mot · GN02A253 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A253av , ()utvecklingsgaranti för ungdomar1 InledningArbetslösheten är fortfarande hög i , inte minst i glesbygd ochbland ungdomar. Krafttag måste till om vi inte skall förlora en helgeneration. Den höga ungdomsarbetslösheten är extra tydlig på mångamindre orter. Det leder till att många ungdomar flyttar in till länscentraeller andra större städer i hopp om att få arbete. De misslyckas ofta meddetta och har på köpet också tappat sin sociala trygghet. Det krävs nukraftåtgärder för att möjliggöra utbildning och arbete för ungdomar. Idagtvingas många ungdomar dessutom bo kvar hemma långt efter det att deblivit vuxna och gått ut gymnasieskolan. De är vuxna, men saknar arbeteoch därmed egna inkomster. Det leder till olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, som inte ger några större inkomster eller möjligheter att leva ettsjälvständigt liv. De tvingas därför bo kvar hemma och risken ökar att desuccessivt förlorar tron på sin egen förmåga och tilltron till samhället.I propositionen På ungdomars villkor (1998/99:115) lämnar regeringenförslag på mål för den nationella ungdomspolitiken. Mål 1 lyder: "Ungdomarskall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv" (sid 30). I skälenför regeringens bedömning av detta mål skrivs bl a: "Många ungdomars livpräglas av att de har svårt att etablera sig på vissa samhälleliga arenor. Pågrund av långa utbildningstider och svårigheter att få arbete och bostadupplevs det av många ungdomar som om tidpunkten då de blir vuxnaförskjuts. Att ha ett arbete, en egen bostad och en egen ekonomi leder tillsjälvständighet gentemot föräldrar, andra vuxna och samhällets institutioner.Det är i flera avseenden detta som kännetecknar vuxenblivandet. Politikenbör därför underlätta för ungdomar att successivt uppnå den självständighetsom kännetecknar vuxnas liv" (sid 31).2 SocialtjänstlagenI Socialtjänstlagen (SOL) 6 §, under , framgår bla följande: "Den enskilde har rätt till bistånd av livsföring i övrigt, om hans behov inte kan tillgodoses påannat sätt. Den enskilde skall genom biståndet tillförsäkras en skäliglevnadsnivå." I 7 § framgår vidare: "skall i sinverksamhet främja den enskildes rätt till arbete, bostad och utbildning. "tillämpas i praktiken en lägre socialbidragsnorm för hemmavarandeungdomar. Denna gäller i princip så länge de bor kvar hemma hosföräldern eller föräldrarna och det innebär att ungdomarna inte harmöjlighet att leva ett fullvärdigt vuxet liv, med eget boende o s v. Detfinns ingen tydlig gräns när den enskilde biståndssökaren ansestillräckligt vuxen för att erhålla den högre socialbidragsnormen och inteheller vid vilken ålder en person skall ha rätt till egen bostad. I praktikenleder detta inte sällan till att de ungdomar, som på något sätt kommer ikonflikt med sina föräldrar, kan erhålla stöd för egna boendekostnader,medan de övriga får finna sig i att bo kvar hemma. Detta synsätt harockså slagits fast av regeringsrätten.3 Statligt utvecklingsbidrag för ungdomar 20-24 årDen infördes en möjlighet för kommunerna att genomavtal med länsarbetsnämnderna åta sig att erbjuda ungdomar mellan 20och , som står till arbetsmarknadens förfogande, en aktiverande ochutvecklande åtgärd. En stor majoritet av kommunerna har tecknat sådanaavtal. Statskontoret redovisade en delrapport i ettregeringsuppdrag avseende en utvärdering av åtgärden. Av rapportenframgår att majoriteten av ungdomarna, , var sysselsatta med någonform av utbildning varvad med praktik. En fjärdedel praktiserade inomnäringslivet.4 ErsättningsnivåerFör deltagare i kommunalt anordnad utvecklingsinsats gäller följandeersättningar:a. Deltagare som har rätt till ersättning från a-kassa, antingen i form avgrundbelopp eller inkomstrelaterad ersättning, får statligt utbildningsbidragsom motsvarar arbetslöshetsersättningen.b. Till den som uppbär försörjningsstöd enligt 6 § socialtjänstlagen vidpåbörjande av utvecklingsinsats, eller