ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ub285 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub285av , ()Hjälpmedel i folkbildning och vuxenbildningFlera undersökningar har visat att människor med funktionshinder harrelativt sett en alldeles för låg utbildningsnivå. Det finns säkert mångaorsaker till detta, bl.a. dålig tillgänglighet till utbildningarna och dåligtanpassad metodik. En annan orsak är säkerligen problem som ärförknippade med hjälpmedelsförsörjning till studerande medfunktionshinder i vuxenutbildningen. Det saknas dels en tydligfördelning mellan och andra huvudmäns ansvar för attfinansiera hjälpmedel, dels får den studerande ibland tillgång tillhjälpmedel alltför sent.För studerande vid folkhögskola, som bor på skolans internat är situationenextra problematisk då det kan behövas dubbel uppsättning av olika hjälp-medel för att klara den dagliga livsföringen och för studierna. Inom universi-tets- och högskoleområdet råder motsvarande problematik.Osäkerhet om vem som har ansvaret för hjälpmedelsfrågan handlar delsom svårigheter att tolka var gränsen går mellan vad som avses med hjälp-medel för att underlätta den dagliga livsföringen, t.ex. i skolan, dels deregler som säger att särskilda pedagogiska hjälpmedel ligger utanför lands-tingets ansvar. Detta konstateras i betänkande därkommittén anser att den begreppsförvirring som råder när det gäller hjälp-medel är olycklig.Enligt ovanstående behöver tre saker förtydligas:1. Att studerande vid folkhögskola och studieförbund liksom i andravuxenutbildningsformer har rätt till personliga hjälpmedel somunderlättar den dagliga livsföringen oberoende av var de befinner sig(hemma, i utbildning, i arbete).2. Att frågan om vad som kan anses vara särskilda pedagogiskahjälpmedel inom vuxenutbildningen ska klargöras. D.v.s. var skiljelinjenmellan personliga hjälpmedel och pedagogiska hjälpmedel går. I dettaligger frågan om omfattningen av landstingens ansvar och parallellthärmed omfattningen av skolhuvudmannens ansvar.3. När man kommer fram till var skiljelinjen går mellan personliga hjälp-medel och särskilda pedagogiska hjälpmedel inom vuxenutbildningenbör man göra ett avtal mellan ansvariga huvudmän, om finansiering, såatt den enskilde inte drabbas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en utredning tillsätts för att klargöralandstingens och utbildningsanordnarnas hjälpmedelsansvar inomvuxenutbildningsområdet inklusive folkbildningen.Stockholm den 27 september 1999Sonja ()
mot · GN02Ub286 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub286av , ()Tillgång till tolk vid vuxenstudierDet är stor brist på tolkar , så stor att vuxna personer som har behovav teckentolk riskerar att utestängas från studier på grund av svårigheteratt erhålla tolkstöd. Det gäller såväl i statlig, som inom privatutbildningsverksamhet. Svårigheterna rör tillgången till tolkar,ansvarsfrågor och finansiering.Landstinget har ansvar för vardagstolkning, däremot inte för tolk i studie-situationen. Det medför svårigheter och gränsdragningsproblem för deltagaresom är beroende av tolk och som bor och studerar på folkhögskola. Skolanska ta ansvar för och bekosta tolk i studiesituationen. Finansieringen skergenom att skolan söker statsbidrag från och från utbildningsstöd, Sisus.Sisus statsbidrag är kraftigt översökt och skolorna kan aldrig räkna med attfå full kostnadstäckning. Deltagarna behöver också tolk efter skoldagens sluti samband med fritidsaktiviteter och i boendet/internatet på folkhögskolan.Det kan vara mycket svårt att ange exakta gränser mellan studiesituation ochvardag i en utbildningsform som bygger på en helhet för den enskilde. Detmedför att berörda myndigheter kan ha olika uppfattningar om kostnads-ansvaret, vilket drabbar dem som behöver tolkstöd.I betänkandet Vuxenutbildning för alla? tar uppsvårigheterna när det gäller tolk. De pekar framför allt på två problem - detär kostsamt och det råder brist på tolkar. Kommittén redovisar problem inomfolkbildningen, i den kommunala vuxenutbildningen och hos privata utbild-ningsanordnare.Av uppföljningar av landstingens tolkverksamhet framgårdet att tillgången på tolkar är alltför dålig och att det krävs flerutbildnings-platser för tolkar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att se över möjligheten att utöka tillgången tilltolkar.Stockholm den 4 oktober 1999Sonja ()
