mot · GN02A254 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A254av Attefall, ()Arbetsmarknad och arbetslivMassarbetslöshet trots högkonjunktur1 InledningTrots en god konjunktur och stigande sysselsättning är det oerhört mångasvenskar som saknar arbete. De sociala problem och det slöseri medmänskliga resurser som det innebär är ytterst allvarliga. har,vilket är viktigt att komma ihåg, fortfarande en massarbetslöshet. av arbetskraften, eller över 700 000 människor är arbetslösa, iarbetsmarknadspolitiska åtgärder eller undersysselsatta, det vill säga deskulle vilja arbeta mer. Det finns en uppenbar risk för att arbetslösheteninte längre ses som det stora samhällsproblem den är, när ekonominutvecklas positivt. Detta måste motverkas genom en aktiv politik ochbrett engagemang i samhällsdebatten.Den förda politiken måste kännetecknas av en aktiv arbetsmarknadspolitikmed betoning på utbildning, flexibilitet och rimliga incitament i kombinationmed ett socialt skyddsnät. Avgörande är också att närings-, utbildnings- ochskattepolitiken förnyas så att förmåga till en långsiktig och hållbartillväxt utvecklas.1.2 Bakgrunden till dagens massarbetslöshetBakgrunden till dagens höga arbetslöshet finner vi i den ekonomiskapolitiken som förts . Inflationsekonomin under 1970- och1980-talen, de återkommande devalveringarna och den kraftigautbyggnaden av den offentliga sektorn har dolt de underliggandeproblemen i svensk ekonomi. Lönebildningen, den under långa tidersvaga finanspolitiken, ständigt stigande skatter och svällande offentligautgifter, den bristande insikten om de små företagens situation och stelaregler på arbetsmarknaden har bidragit till att halkat efter iekonomisk utveckling och lagt grunden till massarbetslösheten.När den svenska ekonomin överhettades , samtidigtsom den ekonomiska politiken började prioritera inflationsbekämpning fram-trädde problemen allt tydligare. Nödvändiga politiska åtgärder såsomvalutaavregleringen och skattereformen förvärrade problemen genom att degenomfördes allt för sent och därmed i otakt med den ekonomiska utveck-lingen. Eftersom bostadssektorn är en viktig del i den svenska ekonominmedförde den kraftigt höjda beskattningen av boendet, som en följd avskattereformen, att lågkonjunkturen förvärrades.Figur 1Källa: AMSSysselsättningen började vända kraftigt nedåt samtidigtsjönk fastighetspriserna. Den dramatiska ökningen av realräntan under1992 innebar att de reala tillgångarna förlorade våldsamt i värde.Sparandet ökade och därmed tog kapitaluppbyggnaden fart. Den högarealräntan tvingade hushållen att snabbt amortera sina lån. Den privataefterfrågan föll i motsvarande grad. Tillsammans med den internationellakonjunkturnedgången resulterade den svenska åtstramningen i attefterfrågan på arbetskraft föll drastiskt.Den plötsliga ökningen av den öppna arbetslösheten ledde till storaökningar av utgifterna för aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Tillsam-mans med stigande utgifter för passiva insatser kom budgetunderskottet attöka kraftigt. En minskad sysselsättning och konsumtion innebar ocksåavsevärt lägre skatteinkomster.Den ekonomiska politiken som fördes under 1992-94 ledde, tillsammansmed den fria kronkursen , till att sysselsättningen vände kraftigtuppåt . Den positiva utvecklingen vände dock nedåt 1995-96 pågrund av den omläggning av den ekonomiska politiken som skedde eftervalet . började återigen sysselsättningen vändauppåt. Just nu är vi inne i en period då sysselsättningen stiger kraftigt, mendet sker från en mycket låg nivå. är det få, inte ens regeringen isina prognoser, som tror att målsättningen om fyra procents öppen arbets-löshet ska kunna uppnås. Det bör också poängteras att även ommålet skulle uppnås så kommer fortfarande av arbetskraftenvara öppet arbetslösa, cirka 160 000 individer, och avarbetskraften i olika konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program.Och detta i ett mycket gott konjunkturläge.2 Läget på arbetsmarknadenDet går bra för svensk ekonomi. som vi gläds åtde nya arbetstillfällena är det viktigt att inse att mångaarbetsmarknadsproblem fortfarande kvarstår. Arbetslösheten kostar drygt100 miljarder kronor för de offentliga budgetarna. Det är mycket pengar,men det högsta priset betalar dock de arbetslösa i förlorad självkänsla.