får beslut om sådant försörjningsstödunder pågående utvecklingsinsats, skall kommunen betalautvecklingsersättning som motsvarar försörjningsstödet.c. Övriga får i utvecklingsersättning. Ersättningenbetalas ut av kommunen som sedan blir ersatt av staten för detta. Det utgårockså vissa ersättningar för kommunens administration av dettautvecklingsbidrag.I normalfallet skall den som vägrar deltaga i utvecklingsinsats inte ha rätttill försörjningsstöd, s k villkorat bistånd. I cirkulär1997:210 gällande utvecklingsgarantin finns följande frågeställningaroch svar:Fråga: Kan kommunen betala en högre ersättning än tillungdomar som inte har rätt till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen?Svar: Enligt kommunallagen kan kommunen betala ut bidrag till individerom det finns författningsstöd för det. Något sådant finns inte för att betala utmer än utan prövning mot socialtjänstlagen. Det går alltså inte attinföra en generell ersättning utan biståndsprövning.Fråga: Får kommunen ersättning med från staten för desom får högre ersättning efter prövning mot socialtjänstlagen? Svar: Nej, detär bara de som endast har som staten betalar för.5 Konsekvenser av dagens utvecklingsbidragVäljer en kommun att erbjuda samtliga berörda ungdomar någon form avframåtsyftande aktivitet med en ersättning som motsvarar ett ungefärligtförsörjningsstöd, ca , får kommunen således stå för helakostnaden om insatsen är generell. Det går med gällande regler inte att haen generell regel för bidrag, det krävs biståndsprövning ochförfattningsstöd. Det är givetvis förödande för ungdomar att bli passivtbidragsberoende. Däremot skulle sannolikt aktiverande insatser i form avett utökat utvecklingsbidrag, d v s det statliga utvecklingsbidragetkombinerat med ett nytt kommunalt utvecklingsbidrag, ha stora fördelar.Det skulle innebära ökad aktivitet och ge en rimligare ersättning till denenskilde ungdomen, som åtminstone skulle få större förutsättningar attleva ett självständigt, vuxet liv med möjlighet till eget boende. Det skulleockså innebära höjd livskvalitet, ett större självförtroende och en störreframtidstro för många ungdomar. Detta skulle sannolikt leda till enminskning av mer negativa sociala kostnader för samhället i framtiden.Många kommuner dras med stora kostnader för tomma lägenheter. Medett kommunalt-statligt utvecklingsbidrag enligt ovan skulle ett stort antallägenheter kunna få nya hyresgäster och då skulle de berördakommunerna kunna behålla en del av de skattemedel som utbetalasårligen till de egna bostadsbolagen för att täcka deras hyresförluster p g aouthyrda lägenheter. Med nuvarande regler skulle emellertid kostnadenför en sådan åtgärd helt belasta den enskilda kommunen, vilket gör detekonomiskt ogenomförbart.6 behandlingEn till största delen likalydande motion inlämnades av och , bådaVänsterpartiet (motion 1998/99:A273). Arbetsmarknadsutskottetbehandlade motionen i sitt betänkande 1998/99:AU1 och avstyrktemotionen med argumentationen att "i den väckta frågan om villkoren förstatsbidragen anser utskottet att man bör avvakta Statskontoretsutredning innan några förändringar görs". (betänkande 1998/99:AU1,sid. ledamöter i utskottet reserverade sig mot beslutetmed tillstyrkan till motion A273. Motionen avslogs senare vid voteringeni kammaren.7 Nya uppgifterRegeringen har , efter samarbete med representanter förVänsterpartiet och , lagt fram propositionen På ungdomarsvillkor (prop 1998/99:115).Den kommunala utvecklingsgarantin behandlas på sid 50-52 ipropositionen. I rutan Regeringens bedömning (sid 50) framgår bl a:"bör stödja kommunerna i deras strävan att utvecklaframgångsrika former för den kommunala utvecklingsgarantin och liknandeåtgärder." I skälen för regeringens bedömning framgår bl a: "En utvärderinggenomförd av Statskontoret, Utvecklingsgarantin för ungdomar - det förstaåret, pekar på att ungdomars chanser att få ett arbete eller påbörja en reguljärutbildning ökar genom den kommunala utvecklingsgarantin. De