mot · GN02N334 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N334av , ()Civil produktion inom försvarsföretagNedskärningarna i försvarsbudgeten väcker på nytt frågan hur nyaarbeten likaväl som nya inkomster kan skapas på marknader utanför denkrympande försvarssektorn.I denna motion föreslår vi att regeringen tar initiativ till en kunskaps-översikt i frågor om diversifiering i försvarsföretag, samt att regeringenutarbetar ett handlingsprogram i syfte att främja och underlätta diversifiering.Försvarsindustrier kan med framgång diversifiera genom att utveckla nyaspin off-produkter och bygga ut sin civila försäljning. Försvarsindustrier kanvara framgångsrika i enskilda konkreta diversifieringsprojekt. Likafullt ärantalet sådana projekt förhållandevis ringa och sambandet tämligen svagtmellan sådana projekt och försöken att vidmakthålla sysselsättningen inomindustrin.En internationellt framstående forskare kring dessa frågor, , är verksam vid . Andrabetydande forskare som sysslar med dessa frågor är LennartLübeck vid och professor vidTema Teknik vid . Av forskning ochforskningsöversikter som han utfört framgår att det finns tre potentiellahinder mot diversifiering.Det första är grundat på militär specialisering i förening med bristandekunskap om civila produktionskrav. Skillnader finns mellan försvars- ochcivila företag vad gäller design, produktion och marknadsföring. är teknologin specialiserad i enlighet med militäraprestandabehov, designen är ofta okänslig för kostnader, kundercentraliserade, marknadsföringspersonal för massmarknadskonsumtionsaknas och produktionen ofta inriktad på begränsade serier. Ett åter-kommande problem är att militära ingenjörer ofta inte kan designa produktermed mindre dyrbar, extravagant utformning eftersom de är vana vid attarbeta med stöd av väl tilltagna budgetar; militära prestanda är med andraord viktigare än låga kostnader när produktens kravspecifikation fastställs.Det andra hindret är förknippat med motstånd inom företagsledningen motomställning. Sådant motstånd kan finnas på lägre nivåer inom företags-ledningen även om den högsta ledningen stöder diversifiering. Detta kan i sintur påverka hur verksamt stöd den högsta ledningen förmår ge diversi-fieringen.Arbetsfördelningen kan skapa hinder för innovatörer som söker finansiellaeller mänskliga resurser. Separation av ansvar och kunskap från rätten attfatta beslut kan skapa problem när innovatörer saknar resurser, makt attgenomföra designförändringar, samt information om olika aspekter avutveckling av nya produkter. I stora företag filtreras besluten ofta framgenom en utstuderad beslutsordning i vilken "grindvakter" kan blockerainnovativa idéer.Det tredje hindret mot diversifiering handlar inte så mycket om försvars-företags förmåga till teknisk diversifiering, utan mer om deras förmåga attställa om och behålla sina anställda under diversifieringen. Några orsaker tillatt ökade försäljningsintäkter som skapas genom en spin-off inte behöverinnebära en bevarad sysselsättning kan vara:- Många företag använder nya civila teknikprojekt (spin-off) till att skaparoyalties genom att sälja design eller prototyper för tillverkning av ettannat företag. Det innebär att ingenjörerna får arbete men inte deanställda på verkstadsgolvet;- Många företag söker utlokalisera tillverkningen till andra företag ellerorter ("out-sourcing"), exempelvis till områden med billigare eller ickeorganiserad arbetskraft;- Företag kan vara framgångsrika med ett diversifieringsprojekt, men harännu inte upptäckt varför de är framgångsrika så antalet spin-off-produkter blir begränsat;- Företag tror att en minskning av antalet anställda, i synnerhet avindustriarbetare, är det enklaste sättet att sänka kostnaderna och att "denslanka linjen" är vägen till större effektivitet.- Amerikanska enkätundersökningar och fallstudier i och Sverigevisar att en utökning av antalet anställda för civil produktion inomförsvarsföretag är positivt kopplad till:- förmågan att bryta sig in på civila offentliga marknader;- samarbete med (eller anställning av) externa civila experter på marknads-föring och forskning;- sänkta administrativa overhead-kostnader;- ökad proportion av marknadsförare i relation till ingenjörer;- att stå i nära kontakt med ekonomiska utvecklingsprogram;- god förmåga till affärsplanering för civila marknader.Fallstudier av företag som diversifierat till civil produktion pekar pånågra faktorer som främjar utvecklingen av civil försäljning och spin off-produktion som inte framgått av enkätundersökningarna. Dessa faktorerhade som analysenhet inte enbart företaget utan projekt inom företaget;med andra ord kunde inom samma företag finnas både framgångsrikaoch mindre framgångsrika projekt. Dessa ytterligare faktorer somfrämjade framgångsrika inbrytningar på civila marknader bestod blandannat i:- att främja framgångsrikt samarbete genom kunder eller statliga inköparesom har makt vis-à-vis försvarsföretagen; med sådant stöd i ryggenkunde ingenjörer inom företagen designa produkter till konkurrens-kraftiga civila priser genom att hålla nere designkostnaderna;- ledarskap av projektansvariga med breda erfarenheter av ingenjörs-mässiga problem; sådana arbetsledare var mer framgångsrika i sinaprojekt än ledare med enbart "teoretisk bakgrund";- att undvika mellanhänder som blockerade samspelet mellan tillverkare(designers) och användare (kunder) - det kunde ibland förekomma attkonsulter fungerade som sådana barriärer, men när utomstående medförpraktiska