mot · GN02Ub289 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub289av , ()Våldet bland ungdomarVåld, mobbning, sexuella trakasserier bland barn och ungdomar i skolanoch i samhället som helhet är ett mycket allvarligt problem. Vi vet attmånga barn och ungdomar mår mycket dåligt under hela sin skoltid pågrund av detta.Alla vuxna har i sina olika roller som föräldrar, lärare, politiker,företrädare för media, föreningsansvariga m.m. ett ansvar för att barn ochungdomar får växa upp som fria, självständiga och trygga medborgare i enjämställd miljö. Familjen har det största ansvaret och den största möjlighetenatt ge barnen en bra start i livet.Skolan har och har alltid haft en roll som bärare av värderingar till ungamänniskor. Kriminellt beteende grundläggs inte sällan tidigt i livet. Tidigainsatser från förskola och skola är av avgörande betydelse för att förhindraatt ungdomar hamnar i ett kriminellt mönster. Vi vet att språkfattigdom, ettbristfälligt och begränsat språk, är roten till många samhällsproblem såsommissbruk, våld och kriminalitet. Pojkars och flickors villkor i skolan är intelika. Många inom skolan uppfattar inte jämställdhet som något angeläget attarbeta med.Regeringen har tagit allvarligt på situationen bland barn och ungdomaroch initierat en rad åtgärder för att råda bot på problemet.Att stödja och hjälpa föräldrar i deras fostrande roll är en del i ettförebyggande arbete.Brottsförebyggande rådet har i regleringsbrevet fått i uppdrag attgranska närpolisreformen. Man har också fått i uppdrag att tydliggöraskolans roll i det brottsförebyggande arbetet genom att utveckla ochintensifiera skolans engagemang mot brott. Ett värdegrundsprojekt inomUtbildningsdepartementet har startats för att stimulera och stödja det lokalaarbetet med demokrati och jämställdhet samt arbetet med att skapa ettmångkulturellt samhälle.Det behövs en bred samverkan i hela samhället där föräldrar, skola,föreningar, organisationer och myndigheter tillsammans gör en kraftsamlingkring detta arbete för att nå ett bra resultat.En bred information ut i samhället om det pågående arbetet och de insatsersom görs och de resultat som nås är av stor vikt för att få alltfler att delta idetta arbete. Kontinuerlig uppföljning av skolornas arbete med värdegrundenbehövs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information om och uppföljning av skolansarbete med värdegrunden.Stockholm den 4 oktober 1999Anne ()()()()Elisebeht ()()()()()
mot · GN02Ub290 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub290av , ()Skolplikt för allaSkolplikt för allaUnder året har ett flertal rapporter kommit om att framför allt ungakvinnor slutar skolan innan avslutad skolgång dvs innan de gått ut niondeklass. En vanlig orsak är giftemål eller graviditet. Av det som framgåttverkar det som om många av dessa unga kvinnor som lämnar skolan förtidigt har en annan etnisk bakgrund med andra traditioner. Detta riskerari ett senare skede i livet att försämra deras chanser på arbetsmarknadenoch försätter dem därmed troligtvis i en ekonomisk beroendesituation.I råder skolplikt och enligt skollagen upphör skolplikten först vidutgången av vårterminen då barnet fyller (10 § SFS 1985:1100). Detinnebär att man anser att alla barn har samma grundläggande rättighet ochska ha samma bas vad det gäller grundläggande utbildning. Detta avses gällaalla oavsett etnisk tillhörighet.Lagen lägger också ett stort ansvar på föräldrarna, dvs att den som harvårdnaden om ett skolpliktigt barn skall se till att barnet fullgör sinskolplikt(15 §). Dessutom skall kommunen se till att skolpliktiga elever i dessgrundskola och särskola fullgör sin skolgång (13 §). Detta innebär att bådevårdnadshavare och kommunen är skyldiga att se till att eleverna fullgör singrundskola, men trots det hoppar unga kvinnor av skolan i förtid.Vid är man fortfarande ett barn och skall få möjlighet attfortsätta vara det. Därför är det viktigt att man inte redan som tonåring måsteta ett vuxet ansvar. För att hjälpa och stödja dessa unga kvinnor måstesamhället ta ett ansvar och se över deras situation och komma med olikastödåtgärder. Kanske bör man även se över olika delar av socialförsäkrings-systemet så att dessa kvinnor inte ramlar utanför utan på ett tryggt sätt kaninlemmas.Vi saknar en övergripande bild av detta såsom hur många som berörsav detta, vilka kan de bakomliggande orsakerna vara och eventuella framtidakonsekvenser för dessa unga kvinnor. Med anledning av vad som anförtsanser att bör få i uppdrag att se över den rådandeproblematiken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolplikt.Stockholm den 5 oktober 1999Marianne ()()
