mot · GN02A230 · 1999-10-05 00:00:00 — Enligt en undersökning somSvenska presenterade för sedan är ungefär 8procent av landets högstadieelever inte behöriga att söka till gymnasieteftersom de saknar betyget "godkänd" i svenska, svenska 2, engelska ellermatematik. av landets gymnasieelever väljer att lämnautbildningen . I storstäderna är denna siffra ännu högre. Det är tydligtatt även om extra duktiga elever inte får tillräcklig stimulans iSocialdemokraternas skola så är dess största offer de som skolan inte ställertillräckliga krav på. Det är de elever som senare tvingas hoppa av gymnasieti förtid i då en fullgjord gymnasieutbildning är ett minimikrav för attha en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden.Skolor i olika bostadsområden har oerhört olika förutsättningar.Naturligtvis sätter det sina spår i en skola när av barnen har ettannat modersmål än svenska eller i skolor där många barn kommer frånstökiga hemmiljöer. Det behövs ofta undervisning i mindre grupper, flerspeciallärare och mer resurser för elevvård. Det har inte alltid fungerat så attdessa skolor har fått kompensation så att de kan ge en vettig undervisning.Precis som miljön i övrigt i många av miljonprogramsområdena harskolmiljön varit dålig och byggnaderna präglats av trista fasader, dåligbyggmateriel och enformiga inomhusmiljöer. Istället för att varabostadsområdets pärla och stolthet har skolan stått för något fult, nedklottratoch trist. Den signal som en sådan byggnad sänder ut är givetvis motsatsentill vad det borde vara: ett kunskapens tempel där morgondagens vuxnamedborgare skall få lika livschanser.Men skolor i utsatta områden har många möjligheter. Lärarkåren är oftamycket engagerad och består av personer som aktivt har valt att arbeta iskolor där utmaningarna är stora. Många har haft flertalet chanser att flyttatill andra skolor i områden som anses lättare, men ändå bestämt sig för attvara kvar. Den mångkulturella miljön ger också stora möjligheter. Den skattdet innebär att många elever har kunskap i språk och andra kulturer kananvändas i undervisningen för att ge skolan en speciell prägel.4.2 Mer makt till den enskilda skolans ledningMed mer fristående enheter som tillåts profilera sig och satsa på det de ärduktiga på är det lättare att skapa bra skolor för alla elever, lättare att tavara på kompetens och engagemang hos personal och att finna just detsom intresserar och passar den enskilda eleven. Detta gäller särskiltgymnasieskolan, där centralstyrning och inskränkningar ielevernas möjligheter att välja är särskilt påtagligt i storstadsområdena.Alla exempel visar entydigt att när de olika skolorna ges stor frihet kande plocka fram det bästa ur sina egna resurser.4.3 FörskolanI dag är många av de barn som allra mest skulle behöva den pedagogiskaförskolan utestängda från dagis, antingen för att de inte alls har rätt tillplats på grund av att inte båda föräldrarna arbetar, eller för att avgifternai så fall blir så höga att de inte har råd. pågår runt om i olikastadsdelar försöksverksamhet med olika typer av deltidsförskolor fördessa barn, med hjälp av olika projektpengar. Ryckigheten ochosäkerheten blir stor. Barnen blir lidande. Många kommer inte alls inärheten av verksamheterna. Andra får gå , sedan sluta. Ytterligareandra åker ut och in beroende av om föräldrarna deltar iarbetsmarknadsåtgärder eller ej. Det sociala arvet förs obönhörligtvidare. Ett erbjudande om pedagogisk deltidsförskola till alla barn bördärför inordnas i den ordinarie kommunala planeringen, inte fortsätta attligga vid sidan av, uppmuntrat av projektbidragstänkandet.Vi tror att risken är överhängande att pedagogisk förskola för de barn sombäst behöver den även fortsättningsvis kommer att bli en projektverksamhetutanför den ordinarie kommunala planeringen och budgeten, att det till ochmed kan bli så att i vissa stadsdelar i samma kommun erbjuds förskola, iandra med samma sociala struktur erbjuds den inte därför att stadsdelarna ejblivit förorter som ingår i den övriga projektbidragsgivningen. Detta ärorimligt.4.4 MagnetskolorDe elever som behöver skolan bäst ska givetvis ha den bästa skolan!Grund- och gymnasieskolor i utsatta bostadsområden profileras och/ellergenomgår en särskild kvalitetssatsning. För att denna ska bli så bra sommöjligt