningar på ett mycket ogynnsamt utfall av de i motionenföreslagna reformerna visar att det endast är introduktionsfasen sompåverkas. Givet ett antagande om en merkostnad uppgående till 3,6 miljarderkronor utöver vad regeringen föreslår, uppstår balans 2009. Dentotala introduktionskostnaden har då uppgått till , vilketdå bör finansieras genom engångsvisa indragningar av anslagssparande.Vad som ovan anförts om finansiering av ett nytt studiemedelssystem börges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1999/2000:10 Ett nytt studie-stödssystem med undantag av lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension (mom. 15), lag om ändring i lagen(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (mom. 16), lag omändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension samt lag om ändring i lagen (1998:676)om statlig ålderspensionsavgift,2. att hos regeringen begär förslag till ett nytt studie-stödssystem i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en renodling av studiestödssystemet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansieringen av ett nytt studiestödssystem.Stockholm den 13 oktober 1999Sofia ()()()()()()