mot · GN02Ub291 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub291av , ()Religionsundervisning och kunskap om BibelnFörsta söndagen i advent överlämnar den statliga Bibelkommissionenden nya översättningen av till kyrkor och samfund. Dennahändelse aktualiserar frågan om hur kunskap om som en väsentligdel av vårt kulturarv vidarebefordras till unga människor i vårt land.Den friare timplan som används i medför en flexibilitet somsäkert kommer att ge positiva effekter. kan den innebära att vissadelar inom större undervisningsblock av olika skäl kan få mindre utrymme.Ämnet religionskunskap är en del av ett sådant större block. Det är viktigtdels att religionskunskapen i sig ges tillräckligt utrymme, dels att kunskapenom och den kristna läran som en del av vårt kulturarv ges stortutrymme inom religionskunskapen. För att våra ungdomar ska kunna förståandra religioner och tillgodogöra sig litteratur, konst och andra kulturartermåste de ha kännedom om den religion som utgör grunden för vårt nu-varande samhälle.För att trygga elevernas möjligheter att tillgodogöra sig vår egen kulturmåste det göras klart att kunskapen om den kristna religionen ges plats iundervisningen på grundskolan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör uppdra åt attombesörja att den nya bibelöversättningen uppmärksammas i under-visningen i samt att undervisning om den kristnareligionen ges ett betydande utrymme i ämnet religionskunskap pågrundskolenivå.Stockholm den 5 oktober 1999Runar ()()()()()
mot · GN02Ub292 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub292av , ()rollUtbildning är oerhört viktig för samhällsutvecklingen och för denenskilde medborgaren. Det är därför av största vikt att vårtutbildningssystem är tidsenligt och utvecklas. Det gäller inteminst , som är hörnpelaren i det utbildningssystem som allamedborgare ska genomgå.Skolan är den mest mångfacetterande offentliga verksamhet vi har, därförär det viktigt med mångfald och goda kunskaper hos dem som arbetar medskolutveckling.Den nya läroplanen anger också mångfalden som ett viktigt kriterium inomskolan, varje kommun och skolenhet ska kunna arbeta enligt sinaförutsättningar.Skolutvecklingen i landet tycks ändå ske enligt samma "schema" förorganisationsförändring och "marknaden", med olika aktörer som inte alltidstyrs av politiska beslut, har stor påverkan på utvecklingen.Statens skolverk ska ange mål och riktlinjer för skolan. Dessutom skaverket utvärdera och kontrollera skolväsendet och därefter publiceraresultaten. tillhör dock, trots kunskap om vad som är lämpligastför att uppnå de mål och riktlinjer som riksdag och regering fastställt, inte deaktörer som styr skolans utveckling. I uppdrag bör ingå attge råd och lämna förslag beträffande verksamheten för att de mål ochriktlinjer som uppställts skall uppnås.Skolverkets roll beträffande utvecklingen inom bör därförutredas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om roll beträffandegrundskolans utveckling.Stockholm den 4 oktober 1999Kristina ()()
mot · GN02Ub293 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub293av , ()Körkortsundervisning inom gymnasieskolanDet övergripande utbildningspolitiska målet är att varje medborgare skallha möjlighet till en god utbildning. Genom utbildningen får den enskildebättre beredskap att möta förändringarna i arbetslivet och samhället.Samhällsbilden har förändrats radikalt för många ungdomar under desenaste åren. Körkort har i många fall blivit en förutsättning för att få ettarbete.Inom vissa arbetsrelaterade linjer på gymnasieskolan kan möjligheten tillett arbete begränsas på grund av att man inte har något körkort när studiernaär avslutade.Många ungdomars möjligheter att skaffa körkort är begränsade pågrund av de höga kostnaderna. Detta kan i förlängningen leda till arbetslös-het, orättvisa och social segregering. Körkortsundervisning inom gymnasie-skolan skulle minska dessa orättvisor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om körkortsundervisning inom gymnasieskolan.Stockholm den 4 oktober 1999Mona ()()()
