mot · GN02U3 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U3av Biörsmark, ()med anledning av förs. 1998/99:RR9 revisorers förslag angående Utvecklingssamarbetet - styrning, genomförande, samordning och uppföljning av biståndetRiksdagens revisorer har i ett förslag, 1998/99:RR9,genomfört en gransning av utvecklingssamarbetet.Revisorerna har i huvudsak granskat det bilateralautvecklingssamarbetet och inriktat sig på frågor om hurbiståndet styrs, genomförs, samordnas och följs upp.Revisorernas förslag innehåller flera synpunkter somFolkpartiet delar och som vi tidigare framfört i motioner.UtvärderingUtvärdering av Sidas verksamhet sköts i huvudsak av Sidasjälvt, förutom när det gäller den ekonomiska redovisningenoch resultatredovisningen, som sköts av RRV:s revision.Som tidigare påpekat är det önskvärt att få enextern oberoende analys och utvärdering av det svenskabiståndet i syfte att få klarhet i frågan om biståndsresursernaverkligen hanteras på ett effektivt och oklanderligt sätt ochför att man skall kunna försäkra sig om att det svenskabiståndet svarar mot högt ställda kvalitetskrav. Sidasutvärderingsenhet har visserligen stärkts och Expertgruppenför utvecklingsfrågor, EGDI, tillsatts. Detta kan enligt vårmening dock inte ersätta ett självständigt och oberoendeutvärderingsinstitut liknande det av den borgerliga fyrparti-regeringen inrättade, men nedlagda, Sekretariatet föranalys och utvärdering för det svenska utvecklingsbiståndet,SAU.Vi instämmer således i revisorernas förslag om att ge regeringen i uppdragatt se över formerna för att stärka en utvärderingsfunktion som är meroberoende från biståndsorganisationen än vad fallet är . En sådanutvärderingsfunktion anser vi bör vara helt fristående från Sida och UD ochdess syfte bör vara att granska, utvärdera och följa upp det svenska biståndet.En sådan granskning bör gälla såväl små enskilda projekt som större insatser.AnslagRiksdagens revisorer föreslår att regeringen snarastgenomför en total översyn av anslagsstrukturen förutvecklingssamarbetet. Översynen, menar man, bör innehållaen förutsättningslös prövning av möjligheten att låtakostnader för såväl förvaltning som sakverksamhet inomutvecklingssamarbetet belasta ramanslag. Motivet till att låtamedel för utvecklingssamarbetets sakverksamhet anvisasgenom ramanslag är i första hand svårigheterna att hanterade omfattande reservationerna på reservationsanslaget förbiståndsverksamhet. Åtaganden skulle härvid fastställasgenom bemyndigande som ger regeringen ochanslag anvisas först när det faktiska behovet av medelföreligger. Gränserna mellan kostnader för förvaltningrespektive sakverksamhet behöver klargöras. in-stämmer i revisorernas förslag och menar att en sådanöversyn bör kunna bli föremål för den biståndspolitiskautredning som vi föreslår skall tillsättas.Utvecklingsarbete viaenskilda organisationerEnskilda människor och enskilda organisationer har frånallra första början varit pionjärerna och utgjort själva basenför det svenska biståndet och biståndsviljan. Utredningarsom gjorts rörande biståndet visar också att internationelltsolidaritetsarbete genom enskilda organisationer är effektivtoch vilar på stor erfarenhet. Korta beslutsvägar ochobyråkratiskt sätt att arbeta gör att hjälpen genomfrivilligorganisationer är kostnadeffektiv och når fram.Den solida biståndsvilja som finns bland de människor som arbetar inomolika enskilda organisationer måste tas till vara och på olika sätt stödjas ochuppmuntras. Utan den långa biståndserfarenhet som finns bland alla dessaenskilda organisationer såsom kyrkor och samfund av olika slag, fack-föreningar, idrottsföreningar, politiska partier etc skulle det svenskabiståndetinte vara så effektivt och så väl förankrat i det svenska samhället som det äridag. Många volontärer har fört med sig mycken biståndskunskap ochfackkunskap hem till det svenska samhället av engagerat inter-nationellt biståndsarbete. Detta kommer naturligtvis det svenska samhällettill del på ett positivt sätt.Av revisorernas rapport framkommer att av delposten förbistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer fördelas till deramorganisationer med vilka Sida har ett långsiktigt samarbete. Sedan någraår tillbaka har Sida samarbetsavtal med tretton ramorganisationer. FörutomSidas formella krav för att bevilja stöd finns inga fastlagda kriterier ellerriktlinjer för vare sig hur många eller vilken typ av ramorganisationer Sidaskall ha ett långsiktigt samarbete med. Det finns inte heller några kriteriereller riktlinjer för hur de anvisade medlen skall fördelas mellan olikaramorganisationer. Den nuvarande sammansättningen av ramorganisationerhar inte ändrats i