mot · GN02Ju704 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju704av Tolgfors, ()Åtgärder mot ungdomsbrottslighetÅtgärder motungdomsbrottslighetHuvuddelen av alla brott begås av unga människor,drogmissbrukare och återfallsbrottslingar.De flesta unga begår naturligtvis inte brott. Däremot är unga människoröverrepresenterade både som offer och förövare vad gäller våld. Oron förvåld är stor bland många unga människor och bland föräldrar som ärbekymrade för att deras barn skall råka illa ut. Det är en fråga som berör deflesta.Enligt BRÅ finns en mindre grupp unga killar som man kanförutse kommer att utgöra nästa generations grova vanebrottslingar. Detligger i både deras och samhällets intresse att den brottsliga karriären avbrytsså tidigt som möjligt.En del poliser varnar för att om alkohol och droger skulle nå in i ungdoms-grupper som inte missbrukar, men ändå är starkt överrepresenterade ivåld och annan brottslighet, så skulle följderna bli explosiva.Det finns all anledning att ta problemet på allvar.Tidiga reaktionerVar femte fjortonåring i begick enligttidningsuppgifter brott . Örebropolisens åttaungdomsutredare redovisade 1.474 brott till åklagare underåret. Normlöshet och avsaknad av moral, tillsammans medbehov av spänning och snabb behovstillfredsställelse, liggerbakom brottsligheten. Många av ungdomarna saknar kontaktmed vuxna de känner respekt för. Enligt uppgifter iExpressen har av de ungdomar polisen kommer ikontakt med läs- och skrivsvårigheter.Idag saknas både stöd- och sanktionsmöjligheter i tillräcklig omfattning.Socialtjänsten räcker inte till för att möta unga som utvecklat allvarligakriminella beteenden.När unga människor upplever att ingenting händer när de begår sina förstabrott tolkas detta som att den som tiger samtycker, ett slags tyst acceptans förbrott. Om den första reaktionen uteblir riskerar brottsliga beteenden att sättasig och brotten fortgå. Det är särdeles viktigt att unga brottslingar möts avtidiga och tydliga reaktioner.Idag fungerar det inte så, snarare tvärtom. En ung människa kan samla påsig ett mycket stort brottsregister innan samhällets reaktion kommer. Då ärdet ofta . Detta är också nonchalant mot brottsoffren som lider engång till när den som betett sig illa mot dem slipper undan. Dagenseftergivenhet är en signal till människor som råkat ut för brott eller fruktarattde skall göra det att rättssäkerheten inte tas på allvar av landets politiker.En viktig aspekt på människors trygghet är närheten till polis och detövriga rättsväsendet. Polisen har utarmats, vilket märktstydligt inte minst i glesbygden. Det är inte längre en självklarhet att polisenkommer snabbt när man ringer för att be den avstyra begynnande bråk,stoppa situationer som urartat eller gripa den som gett sig på någon annan.Skulden för detta ligger inte hos polisen, som saknar både medarbetare itillräckligt antal och ekonomiska resurser för verksamheten. Det är ettpolitiskt ansvar.Också åklagarverksamheten har haft problem då kansli-personal avvecklats.Det är angeläget för allmänhetens förtroende för rättsväsendet att ocksåsmå orter får ha kvar sina tingsrätter . Den ort där jag växte upp,, förlorade sin tingsrätt. Sammantaget ger polisbristen och dethot som upplevs mot lokala domstolar en känsla av att rättsväsendet övergerinte minst mindre städer och glesbygd. Det är en olycklig utveckling. Detmåste tydligt markeras att tingsrätter på mindre orter, som ,behövs och långsiktigt skall vara kvar.Mobbning våldets moderVåldsbenägenhet märks ofta tidigt i skolan. Polisen menaratt mobbning är ett första tecken på att en person håller på attkomma på glid. Man bedömer att risken för kriminalitet ochdrogmissbruk är "betydligt förhöjd" för dem som mobbarandra i skolan.Ungdomsvåldet hänger samman med mobbning. Detta sagt utan att för-ringa andra faktorer bakom våldet, som alkohol, droger, dåliga hemför-hållanden och bristande kontakter med vuxna. De som mobbar andra är över-representerade i våld på fritiden.Det finns en påfallande kunskapsbrist i skolan om vilka beteenden som ärbrottsliga, enligt polisen. Misshandel och olaga hot är just misshandel ocholaga hot också när det äger rum i skolan. Skolan bör ges förtydligademöjligheter att stänga av elever efter skolvåld.Det är i skolan som samhället tidigast kan sätta