måste varje skola ha stor frihet att forma sin speciella inriktningutifrån lokala förutsättningar och lärarnas intressen och kompetens.Kvalitetssatsningarna kan innebära:- extra satsning på svenskan,- ökat antal undervisningstimmar,- dans-, musik- eller sportprofil,- profil i något teoretiskt ämne, t ex matte, språk, miljö,- pedagogiskt samarbete med ,- speciella, attraktiva fritidsaktiviteter.I kombination med fritt skolval kan detta uppnå två syften. Dels får debarn som bor i området en extra bra skola, dels kan elever från andraområden söka sig dit.4.5 Fritt val i den kommunala skolanResurserna måste fördelas mellan de kommunala skolorna på ett sådantsätt att elevernas egna önskemål om skola verkligen tillgodoses. Det ärbara så magnetskolorna kan bli magneter. Att få välja mellan de olikakommunala skolorna och även friskola är att ge alla, inte bara de starka,en möjlighet att finna sin egen framtid. De någorlunda starka familjernakan alltid välja, om inte annat så genom att "rösta med fötterna" dvsflytta. Vi vet att många familjer lämnar kommuner och stadsdelar just föratt komma till vad de uppfattar som bättre skolor. Vi vill istället ge allaskolor möjlighet att bli attraktiva och alla elever möjlighet att söka sig tillden skola och den inriktning som de tror mest på.4.6 Uppmuntra friskolorFrihet att välja skola skall vara en rättighet för alla. Särskilt i utsattabostadsområden kan detta ha stor betydelse för att öka mångfalden ochkvaliteten i skolan. De enskilda alternativen behöver bli betydligt fler,och de skall kunna konkurrera med de offentliga skolorna på ekonomisktlika villkor. Staten skall se till att alla skolor uppfyller grundläggandekrav på kunskap och demokratiska värderingar. Det har ett särskilt värdeatt minoritetsgrupper som så önskar, inom ramen för gällande regler, kanbygga upp egna institutioner, t ex skolor. Att tillsammans verka för attden egna kulturen och språket lever vidare och blomstrar gersjälvförtroende och styrka som främjar integrationen i samhället i övrigt.De estniska skolorna i drevs länge i motvind. De motarbetadesdärför att de ansågs bidra till segregation. Men tvärtom blev skolorna enviktig motor för sverigeesterna att behålla sin kultur och sitt språksamtidigt som de smälte väl in i majoritetsamhället. Vi kan se otaligaexempel på hur just denna typ av skolor nu fungerar precis likadant förnyare invandrargrupper.4.7 Satsa på det svenska språketSpråkdeltidsförskola skall erbjudas alla barn i utsatta områden. I dessaförskolor skall personalen ha särskild språkpedagogisk kompetens. Föratt åstadkomma det bör ett samarbete med lärarhögskolorna inledas. Iskolor med många barn med invandrarbakgrund kan timplanerna utökasmed mer svenskundervisning. Så sker i många friskolor.4.8 Värdera språkkunskaperSpråkkunskaper blir allt viktigare i ett samhälle med mer och mer inter-nationella kontakter. Språkens ställning måste därför stärkas i skolan. Detinnebär också att den rika flora av språkkunskaper som mångainvandrare har måste ses som en resurs. Ett led i detta är hemspråket. Görhemspråket till tillval i skolan och engagera invandrarorganisationerna ihemspråksundervisningen som ett komplement. Det är en stor fördel attha många människor i vårt land som t ex talar flytande spanska - ett avvärldens största språk. Dessutom bör fler stora språk i världen, t exarabiska, kunna bli B- och C-språk i några skolor med hjälp av dehemspråkslärare som redan är anställda i kommunen.4.9 Höj lärarnas löner och statusDe lärare som arbetar i skolor i utsatta områden har i många stycken ensvårare arbetsuppgift, ett mer krävande arbete och därmed krav på bådestörre kompetens och större egna insatser än lärare har generellt. Förmånga lärare är detta givetvis en stor utmaning. Att arbeta som lärare därkraven är som störst måste givetvis betraktas som en karriärväg. Det ärdärför rimligt att dessa erbjuds högre löner.4.10 Andra lokala exempelOrganisera hjälp med läxläsning, ordna skola på loven och satsa påpositiva förebilder. Genom att engagera gymnasieelever och studenterfrån andra stadsdelar att verka i skolor i utsatta områden kan man medolika arbetsformer göra mycket. De många idéer och verksamheter somrunt om i landet genomförs av olika eldsjälar bör uppmärksammas avSkolverket, och de goda