särskilt stor utsträckning och fördelningen av medel mellanorganisationerna har i stort sett varit densamma under de senaste åren.Frågan om urval av ramorganisationer och fördelning av medel har enligtrevisorerna inte varit föremål för en förutsättningslös bedömning eller om-prövning. Urvalet av ramorganisationer och fördelningen av medel organisa-tionerna sinsemellan förefaller snarare vara godtyckligt och historiskt änbaserat på en övergripande bedömning av effektivitet och resultat. Folk-partiet anser att detta förfarande är olyckligt och måste därför ses över. Videlar revisorernas uppfattning om att en utvärdering av Sidas samarbete medenskilda organisationer bör genomföras. Detta bör med fördel kunna göras avden biståndspolitiska utredning vi föreslår.EU-frågorGenom inträde i EU har vi fått en god möjlighet attpåverka en av de allra största biståndsgivarna i världen. EU-samarbetet erbjuder stora möjligheter att tillsammans med deandra länderna åstadkomma konkreta resultat vad gällerglobalt utvecklingssamarbete. Vår uppfattning är dock atthuvuddelen av biståndssamarbetet även omfattasav närhetsprincipen och beslutas och administreras av deenskilda medlemsländerna själva.EU:s system för att hantera biståndsfrågor är omfattande och uppdelat påflera olika instanser. Från svensk sida har man pekat på brister i hanteringenbl a vad gäller uppföljning och utvärdering. Vidare har man från svensk sidai olika sammanhang pekat på bristen på samordning mellan EU ochmedlemsstaterna. Som exempel påpekar revisorer att det vidupprepade tillfällen förekommit att förslag till EU-projekt har visat sigkollidera med eller överlappa svenska eller andra länders intressen.För att samordningen mellan EU och medlemsstaterna skall kunna fungeraär det nödvändigt att det finns väl upparbetade informationskanaler förutbyte av information om planerade och genomförda insatser. EU-kommis-sionen och Europeiska revisionsrätten har riktat kritik mot medlemsländernasovilja att lämna information till kommissionen. Revisorerna konstaterar attSida inte har något system för att löpande hålla sig informerat om vad EUgör på fältet. Det finns heller inte några rutiner för att systematisktinformeraEU om svenska insatser. Det är enligt uppfattning mycketangeläget att dessa brister i samordningen ses över och åtgärdas.Folkpartiet anser liksom revisorerna att regeringen närmare bör utreda ochanalysera samordningen mellan det svenska utvecklingssamarbetet och EU:sbiståndsprogram.Biståndspolitisk utredningFolkpartiet liberalerna har krävt att enparlamentarisk utredning tillsätts med uppdrag att se överSveriges u-lands- och biståndspolitik inför 2000-talet. Vibehöver se över de biståndspolitiska målen för att få etthelhetsgrepp om effekterna av den svenska bistånds-verksamheten. En annan angelägen uppgift är att övervägavilken styrande verkan biståndsmålen bör och kan ha.Vi delar därför revisorers uppfattning att det utifrån detbilaterala utvecklingssamarbetets allmänna främjande- och inriktningsmål ärsvårt att följa upp, mäta effekter och utvärdera biståndsverksamheten. Våruppfattning är att målen har blivit alltmer trubbiga och diffusa instrumentallteftersom deras antal ökat. Biståndet är ett sätt av flera att åstadkommautveckling. Att minska människors lidande genom att minska derasfattigdom är en grundläggande faktor bland flera för att åstadkomma utveck-ling.Den positiva förändringen av många mottagarländers ekonomiska politikhar förändrat förutsättningarna för utvecklingssamarbetet och leder till nyamöjligheter för svenskt bistånd. Inom Sida pågår ett värdefullt analysarbetekring biståndets uppgifter. Det är hög tid att denna typ av utredningsarbeteockså hanteras på politisk nivå. Den utredning om de biståndspolitiska målensom förre biståndsminister aviserade bör komma till ståndsnarast, även om en riksdagsmajoritet vid förra avslog enFolkpartimotion med detta krav. Det bör ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av ett självständigt och helt obe-roende utvärderingsinstitut, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den föreslagna översynen av anslags-strukturen skall utföras av den biståndspolitiska utredningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Sidas samarbete med enskilda organisationerskall bli föremål för en översyn av den biståndspolitiska utredningen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en snar samordning mellan det svenska ut-vecklingssamarbetet och EU:s biståndsprogram, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den biståndspolitiska utredning somregeringen har utlovat bör tillsättas snarast.Stockholm den 17 september 1999Karl-Göran Biörsmark (fp)()()