mot · GN02Ub295 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub295av , ()Drogundervisningen i skolanDet finns många skäl att oroa sig för utvecklingen när det gäller alkohol-vanorna bland de unga. De alkoholvaneundersökningar som regelbundetgenomförs i skolorna visar att den grupp som alkoholdebuterar tidigt, ijämförelse med kamrater som börjar senare, har en hög konsumtion ochatt denna ökar. Inte minst tydligt är flickornas ökade drickande. Det finnsföräldrar som inte på allvar förstår konsekvensen av att vid alltför tidigaår ge alkohol till sina barn. Därvid medverkar de till att grundlägga tidigaalkoholvanor som i sin tur är grunden till en intensiv konsumtion senare ilivet. Här har samhället ett stort ansvar och här skulle även t.ex.Folkhälsoinstitutet kunna vara en självklar aktör. Skolan måste iframtiden spela en mera aktiv roll i arbetet med att skapa hållbaraattityder mot alkohol och narkotika.Här har de lokala skolprogrammen en stor uppgift att fylla. Enskildakommuner utarbetar olika program och formar kursplaner och motsvarandepå olika grunder. Risken är att i vissa skolor faller utbildningen i alkohol-och andra drogfrågor nästan helt utanför ramen. Man kan gå igenom helaskolan utan att få några grundläggande kunskaper om vad alkoholen ochandra droger innebär.Lärarutbildningen viktigÄven den som lämnar högskole- och universitetsutbildningen kan göradet med obefintliga kunskaper om alkoholens problem. Undervisningen iämnet är begränsad. Detta gäller också inom högskoleområden somlärar-, polis-, jurist- och socionomutbildningarna och inte minst inomsjukvården. Alla kommer i sin framtida yrkesroll att mötaalkoholrelaterade problem men i den grundutbildning som erbjuds ärdetta ämnesområde tillbakasatt.Då det alkoholpolitiska beslutet togs 1977 var en bärande hörnsten en aktivinformation och kunskapsförmedling till ungdomar om drogfrågorna.Tidigare hade länsskolnämnderna ett mycket aktivt och tydligt ansvar förANT-undervisningen (alkohol, narkotika och tobak). I den nya organisa-tionen med som högsta ansvariga skolmyndighet har detta blivitmera otydligt både i utformning och i fråga om var ansvaret ligger.Ambitiösa skolor kan ha ett gott ANT-program medan väldigt många lämnarfrågan därhär.Det borde vara självklart att det både inom den obligatoriska skolan ochinom lärarutbildningen ges en adekvat utbildning om alkohol och andradroger så att en stabil grund kan anses lagd för dem som går genom svensktutbildningsväsende.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lärarutbildningens utformning för att kunna geskolungdomar en god ANT-undervisning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om roll och ansvar att inspirera ochinformera,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att - i förekommande fall - tillsammans medKommunförbundet/aktualisera droginformatio-nens värde och vidta åtgärder som kan leda fram till en mer aktiv ochförbättrad ANT-undervisning i skolorna.Stockholm den 5 oktober 1999Elver ()
mot · GN02Ub298 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub298av , ()Jämställdhet i skolanAv utvärdering Skolan och värdegrunden och det s.k.JÄMSAM-projektet framgår det att många lärare inte uppfattarjämställdhet som angeläget att arbeta med på något särskilt sätt. Mansaknar därför konkreta metoder att arbeta med jämställdheten.Jämställdhetsarbetet i skolan är inte frivilligt. Skolan skall enligt skollagenoch läroplanen främja jämställdhet mellan könen.Eleverna och läroprocessen bör vara utgångspunkten för skolans organisa-tion. Med ett mer flexibelt arbetssätt får skolan och lärarna bättre möjligheteratt hantera pojkars och flickors skilda och likvärdiga behov och därmed full-följa sitt samhällsuppdrag i jämställdhetens tjänst.Det är viktigt att skolans personal är medveten om att barn och ungdomarformar sina könsidentiteter och därmed sina uppfattningar om kvinnligt ochmanligt i skolan. De föreställningarna sätter gränser för deras ut-veckling, t ex vilka yrkesval som sedan framstår som möjliga.Jämställdhet är en pedagogisk fråga.Därför behöver varje lärare kunskap om flickors och pojkars olika förut-sättningar. Jämställdhet som pedagogik bör alltså finnas med i all lärarutbild-ning och som fortbildning för lärare. Skolorna bör ge utrymme för reflektionoch utvärdering av det pedagogiska jämställdhetsarbetet.Endast genom insikt och erkännande av att könsskillnader existerar, attlärandet inte är en könsneutral process och att kunskapsinnehållet inte kanbetraktas som könsneutralt kan läraren motverka diskriminering i undervis-ningen.Läroboksförfattarna behöver då också bli bättre på att skriva om bådekvinnor och män, det gäller inom alla ämnen från historia och samhällskun-skap till matematik och teknik. Läroböckerna är fortfarande bärare avtraditionellt kvinnliga och manliga mönster, och speglar inte den aktuellaforskningen och jämställdhetsdebatten.Läromedlen skulle behöva utforskas utifrån ett jämställdhetsperspektiv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdheten i skolan.Stockholm den 1 oktober 1999Carina ()()