exemplen bör spridas.5 Lokal utveckling och demokratiBara människor förvandlar bostäder till hem. Bara människor förvandlarbostadsområden till hembygd. Vi är övertygade om att det i en radbostadsområden och stadsdelar behövs en radikal förändring ochförbättring av levnadsvillkoren. Tyvärr har ett sådant arbete alltförmycket kretsat kring själva boendemiljön, som om utsattheten satt ibetongväggarna och kunde avlägsnas med en ny fasad. Det viktigaste äratt man låter den lokala utvecklingen styras av de människor som bor iområdena. Det måste bli ett slut på styrandet uppifrån ochprojekttänkandet.För att människorna i ett bostadsområde ska få chansen att själva skapa sinhembygd krävs att människorna själva får släppa loss sin skaparkraft. Lokaltnäringsliv, föreningsliv, studieförbund, invandrarföreningar, kyrkor, boende-grupper och andra lokala aktörer ska ges möjlighet att förändra sin vardagoch bygga upp lokala strukturer. Det kan aldrig vara ett handslag mellankommunalråd och statsråd som skapar lokal utveckling.Det viktigaste ställningstagandet är att storstädernas utsatta bostads-områden och stadsdelar betraktas som hela ansvar. De förut-sättningar som ges måste vara likvärdiga med de förutsättningar som ges påandra håll. Stelbent hantering av lokala initiativ, bristande tilltro tillmänniskors kapacitet och kraft, revirgränser och bristande samverkan mellanförvaltningar, myndigheter och andra lokala aktörer är ett alltför vanligtproblem. Förändringar på dessa punkter ska inte begränsas till ett fåtal orter.Tanken att endast ett mindre antal bostadsområden ska få möjlighet attvidareutveckla sitt arbete för att åstadkomma en varaktig förbättring, ochdärigenom fungera som nationella exempel är fel. Självklart måste alla fådenna möjlighet. Vi tycker också att metoden "lokala utvecklingsavtal" börutgå och ersättas med möjligheter för alla kommuner och stadsdelar att fådispenser från regelverk efter ansökan. Vi behöver inte mer av nationellaexempel, vi behöver lokala möjligheter. Det är orimligt att tänka sig att denena stadsdelen ska utsättas för all tänkbar projektverksamhet medan det påandra sidan gatan inte ens går att få bygglov för en butik i ett bostadshus.5.1 Ökat ägande- och boendeinflytandeStörre inslag av privat ägande i boendet ger människor större inflytandeöver vardagslivet. I privat ägande av sitt boende har den enskilde enlångtgående bestämmanderätt och ansvar för den personliga bostaden.Människor bör genom förköpsrätt eller i allmännyttan få möjlighet att taöver sin hyresfastighet som bostadsrättsförening om de vill.Även inom ramen för hyresboendet kan mycket göras. Det finns mångalyckade exempel på hur man skapat möjligheter till ett långtgåendeinflytande och ansvar för sitt boende och sin närmiljö, där inflytandet ochansvaret verkligen har delats av det stora flertalet boende. En sådanutveckling, styrd av de lokala förutsättningarna och önskemålen äravgörande i utvecklingsprocessen. Skattereglerna på detta område är nuklarlagda. Fackligt eller annat organisationsegoistiskt revirtänkande som påmånga håll hindrat hyresgästerna från att frivilligt ta hand om sina egnaangelägenheter bör motverkas. En förändring i hyresförhandlingslagen somger mindre grupper av boende större möjlighet till självförvaltningsavtal bördärför införas.5.2 ValfrihetDet är för många invandrargrupper naturligt att bo nära sina anhöriga ochvänner. Detta är ett önskemål som ska bejakas och inte motverkas. Förandra är blandning i mindre invandrartäta områden attraktivare. Inget avdessa val är bättre eller sämre än det andra. Det viktiga är att denenskildes önskemål får styra. För oss kan det aldrig bli aktuellt attförsöka bryta segregationen mellan människor genom att vare sig försökatvinga folk att bo kvar i eller flytta till ett visst område. Men valfrihetenhandlar inte alls bara om att välja bostadsort, utan också att tilltromänniskors förmågan att välja eller försöka sätta i gång förskolor, skolor,vårdinrättningar, äldreomsorg och husläkarstation. Valfriheten kanutvecklas i skapande riktning om olika lokala grupper utnyttjar sinkunskap om modersmål och egen kultur i vård och utbildning. Deexempel på pensionärsverksamhet eller äldrecentra som redan drivs påmodersmålet av etniska grupper har visat sig ge mycket