som hardeltagit i verksamheten kan hitta ett arbete på av den tid somövriga ungdomar behöver. Deltagare i utvecklingsgarantin som går vidare tillreguljär utbildning får en utbildningsplats på bara halva tiden som ungdomarsom inte deltagit i garantin" (sid 50-51).Det konstateras att , men också ,varit de myndigheter som centralt arbetat med att stödja kommunerna i derasarbete med den lokala utvecklingsgarantin.En slutrapport inlämnades till den 28 april 1999.Här framgår att:- - - utvecklingsgarantin är en reform, som ger konkreta och positivaeffekter för de ungdomar som har störst behov av stöd för att etablera sig påarbetsmarknaden. framför i rapporten tre konkreta förslagtill förändringar i utvecklingsgarantin. Dessa är en höjd ersättningsnivå, attsåväl anslagna verksamhetsmedel som utvecklingsersättning skall följa medindividen samt att någon form av intyg skall utarbetas efter avslutad åtgärd(sid 51).I budgetpropositionen utgiftsområde 14 (sid 28) framgår också att- - - anser att utvecklingsgarantin i huvudsak ärändamålsenlig men riktar kritik mot programmets ersättningssystem sombygger på att ungdomarna får olika ersättning beroende på vilken bakgrundde har.I propositionen framgår också att regeringen tillsatt eninterdepartemental arbetsgrupp, som har i uppgift att utreda och föreslååtgärder för personer som är socialbidragsberoende p g a svårigheter attetablera sig på arbetsmarknaden. Man skall vid analysen utgå från deutvärderingar av den kommunala utvecklingsgarantin som redangenomförts. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast 31 augusti1999. Regeringen anser vidare att bör stödjakommunerna i deras strävan efter att utveckla framgångsrika former förden kommunala utvecklingsgarantin och liknande åtgärder för ungdomar.När propositionen lämnades till var formerna för detta undernärmare beredning i . Vi konstaterar att ävenUngdomsstyrelsen föreslår höjda ersättningsnivåer rörande dem somdeltar i den kommunala utvecklingsgarantin. Det kan ske på åtminstonetre sätt:- att staten höjer det statliga utvecklingsbidraget till kommunerna- att kommunerna får möjlighet att skjuta till egna medel, utan att detstatliga utvecklingsbidraget därmed försvinner- en kombination av dessa bådaEn höjning av det statliga utvecklingsbidraget vore önskvärt, men ärbudgetpåverkande i statens budget. Om kommunen tillåts skjuta till egnamedel påverkas inte statens utgifter. En kombination vore dock attföredra. En rimlig ersättningsnivå, frikopplad från socialbidragsnormen,skulle sannolikt öka den enskildes motivation ytterligare att delta i enaktivitet som redan visat sig framgångsrik både vad gäller möjligheten attfå ett "vanligt" arbete och att stimulera till fortsatta studier. Det skullesannolikt ge ett ökat självförtroende genom större förutsättningar attkunna leva ett självständigt liv. Den enskilde skulle sannolikt också få enmer positiv syn på t ex kommunen som arbetsgivare, inte oväsentligtmed tanke på den förväntade arbetskraftsbristen . Det kan varaen billig och framåtsyftande åtgärd för att säkra en god vård, skola ochomsorg.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge kommunerna möjlighet att införa engenerell ersättning utan biståndsprövning, utan att kommunensamtidigt förlorar det statliga utvecklingsbidraget, för att möjliggörarimligare ersättningsnivåer för de ungdomar som deltar i denkommunala utvecklingsgarantins åtgärder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att överväga ett ökat statligt utvecklingsbidragavseende den kommunala utvecklingsgarantin och därmed möjliggörarimligare ersättningsnivåer för de ungdomar som deltar i denkommunala utvecklingsgarantins åtgärder,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillsätta en utredning med uppdrag att se överförutsättningarna för en lösning som innebär att de som deltar iverksamheter med utvecklingsgaranti erhåller en enhetlig,högre ersättning oavsett bakgrund.Stockholm den 30 september 1999Peter ()()