Över 700.000 är enligt SCB arbetslösa, undersysselsatta eller latentarbetssökande. Situationen är därför ytterst allvarlig.2.1 Statistikpolitik och målsättningar som inte uppfyllsMed tanke på att "jobben" var Socialdemokraternas stora vallöfte 1994,är det intressant att studera närmare hur sysselsättningen utvecklats underåren med socialdemokratisk regeringsinnehav. Från 1995 till 1997minskade sysselsättningen med 66 800 personer. Det var först underandra halvan av 1997 som sysselsättningen började stiga. Mellan 1998och 2000 beräknas den stiga med 170 000 personer vilket är en högökningstakt. Men det är då värt att betona att den sker utifrån en mycketbesvärlig arbetsmarknadssituation. Det är även intressant att jämförasysselsättningen med . Sysselsättningen varnämligen i stort sett densamma som 1993 (14 000 fler), trots attantalet personer () under motsvarandeperiod har ökat med omkring 160 000!2.1.1 Utveckling från år 1997Vid en närmare granskning av den ökning av sysselsättningen som harskett är det intressant att analyserasysselsättningsmåttets två delkomponenter. Som sysselsatta räknas desom under mätveckan antingen är i arbete , eller som ärtillfälligt frånvarande hela mätveckan. Summan av dessa två grupperutgör antalet sysselsatta. Det betyder att sysselsättningen påverkas bådeav hur många som faktiskt jobbar och av hur många som är frånvarande.Frånvaron beror i sin tur främst på hur hög sjukfrånvaron är.Om man studerar utvecklingen mellan kan man se att såmycket som av den ökade sysselsättningen beror på ökadfrånvaro! Detta avspeglar sig också i att sjukförsäkringskostnaderna ökatkraftigt . Utvecklingen sammanfattas i tabell 1 ochdiagram 2.Tabell 1. Kvalitativ sysselsättningsökning?Tabell 1: (Tusental 1997 1998 Ökning Andel av total ökning )Källa: SCB, AKUKälla: SCB:s AKU-undersökningarSlutsatsen av detta är att det är fler som deltar på arbetsmarknaden, vilketi och för sig är positivt, men att antalet personer som under dennatidsperiod faktiskt arbetar inte har ökat mer än marginellt.Riksförsäkringsverket uppskattade också att sjukförsäkringen blevmellan 8 och dyrare under denna period.Utvecklingen antyder att situationen stabiliserats på en högnivå. Mycket tyder också på att de tillfälligt frånvarande är frånvarandeunder längre tidsperioder än tidigare, vilket styrks av att sjukförsäkrings-kostnaderna fortsätter stiga kraftigt.Diagram 4Befolkningen i åldern uppdelad på olika grupperSom diagrammet ovan visar så förklaras en stor del av den minskade öppnaarbetslösheten av utbyggnaden av . har byggtsut successivt, och kommer att vara som högst då cirka130 000 personer omfattas av denna utbildningsform. Detta motsvarar 3procent av arbetskraften. Eftersom en stor del av kom till avarbetsmarknadsskäl framstår den stora volymen som ytterligare ett exempelpå hur allvarligt sysselsättningsläget är, trots det goda konjunkturläget.2.1.2 Sysselsättningsmål utan åtgärderRegeringen medger att man kommer att misslyckas med sina sysselsätt-ningsmål. Det tidigare utställda löftet att halvera den öppnaarbetslösheten till kommer inte att uppfyllas, även omutvecklingen just nu är mycket positiv.I förra årets budgetproposition föreslogs ett kompletterande sysselsätt-ningsmål, nämligen att sysselsättningsgraden ska uppgå till förpersoner . Fördelen med detta mål är att det kräverstrukturellt riktiga åtgärder för att kunna uppnås. Det är dock troligt attrege-ringen inte heller kan leva upp till sitt nya sysselsättningsmål, i varje fallinteutan att föreslå ytterligare tillväxtfrämjande åtgärder.För att nå målet krävs att det finns statistiskt underlag för att följa utveck-lingen. SCB:s arbetskraftsundersökningar måste därför utvecklas, blandannat måste man kunna