mot · GN02Ub299 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub299av , ()Segregering i SverigeRegeringen har ett ansvar för att se till att förpliktelser enligt om barnets rättigheter fullföljs. inre förvaltnings-struktur har i det här sammanhanget ingen betydelse. Detta är innebördenav artikel 4 i FN:s barnkonvention.Enligt artikel 2 i samma konvention skall regeringen tillförsäkra alla barn ilandet lika rättigheter.Regeringen har ansträngt sig på många sätt att uppfylla barnkonventionenskrav men tyvärr är det mycket skiftande resultat i landet. Ambitionsnivånvad gäller att sätta sig in i och leva upp till barnkonventions krav är minstsagt varierande. Det som gäller för barn i en kommun gäller inte för andrabarn i andra kommuner.Sverige avlämnade sin andra nationella rapport till ombarnets rättigheter . Bland de synpunkter som FN framförde var justdiskrepansen mellan regeringens intentioner avseende ochkommunernas beredskap och vilja att följa dessa.FN skriver i sin kritik: "kommittén rekommenderar att konventionsstatenökar sina ansträngningar att försäkra att kommunerna respekterar regeringensangivna ramar som syftar till att till fullo skydda barn från alla former avdiskriminering i konventionens tillämpning".Det finns goda exempel på hur långt en del kommuner har kommit med attinförliva . Men det finns också dess motsats, dvs. flerakommuner har ännu inte tagit sig tid att behandla dessa frågor. Om allabeslut får en konsekvensanalys om hur barnen påverkas, om alla som arbetarmed barn och ungdomar utbildas i intentionerna med FN:s barnkonventionom hur barn ska respekteras har vi kommit långt. För barnens skull bör dettasättas in i en tidsplan. I Unga Örnars ? Barn tänker ochtycker om rättvisa redovisas en enkätundersökning där barn i årskurserna 4-6har fått möjlighet att ge sina synpunkter på bland annat skolan. I undersök-ningen framkommer det att av eleverna kan prata med sinalärare om sina problem eller om något som bekymrar dem. Det allvarligasteär kanske ändå att det är vissa grupper av barn som känner sig mindre hörda iskolan och i samhället som helhet. Det gäller i högre utsträckning för barnsom bor i lägenhet än för dem som bor i villa eller radhus. Och även barnmed minst en förälder född utomlands känner sig mindre hörda. Det betyderatt skolan och samhället inte kan uppfylla behoven för grupper av barn somäven i andra situationer kan vara mer utsatta. För barn är svårigheten attpåverka sin vardag och avsaknaden av barnperspektiv i många kommuner ettstort problem. Ett större inflytande för barn skulle innebära att vi skulle fåmer harmoniska barn. Om barnen känner sig behövda och lever i ett samhällesom tar hänsyn till barnens behov kommer det också att innebära attsegregeringen kan minska.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om minskad segregering i samhället.Stockholm den 4 oktober 1999Monica ()()()()
mot · GN02Ub3 · 1999-10-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub3av , ()med anledning av prop. 1999/2000:5 Personskadeskydd för studenterRegeringen föreslår i proposition 1999/2000:5 förbättratpersonskadeskydd för studenter vid statliga universitet ochhögskolor.Studenter utgör en grupp personer vilka ofta innehar dåligt försäkrings-skydd. Dessutom är många studenter okunniga om sitt dåliga försäkrings-skydd.För att inte studenter vid högskolor och universitet med annan huvudmanän staten skall särbehandlas negativt är det angeläget att erbjuda dem sammapersonskadeskydd som studenter vid statliga högskolor och universitet.Försäkringsskyddet bör vara enhetligt och lika för alla studenter oavsett vemsom är huvudman för lärosätet.Huvudmännen för samtliga högskolor, exempelvis stiftelse, skall därförerbjudas möjlighet att erbjuda sina studenter samma försäkring ochadministrativ hantering av denna som de statliga högskolorna. Kostnadernaför detta inkluderas i den totala kostnaden om 6 miljoner kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att personskadeskydd för studenter skallomfatta samtliga studerande vid högskola och universitet i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kostnaden för att inkludera studerande vidhögskola eller universitet med annan huvudman än staten inkluderas iregeringens befintliga kostnadsram,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att huvudmannen erbjuds möjlighet till sammaadministrativa hantering som de statliga högskolorna/universiteten.Stockholm den 4 oktober 1999Margareta ()