goda resultat närdet gäller hälsa och social miljö. Samma effekter uppnås i vissaminoritetsskolor - framför allt i de finska nya fria skolorna. Vi tycker attdessa förebilder i praktiken visar upp en stor utvecklingspotential.5.3 Politisk maktDen yttersta yttringen av vanmakt och utanförskap är det lågavaldeltagandet i de utsatta bostadsområdena. Det finns ett sambandmellan makten över sin egen vardag och makten över samhällets framtid.Kvitto på om vårt arbete lyckas blir om valdeltagandet ökar blandmänniskor i de utsatta bostadsområdena. Tyvärr har siffrorna från valet1998 gått i motsatt riktning, och invandrarnas deltagande har sjunkit medåtskilliga procent. En förklaring kan ligga i just det låga antal invandraresom är representerade i de politiska församlingarna såväl på kommunalnivå som på riksnivå. Personvalet ger nya möjligheter för väljarna.Partierna måste, om de vill lyckas, ändra sina arbetsformer och öppnasig. Många invandrare bor i storstädernas förorter med stadsdelsnämnder,men de har inte rätt att välja sina egna företrädare. Direktvaldastadsdelsnämnder och ökade inslag av personval är några viktigaförändringar. Med lokalt förankrade politiker och politiska församlingarblir det misslyckade, uppifrån initierade och genomfördaprojekttänkandet ersatt av verkliga möjligheter till lokalt självstyre ochlokal utveckling.Lika viktigt är det att utforma det vardagliga politiska arbetet som enständig dialog med invånarna, att partierna utvecklar stora lokala nätverk ochatt de ständigt söker inspiration i kontakterna med alla medmänniskor.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att jobb bryter utanförskap,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrade villkor för sfi-undervisningen,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utländska examina och kompletterande högreutbildning, 34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ökad kvalitet i arbetsmarknadsutbildningarna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om specialiserade arbetsförmedlingar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilda åtgärder för vissa grupper av invandrar-kvinnor,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en ökad utbildning om den nya lagenmot etnisk diskriminering,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om individuella handlingsplaner och myndighets-samverkan,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om verksamhet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppdrag till DO att stödja och utveckla arbetetför etnisk jämställdhet i företagen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bättre villkor för småföretagande, 412. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppdrag till och att rikta sig motutsatta förorter och invandrare,413. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förenklad självdeklaration för egenföre-tagare, 214. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om F-skattsedel till alla, 215. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om starta-eget-lotsar, 216. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om starta-eget-paket, 217. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en satsning på tjänstesektorn, 218. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om planering för lokalt företagande, 519. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av s.k. mikrolån,420. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om starta-eget-bidrag,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om pedagogisk förskola, 322. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolan som murbräcka mot segregation, 323. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att metoden med lokala utvecklingsavtal bör utgåoch ersättas med möjligheter för alla kommuner och stadsdelar att fådispenser från regelverk efter ansökan,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hyresförhandlingslagen och ökade möjlighetertill självförvaltningsavtal, 525. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om politisk makt. 1Stockholm den 3 oktober 1999Elver ()()()1 Yrkande 25 hänvisat till KU.2 Yrkandena 13-17 hänvisade till SkU.3 Yrkandena 2, 3, 21 och 22 hänvisade till UbU.4 Yrkandena 11, 12 och 19 hänvisade till NU.5 Yrkandena 18 och 24 hänvisade till BoU.