bryta ned sysselsättningsutvecklingen på kommunaloch/eller regional nivå för att varje länsarbetsnämnd och arbetsförmedlingska kunna följa utvecklingen i sitt närområde.För att regeringen, som helt saknar en politik för ny tillväxt och nya jobb,ska kunna nå målen krävs det en långvarig internationellt driven högkon-junktur som saknar historiskt motstycke. Åtgärder av den karaktär somfordras är inte lätta att föreslå för Socialdemokraterna, allra minst i sam-verkan med och Miljöpartiet.De senaste socialdemokratiska regeringarna har totalt misslyckats med attförändra strukturer, öppna tjänstesektorn, skapa ett mer flexibelt och dyna-miskt arbetsliv och öka utvecklingskraften i de mindre företagen. De hardock varit desto mer fantasirika i att skapa nya arbetsmarknadspolitiskaåtgärder såsom 55+ och OTA. Dessa åtgärder har ett gemensamt: de harmisslyckats. Av regeringens beräknade 40 000 sysselsatta har det blivit cirka6 000. Åtgärderna har också dömts ut av Statskontoret. Regeringen har ocksåtvingats avveckla åtgärderna.Vid nästa lågkonjunktur riskerar arbetslösheten att öka kraftigt utan enkraftfull tillväxtpolitik. Spelutrymmet för stabiliseringspolitiken är mycketbegränsat i och med att vi kan spendera oss ur kriser genomoffentlig skuldsättning. Det innebär att en given lågkonjunktur kan väntas geen högre arbetslöshet . För att förhindra att en kommandelågkonjunktur hårt ska drabba sysselsättningen krävs en kraftfull tillväxt-politik med en flexibel arbetsmarknad och en bättre lönebildning.2.2 Regional obalansUnder när arbetsmarknadsläget var ytterst bekymmersamt ilandet kunde storstadslänen upprätthålla en relativt högresysselsättningsgrad än övriga landet. när tillväxten tagit fart harsysselsättningsökningen framförallt kommit i de befolkningstäta delarnaav landet. Mellan och harsysselsättningsgraden stigit i hela landet, med undantag från övreNorrland. Den har till och med sjunkit något i övre . Det gårmed andra ord inte bra för hela Sverige.Tabell 2Regional utveckling av arbetslöshet och sysselsättning 1998:2-1999:2 ArbetslöshetSysselsättningTabellen ovan visar tydligt hur olika läget på arbetsmarknaden är i olikadelar av landet, och hur olika tillväxten och sysselsättningen utvecklas iolika delar av landet. Detta innebär att medan arbetsmarknadspolitiken ihögre grad handlar om att undvika flaskhalsar i tätbefolkade regionerhandlar det om utvecklingsinsatser av annat slag i skogslänen,Bergslagen och andra utsatta områden.Men även inom de olika regionerna kan skillnaderna vara stora. Ett tydligtexempel på detta är den låga sysselsättningsgraden i invandrartäta områdensamtidigt som områden i samma kommun kan ha brist på arbetskraft.2.3 Utsatta grupperTrots det bättre arbetsmarknadsläget är vissa grupper särskilt utsatta.Dessa grupper har ofta mycket långa inskrivningsperioder vidarbetsförmedlingarna och går mellan arbetslöshet och åtgärder. Antaletpersoner som befinner sig i denna situation, s.k. långtidsinskrivna är 80000-100 000. Denna utsatta grupp domineras av äldre (),arbetshandikappade, utomnordiska medborgare och korttidsutbildadeinom tillbakagående yrken.2.3.1 Ungdomsarbetslösheten"Ingenting är viktigare än att minska arbetslösheten bland de unga och attförhindra att de drabbas av långtidsarbetslöshet. Ett samhälle som intekan erbjuda unga arbete bryts sönder. Vi vill förhindra att ungdomar skagå arbetslösa . "Så hette det i Socialdemokraternas valmanifest . Först , 1999,mitt i en lång och stabil högkonjunktur, närmar sig regeringen den mål-sättning som man tydligt lovade väljarna att i stort sett omgående uppnå.Ungdomsarbetslösheten är fortsatt mycket hög. Enligt Arbetsmarknads-styrelsens statistik för 1999 var cirka 43 000 ungdomar i åldern arbetslösa. Regeringen anför vidare att ungdomar skaerbjudas arbete, utbildningsplats eller annan åtgärd . Trotsvallöftet var 5 957 ungdomar långtidsarbetslösa vecka 38 1999, enligt AMS.Drygt 25 000 ungdomar var dessutom i olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder under samma vecka.2.3.2 LångtidsarbetslöshetenEn annan käpphäst under valrörelsen var att antaletlångtidsarbetslösa skulle minska. Men antalet långtidsarbetslösa börjadesjunka på allvar först , efter maktövertagandet. är70 000 personer långtidsarbetslösa. De utgör av samtligaarbetslösa.2.3.3 InvandrareSysselsättningsandelen bland utomnordiska medborgare har minskat 1998. Sambandet mellan vistelsetid ocharbetslöshet är slående. Bland dem som kommit till mellan 1994och 1997 hörde till arbetskraften mot 51procent bland dem som invandrade före 1994.Kristdemokraterna har aktivt medverkat till att en lag mot etnisk diskrimi-nering införts i . Detta löser givetvis inte problemen, men bidrar tillatt fokusera på vikten av att rekryterare och arbetsgivare uppmärksammardenna grupp. Bristande språkkunskaper och en utbildningsbakgrund som avolika skäl inte värderas i är två viktiga förklaringar till den besvär-liga situationen.2.4 Kommuner och landstingUnder valrörelsen slog Socialdemokraterna fast att verksamheternai kommuner och landsting skulle värnas. Där var det inte aktuellt mednågra neddragningar. "Barnomsorg, skola, sjukvård och äldreomsorg skavärnas framför ersättningar och bidrag. Socialdemokraterna slår vakt omden välfärd som kommuner och landsting tillhandahåller". (Valmanifestet 940819)"Det är vansinnigt att nu tvinga ytterligare 20 000 kommunalt anställda attlämna sina jobb på daghem, i skolor, på sjukhus och inom . Debehövs där." (, partiledardebatt i . )Tidningen från har en nyhetsrubriksom säger "Största varslen ". Detta trots de extra miljarder riks-dagen försett kommuner och landsting med. Orsaken till detta är attregeringen sammantaget fört en politik som drabbat kommuner och landstingmycket hårt innebärande inkomstbortfall och utgiftsökning på minst 16miljarder kronor . De nya miljarder som regeringentillfört kommunsektorn är endast en kompensation för de indragningarsom tidigare skett.Under den socialdemokratiska regeringstiden har antalet sysselsatta i kom-muner och landsting sjunkit dramatiskt, vilket främst drabbat kvinnorna.Man räknar med att cirka 70 000 personer färre arbetar i den offentligasektorn vid inledningen av detta år jämfört med när Socialdemokraterna togmakten. De kommuner som börjat en försiktig nyanställning börjaruppleva rekryteringsproblem. Orsaken är att de människor som fått lämnajobb inom vård och skola nu är borta ur arbetsmarknaden eller upptagna medannat, och rekryteringen av nya går trögt på grund av den dåliga personal-politik som förts.2.5 Förutsättningar för nya jobbDet räcker inte med förändringar enbart på arbetsmarknadsområdet föratt minska den höga arbetslösheten. Den ekonomiska politiken måste gestabila och goda villkor för fler och växande företag. Detta vill vikristdemokrater åstadkomma genom att bland annat- ha en maximal marginalskatt på , vilket innebär att denstatliga inkomstskatten ska vara maximalt ,- avskaffa dubbelbeskattningen på risksparande och införa ett riskkapital-avdrag. Utvidga det nuvarande systemet med sänkning av arbetsgivar-avgifter , eller maximalt i månadenpå ett löneunderlag ,- höja grundavdraget för att åstadkomma lägre skatt för låg- och medel-inkomsttagarna. Genom att höja grundavdraget med åstad-kommer man en skattesänkning på . Från och medår 2002 föreslår vi därutöver att ett förvärvsavdrag på införspå löneinkomster.Vi prioriterar sänkningarna av skatten på arbete för att uppmuntra tillarbete. Det innebär att vi hellre ser höjningar av grundavdraget, somsänker skatten för alla, än höjda bidrag. Vi vill sträva efter att på olikasätt minska marginaleffekterna när man går från arbetslöshet till arbete,från deltids- till heltidsarbete.Andra viktiga frågor för ett bra näringslivsklimat är att kapitalförsörj-ningen för nya företag fungerar väl, vilket underlättar för idéskapare attetablera sig på marknaden. Förändringar inom skattelagstiftningen måsteenligt vår mening ske så det underlättar för nyföretagande och investeringar.Tillgången på riskvilligt kapital, inställningen