gränser när någon ger sigpå andra. Undfallenhet och passivitet ger problem både på kort och lång sikt.Samtidigt är det som samhället kan hjälpa ungdomar som hamnatpå glid rätt igen. Alltför ofta försöker skolan hantera våld internt, men detsänder fel signaler. Det får inte finnas skilda rättssystem i samhället. Trotsdetta anmäls inte de flesta våldsbrott som begås i skolan av skolan själv.Istället är det föräldrar och barn som polisanmäler våldet.Skolans arbete mot våld och mobbning måste intensifieras, vilket harbeskrivits bl.a. i motion 1996/97:Ub201.Föräldrarnas ansvarAnsvaret för barnens fostran och normer ligger påföräldrarna. Att föräldrar är ansvariga för sina barnsagerande markeras också i lagen. kan föräldrarbli skadeståndsskyldiga om de brister i tillsyn av sina barnoch något går snett. Skadeståndsansvaret är dock inte så välkänt idag.Föräldrarnas möjlighet att kontrollera var barnen är och vad de gör börstärkas genom en rätt att be polis eller socialtjänst om hjälp att hämta hembarn från stan, när de vistats där utan föräldrarnas tillåtelse. Polisen haridagrätt att omhänderta minderåriga med stöd av 12 § i polislagen.Många föräldrar kan ha svårt att rå på en aggressiv tonåring, som är på vägatt hamna snett och som vägrar att följa föräldrarnas regler. Inte minst när detgäller ungdomar på glid kunde rätten att begära hjälp vara ena sidan av detmynt där andra sidan är att föräldrars skadeståndsansvar markeras.Bättre bild av brottslighetenFör att polisen skall kunna forma en bättre bild avungdomsbrottsligheten och en gripen persons bakgrundmåste även ungdomar och som är skäligenmisstänkta för brott kunna registreras. är många unga"blanka" i polisens ögon, när någonting allvarligt inträffar.Detta trots att den unge kan ha en lång rad olagliga gärningarpå sitt samvete.När polisen misstänker att en ung människa knarkat måste man få rätt att tablod- och urinprov - också när den misstänkte är . Ingen vinnerpå att problemen döljs. Tvärtom, ju tidigare drogproblem upptäcks, destotidigare kan hjälp ges.Sänk straffmyndighetsåldernDagens straffmyndighetsålder är . Det innebär att brottsom begås inte gör att man kan dömas tillpåföljd. Däremot kan sociala åtgärder vidtagas enligtsocialtjänstlagen och lagen med särskilda bestämmelser omvård av unga.Allt mer tyder på att denna straffmyndighetsålder är för hög. Inte minst ärdet många enskilda polisers bedömning. Ungdomsbrottsligheten - ocksåmycket allvarlig sådan - har flyttat ner i åldrarna. Det verkar som om allt flerblir drivna i brott allt tidigare. Det finns också en risk att gängens15-åringarskickar fram 13-14-åringar för att begå brott, i full vetskap om att dessaklarar sig bättre om de åker fast. När var femte 14-åring begick brott under1998 har vi ett allvarligt problem att lösa.En straffmyndighetsålder på vore rimligare, med tanke på hurungdomsbrottsligheten har utvecklats.Kriminalvårdshem för unga under 18årInnan ungdomar fyllt får fängelsestraff bara dömas utom det finns synnerliga skäl för detta. Det förekommerendast i sällsynta fall. Påföljden blir i stället slutenungdomsvård.Också synen på polisens möjlighet att anhålla ungdomar mellan 15 och 18år är restriktiv, vilket bör ses över. Det är viktigt att den första och omedel-bara reaktionen vid brott är tydlig. För många kan ett anhållande vara av-skräckande nog för att hindra fortsatt brottslighet.Det förekommer dock alltför ofta att unga människor begår brott som är såallvarliga att fängelse inte kan undvikas.Ungdomar som begått allvarliga brott skall kunna dömas tillett särskilt ungdomsstraff på ett kriminalvårdshem för unga. Därigenom kankontakt med äldre, erfarna brottslingar undvikas. Det frihetsberövandestraffet skall vara tidsbestämt av domstol. Vård inom kandärmed avskaffas i berörd del. De som är är myndiga och börbedömas på samma villkor som vuxna.Slopad straffrabatt för myndigaGärningens art och inte gärningsmannens ålder måste varadet som styr påföljden vid brott.Vid ålder är man myndig med alla de rättigheter och skyldigheterdetta för med sig. Man kan rösta, är valbar till och kan teoretisktockså arbeta i domstol. Likväl betraktas inte myndighetsåldern som enavgörande gräns vid straffmätning . Den som begår brott särbehandlas och bedöms inte fullt ut behöva ta ansvar för de brott manbegått. Detta