kunskaper om design är de användbara som mellanhändermellan kunder och företagets primära designers;- existensen av en stödjande företagsledning; vissa verkställande direktörerstödde diversifiering mer än andra, och vid en förändring på vd-postenförändras även intresset för diversifiering.Staten kan spela en avgörande roll för att hjälpa försvarsföretag attkomma till rätta med de hinder för diversifiering som beskrivitsinledningsvis.Svenska rymdaktiebolaget, , hjälpte att diversifiera in på satellit-teknik genom att medverka till en teamprocess som inbegrep Saab- ochBoeingingenjörer. Boeingingenjörerna bidrog med att visa hur man kandesigna produkter till lägre kostnader. använde SSC sittinflytande som inköpare vis-à-vis till att genomdriva en mindrekostnadskrävande designpraxis. SSC hjälpte också till att marknadsföraSaabs produkter och staten som Saabs primära kund bidrog genom attförbigå marknadshinder som grundades på frånvaron av en mass- ellerkommersiell marknadsföringsverksamhet i full skala.Statligt stöd för försvarsföretags diversifieringsprojekt kan bidra till attförbigå, minska eller eliminera motstånd mot diversifiering inom företags-ledningar. Den nyckelroll som staten här kan spela är genom att erbjudafinansiellt stöd till nyföretagande (när innovatörer lämnar företag sommotsätter sig diversifiering eller nya civila projekt) eller till nya tekniskaprojekt inom redan verksamma försvarsföretag. Ett långsiktigt statligtkontrakt, om varaktighet, bidrog till att locka att utvecklaVikingsatelliten, det första större svenska projektet inom satellitproduktion.Både i och har regeringen fungerat som en mycket viktig bro inpå marknaden genom att bidra med de första inköpen av ny teknik ochdärigenom underlättat föret i portgången för företag som senare tagit sig inpå civila marknader.Statliga program för att hjälpa försvarsföretag att införa ny tillverknings-praxis som är mindre hierarkisk och innebär större delaktighet för deanställda har visat sig erbjuda en grund för att sänka militära overhead-kostnader och öka företagens produktivitet. Detta har utgjort engrund för att stödja både diversifiering och en bibehållen sysselsättning. Detkräver att försvarsföretagets organisationskultur förändras genom att öka deanställdas ansvar för beslutsfattande på verkstadsgolvet. Denna nyarelationsstruktur till de anställda kräver att de anställda blir flexibla närdetgäller att minska "jobbklassificeringen" av de enskilda arbetsuppgifter somutförs och att företagsledningen erbjuder anställningstrygghet genom attminska de anställdas farhågor att informationsdelningen kommer attanvändas till att minska antalet anställda.För dem som redan förlorat sin anställning hos försvarsföretag, kan statligaprogram erbjuda arbetsmarknadsstöd för att hjälpa anställda att finna nyajobb på områden som inte är försvarsberoende. Anslag kan också användasför att bidra till att upprätta en kultur präglad av kreativitet ochentreprenörskap, likaväl som nätverk av samverkande försvars- och civilaföretag (däribland militära leverantörer). Utbildningsprogram kan bidra tillatt företagsledare, ingenjörer och anställda i övrigt förvärvar nya kunskaper.Detta kräver teamsamverkan mellan försvarsföretag och kvalificeradeexperter på relevanta civila produktmarknader. Statliga program kan hjälpatill att skapa team i diversifierande svenska företag med ledare från sådanatidigare projekt i försvarsföretag som gjort de nödvändiga organisatoriskaomställningarna för framgångsrik produktutveckling.Om statliga program helt enkelt förser försvarsföretag med obegränsadeanslag, har ingenjörerna i företag på väg att ställa om föga incitament attsänka kostnaderna. Om å andra sidan försvarsföretag som vill ställa om fårobetydliga ekonomiska incitament att göra det, kan deras ansträngningar blibegränsade. Ett sätt att komma till rätta med detta dilemma är att erbjudalångsiktiga kontraktsvillkor med någorlunda begränsade budgetar. Dessutombör tidiga anslag för forskning och utveckling paras med senare anslag till attköpa in prototyper och slutprodukter. Detta förutsätter förhandlingar medhänsyn till - och kanske en omförhandling av dessa - somkan tänkas förhindra vissa statliga stimulansbidrag. Inköpare måste ocksåofta använda olika slags sanktioner, som att hålla inne betalning, liksom attbilda team med partner som har erfarenhet av att utveckla lågkost-nadsprototyper, för att säkra att produkter utvecklas inom fastlagdabudgetramar.Som nämnts har man inte minst i omfattande erfarenheter avdiversifiering inom försvarsföretag. Vi ser det som mer angeläget ännågonsin att söka ta vara på dessa erfarenheter inför de svåra tider somförestår för vår egen industri i branschen. Vi finner det viktigt att regeringentar initiativ till en fördjupad kunskapsöversikt kring dessa frågor, exempelvisgenom Nuteks försorg. För att ta till vara bredden av erfarenheter på områdetbör en sådan översikt genomföras med bland annat utfrågningar av expertermed olika bakgrund. På basis av en sådan översikt bör sedan regeringenutarbeta ett handlingsprogram för hur staten i lämpliga former bör agera föratt främja och underlätta en önskvärd diversifiering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det angelägna i att få till stånd en kunskaps-översikt i frågor om diversifiering i försvarsföretag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett handlingsprogram bör utarbetas i syfte attfrämja och underlätta diversifiering.Stockholm den 5 oktober 1999Berndt ()()