till företagande och synen påinnovatörer är andra viktiga faktorer för ett fungerande näringslivsklimat.Det är oroväckande att förutom läkemedelsindustrin och musikindustrin harde flesta svenska storföretag sitt ursprung i uppfinningar och idéer frånbörjan av detta sekel.För att förbättra förutsättningarna för småföretagsamhet har den avregeringen tillsatta Småföretagsdelegationen presenterat 71 olika förslag. Fåav dem har blivit verklighet. De flesta av förslagen bör genomföras skynd-samt.Ett bra fungerande näringslivsklimat handlar inte enbart om frågor somskatter. Det är också mycket viktig att betona betydelsen av arbetsmark-nadens spelregler och arbetskraftens utbildning och kompetens.Sveriges arbetstagare är historiskt sett kända för sin kompetens. Ska dettagälla även framgent måste vi fortsätta att satsa på ett bra och moderntutbildningsväsende. Fungerande kunskapskedjor hos medborgarna, från detatt man börjar skolan fram till en universitets- eller högskoleexamen, innebäratt kan fortsätta konkurrera med en hög kompetensnivå.Trots den stora utbyggnaden som högskolesystemet genomgått de senasteåren är det många sökande som stängs ute. En ytterligare utbyggnad är därförangelägen, men kvantitet får inte ersätta kvalitet. Vi vill vidare införa ettnyttstudiesystem där bidragsdelen uppgår till en större andel av det totalastudiesstödet och viljan att arbeta extra bredvid studierna inte hämmas. Dettatror vi kommer göra att fler ungdomar kommer att välja att studera vidareefter gymnasiet. Vi vill ge nya resurser för att höja kvaliteten på utbildningenoch forskningen på de små och medelstora högskolorna. Det bidrar tillregional utveckling bland annat genom att kunskapsnivån i den närligganderegionen höjs.Allt fler människor väljer att vidareutbilda sig efter att ha arbetat några år.Här måste vi fortsätta våra satsning på ett flexibelt omskolningssystem somkomvux, gymnasium samt fristående kurser och distansutbildning inom denhögre utbildningen. Detta kräver ett fungerande finansieringssystem, blandannat genom att införa ett utbildningskonto vilket innebär att arbetstagareoch arbetsgivare tillsammans investerar i framtida kompetenshöjning.I en särskild motion redogör vi kristdemokrater för en näringspolitik ochsmåföretagarpolitik som ger goda förutsättningar för nya jobb. Det gällersåväl skatter och riskkapital som bättre innovationsklimat. I en gemensammotion (kd, fp och m) redogör vi för hur tjänstesektorn kan öppnas och nyajobb skapas genom så kallade hushållsnära tjänster.Sysselsättningen utvecklas oerhört olika över landet. Och många av debeslut regeringen tagit har slagit hårt regionalpolitiskt.Aktiva arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder som tillförsäkrar delokala områdena och regionerna möjligheter till fortsatt sysselsättning ärnödvändiga om hela ska leva. Jordbrukspolitiken är i det samman-hanget också synnerligen väsentlig ur arbetsmarknadssynpunkt. Kristdemo-kraternas syn på regionalpolitiken och jordbrukspolitiken utvecklas isärskilda motioner.3 Kristdemokratiska principer förarbetsmarknadspolitikenI arbetslivet får vi alla möjligheten att delta i ett aktivt förvaltarskap närvi i våra olika arbetsuppgifter brukar, bevarar och utvecklar de materiellaresurser vi har till vårt förfogande. Ett gott förvaltarskap innebär ocksåatt alla människors unika karaktär, kapacitet och förmåga tas tillvara ochges möjlighet att utvecklas i gemenskap med andra människor på enarbetsplats. Arbetet är således viktigt för människans möjlighet attutveckla sin identitet. Ett arbete har därför ett värde i sig.Personliga och sociala problem blir ofta följden vid långvarig ofrivilligarbetslöshet eftersom vi vet att alla människor behöver känna sig efter-frågade och behövda. Ett arbete är för de flesta av oss av största vikt för attviska uppleva en god livskvalitet. Den ekonomiska politiken ska skapaförutsättningar för ekonomisk utveckling och ett dynamiskt näringsliv. Medfler sysselsatta kan fler försörja sig själva och