kan endast tolkas som att myndighetsåldern är för låg eller somatt åldersgränserna vid straffmätning bör förändras.Idag skall största restriktivitet gälla för dömande till fängelsestraff när denberörda brottslingen är . Fängelse får bara bli påföljdenifall det med hänsyn till brottets straffvärde eller annars finns "särskildaskäl".För brottslingar över 18 men under skall alltså förövarens ålderbeaktas särskilt när straffet mäts ut. Då kan straffet bli lindrigare än vadbrottet normalt skulle resultera i. Livstids fängelse får inte utdömas för densom begått brott före 21-årsdagen. En 18-åring är därmed valbar tillriksdagen för att kunna lagstifta om straffet för mord, men anses inte vuxennog att få samma straff som en äldre medbrottsling. Detta är inte rimligt. Detbör vara handlingens art och inte gärningsmannens ålder som styr straffet vidgrova brott. Därmed bör straffet utmätas på samma sätt för alla brottslingaröver . Ålder bör inte i sig kunna vara ett skäl för ett mildare straff, förmyndiga brottslingar.Riksdagen bör uppdra åt regeringen att återkomma med förslag tilllagändringar som säkerställer detta.Alternativa påföljderEn påföljd som kan ha särskild relevans för unga brottslingarär villkorligt fängelsestraff. Det går till så, att när en ungmänniska döms till skyddstillsyn fastställer domstolensamtidigt ett villkorligt frihetsberövande straff, anpassat efterbrottets beskaffenhet.Straffet följer brottslingen , men verkställs inte.Fängelsetiden kan dock förlängas om ny skyddstillsyn utdöms. Om och närden villkorligt utdömda fängelsetiden överstiger en viss sammanlagd längdmåste tiden dock avtjänas i sin helhet. Om den unge brottslingen skärper sig itid slipper han fängelse - om han fortsätter begå brott måste han avtjäna heladet sammanlagda straffet.I har man använt en metod kallad "Scared straight", grovt översatt:skrämd på rätt väg. Unga människor har fått tillbringa någon dag i fängelse,där internerna visat dem hur svårt det är att sitta inne och pekat ut den vägsom väntar ungdomarna om de inte lägger om kursen.En variant av det villkorade fängelsestraffet kan därför vara att skydds-tillsynen föregås av ett kortare frihetsberövande straff, som en föraning omvad som kan komma. Genom ett förbättrat beteende kan fängelse undvikasoch det frihetsberövande straffet förblir villkorat.Det bör vara möjligt att döma ungdomar till s.k. weekendfängelser, dvs.korta frihetsberövande straff som skall stämma till eftertanke.Den som hamnar på glid måste möta tidiga och tydliga reaktioner och enkonsekvent attityd från skola, socialtjänst, polis och andra berörda myndig-heter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om allmänhetens tillgång till polis och lokalatingsrätter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att föräldrarnas ansvar för barnen bör under-strykas genom information om föräldrarnas skadeståndsansvar,3. att hos regeringen begär förslag som ger föräldrar rättatt begära hjälp av polis eller socialtjänst att få hem sina barn, somutan lov vistas på stan eller i andra olämpliga miljöer ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag som möjliggör förpolisen att registrera brottsmisstänkta ungdomar , i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag som ger polisenmöjlighet att drogtesta också ungdomar , vid misstanke omdrogpåverkan i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ungdomar som begått allvarligabrott skall kunna dömas till ett särskilt frihetsberövande ungdoms-straff, på kriminalvårdshem för unga,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda möjligheten att införa ett villkoratfrihetsberövande straff,8. att som sin mening ger ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda möjligheten att kunna döma ungabrottslingar till ett s.k. weekendfängelsestraff,9. att hos regeringen begär förslag som innebär attstraffet utmäts på samma sätt för alla brottslingar , i enlighetmed vad som anförts i motionen,10. att hos regeringen begär förslag som innebär attstraffmyndighetsåldern , i enlighet med vad som anförtsi motionen,11. att hos regeringen begär förslag som ger polisenmöjlighet att anhålla ungdomar mellan , i enlighet medvad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolans arbete mot mobbningStockholm den 24 september 1999Sten Tolgfors (m)