därmed få mer makt över sittliv. Med fler sysselsatta skapas också resurser för att förstärka budgeten ochdärmed värna välfärdssystemen så att de som bäst behöver samhällets stödockså får detta. Därför är skapandet av nya jobb den i särklass viktigastefördelningspolitiska uppgiften. I näringspolitiska motionutvecklas en politik för fler och växande företag.I svensk mentalitet och samhällsdebatt förknippas människans värde oftamycket starkt med innehavet av ett traditionellt förvärvsarbete. Utifrånkristdemokratisk synvinkel är detta både ett farligt och felaktigt synsätt.Farligt därför att den som blir arbetslös känner sig värdelös, felaktigt därföratt människans värde ligger i det faktum att hon är en människa, inget annat.I människans natur ligger ett behov av att få känna gemenskap med andra,ta eget ansvar och utvecklas som person. Aktivt arbete och engagemang,oavsett om det är organiserat förvärvsarbete eller annan form av meningsfulltansvarstagande för familj, vänner eller andra medmänniskor är därför avstörsta vikt.Förvärvsarbetet har dock en särställning i detta sammanhang, eftersom detär en organiserad form av samhällsinsats. Förvärvsarbetet ger ekonomiskamöjligheter att ta ansvar för sig själv och de närmaste. Förvärvsarbetetinnebär också stora möjligheter till personlig utveckling, arbetsgemenskapoch sociala kontakter. Varje människa som inte ges möjlighet att delta iarbetslivet är en människa som utestängs från att delta i det samhälls-byggande som arbetslivet innebär. Att vara arbetslös är ett slöseri medmänskliga resurser. Därför är full sysselsättning ett djupt ideologiskt målutifrån kristdemokratisk synvinkel.En förutsättning för full sysselsättning är att det svenska näringslivetskonkurrenskraft upprätthålls gentemot omvärlden. En långsiktig och stabilekonomisk politik i samspel med en aktiv arbetsmarknadspolitik är därförnödvändig för att skapa ett gott samhälle där alla får möjlighet att delta isamhällsbyggandet. Hur många arbetsmarknadspolitiska åtgärder som änsätts in kan och ska de aldrig ersätta de arbetstillfällen som med riktigaförutsättningar kan och måste skapas i framför allt den privata sektorn.Tillväxtpolitiken är sådan att den påverkas av åtgärder på många politik-områden. För att stimulera tillväxten i måste arbetsmarknadspolitkenreformeras. är just arbetsmarknadsområdet ett av de mest genom-reglerade samhällsområdena. Därför är det välkommet att regeringen lyssnatpå bland annat vår kritik och genomfört vissa förenklingar och samman-slagningar av olika åtgärder. Men av arbetsmarknadspolitiska åtgärderär fortfarande för stor. Stela regelsystem kring varje åtgärd har skapatbristande flexibilitet och rent av rigiditet. Denna detaljreglering måsteersättas med mer generella och enkla system. Regeringen bör ta initiativ sådan förändring av arbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadspolitiken måste också som mycket annat utgå från sub-sidiaritetsprincipen. Det vill säga att det som en lägre nivå klarar av på egenhand ska inte högre nivåer lägga sig i. Arbetsmarknadspolitiken ska varasubsidiär på så sätt att samhällets insatser ska vara stödjande när så krävs,dock utan att skada ordinarie arbetsmarknad. krävs en genomgripandenedflyttning av ansvar och resurser från högre till lägre nivåer.4 ArbetstidenMer tid för barnen, familjen och det sociala livet är ett önskemål somdelas av många människor. Att bygga ett tryggt socialt nätverk som gertrygga barn och därmed hopp för framtiden kräver tid och engagemang.Människor har olika behov under olika tider av livet. Exempelvis finnsoftast önskemål om kortare arbetstider från småbarnsföräldrar. Underandra perioder av livet kan det finnas rakt motsatta önskemål omarbetstiden. Gemensamt är behovet av flexiblare arbetstider.Alltfler företag arbetar med "just-in-time"- metoder, det vill säga de måstesnabbt ställa om produktionen för att möta uppkomna behov. Att hålla storalager medför betydande kapitalkostnader vilket få företag klarar medbibehållen lönsamhet.