ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02L605 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L605av , ()Översyn av patientskadelagens karensbeloppsregelFrån 1997 gäller patientskadelagen (SFS 1996:799). Lageninnehåller bestämmelser om rätt till patientskadeersättningoch om skyldighet för vårdgivare att ha en försäkring somtäcker sådan ersättning (patientförsäkring). Lagen gällerendast skador som har uppkommit i samband med hälso- ochsjukvård i Sverige.Lagen fastslår att om patientskadeersättning bestämts skall ett belopp omen tjugondel av basbeloppet avräknas från ersättningen (ca ).Landstingens Ömsesidiga (LÖF) är det exekutivaförsäkringsbolaget inom landstingens ansvarsområde. LÖF har förnärvarande för sin del fastställt det avräknade beloppet (karensbeloppet) till1.000 kr. Dessa kan för många skadade vara ett tungt belopp att ståför, i synnerhet som skadan är vållad av annan.LÖF har dessutom fastslagit att något karensbelopp inte skall tas ut fördem som fått skada som medfört sjukskrivning med minst halvarbetsoförmåga eller motsvarande nedsättning. Inte heller dras det någotkarensbelopp då utredning eller behandling av skadan har medfört sjukvårds-kostnader.Karensbeloppsregeln enligt 9 § patientskadelagen kan möjligen ha ettberättigande i vissa fall, men är ett märkligt inslag i en försäkringsfråga. Omnågon kör på min bil och jag inte på något sätt är medansvarig i detta stårmotpartens försäkringsbolag för hela reparationskostnaden. Någon självriskfinns inte i ett sådant fall. Men om t ex en läkare skadar mig så att jagåsamkas kostnader får jag enligt lagen själv stå för ca eller genomLÖF . Dessutom har jag enligt ingen som helstmöjlighet att utkräva dessa medel från den som faktiskt förorsakade skadan,eftersom användandet av LÖF:s försäkring förutsätter att man överlåter sinrätt till skadestånd till LÖF.Här är ett autentiskt exempel. En patient opereras för gallsten i november1998. Patienten har ett relativt trångt svalg, varför det är svårt att föra nerdeslangar som krävs för operationen (intubationen). Vid denna intubationskadas två framtänder i överkäken. Skadan är av den arten att tandkronornamåste bytas ut. Nettokostnaden för patienten med det då gällandetandvårdssystemet blir ca . Patientskadeersättningen blir summanminus . Dessa kan inte utkrävas av någon utan de fårpatienten själv stå för.Det är självfallet oacceptabelt att läkare och annan sjukvårdspersonalgenom denna lagstiftning har generell rätt att skada patienten upp till enkostnad av ca och i fallet inom landstingens område (LÖF) upp till1.000 kr utan att någon ersättning utgår till patienten.En översyn av patientskadelagens 9 § är alltså i högsta grad befogad. Dettabör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av patientskadelagenskarensbeloppsregel.Stockholm den 4 oktober 1999Ingvar ()
mot · GN02L606 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L606av Ygeman, ()Missbruk av genetisk informationKunskapen om det mänskliga genomet ökar snabbt, dag fördag, och bör människans hela genom om 50-100 000 gener vara "framtagna" genom det s.k. . Att förstå generna och deras funktioner ochfunktionssätt är självklart ett mycket viktigt utvecklingssteg.Emellertid återstår oändligt mycket att få kunskap om t.ex.om hur de olika generna samverkar med andra gener för attutveckla olika funktioner under livets olika skeden, när olikaprocesser börjar och slutar o.s.v.Den kunskap, som kommer fram och läggs på "bordet", kanmissbrukas. Varje människa är en individ med sitt eget liv, sin egen miljöoch sina specifika förutsättningar. Att dra alltför långtgående slutsatser frånen enskild människas genom, är att missbruka och förvränga genetiskinformation. och vet vi en del om arvsanlagen, men som sagtoändligt mycket återstår att ta reda på och finna ut.Försäkringsbolagen är självklart intresserade av hela det mänskligagenomet och av enskilda gener för att skatta en individs riskbild och vadhan/hon är värd för försäkring. Genom ett enkelt blodprov kan en individsgener tas fram med hjälp av s.k. PCR-teknik på en . När dettaväl är gjort, kan försäkringsbolaget besluta om att bevilja en potentiellförsäkringstagare en försäkring eller inte samt hur mycket försäkringen skakosta för just den personen. På liknade sätt kan en arbetsgivare låta ellertvinga en "blivande" anställd till ett blodtest, för att se vilken riskbild somkan finnas hos den tilltänkte anställde. Dessa två fall är exempel på grovamissbruk av genetisk information och måste därför stoppas. Det krävs att enlagstiftning utarbetas för att skydda den enskilde individen från missbruk avgenetisk information enligt ovan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om missbruk av den nya kunskapen om detmänskliga genomet.Stockholm den 5 oktober 1999Anders Ygeman (s)()()()
mot · GN02L703 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L703av de , ()Konsumentinformation om huruvida produkter är djurtestadeEn opinionsundersökning som genomfört undersommaren visade att av de tillfrågade var emotförsöksdjursanvändning i kommersiella syften. Dit räknas till exempeldjurtester av kosmetika samt rengörings- och hygienprodukter.Flera landsting och kommuner har fattat beslut omatt så långt som möjligt välja bort djurtestade produkter. Besluten är i deallraflesta fall fattade utifrån ett konsumentperspektiv. Genom medvetna val både minska försöksdjursanvändningen och belysa de etiska aspekterna.Konsumenterna har dock väldigt svårt att välja bort djurtestade pro-dukter eftersom det inte finns några krav på tillverkarna om obligatoriskmärkning. En märkning ligger dock, vilket DN:s undersökning visar, i kon-sumenternas intresse.Det torde vara möjligt att genomföra en sådan märkning. Djurskydds-organisationerna har, i internationellt samarbete, tagit fram kriterier som deanvänder sig av.Enligt min uppfattning kan man jämföra märkning om huruvida en produktär testad på djur eller ej med den obligatoriska miljömärkningen. Huren obligatorisk märkning av om produkter är testade på djur eller ej kangenomföras bör utredas skyndsamt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om märkning av produkter med uppgift om de ärtestade på djur eller ej.Stockholm den 28 september 1999Marietta de ()
mot · GN02L704 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L704av Saarinen, ()Socialt ansvar 8000Översyn av hur (SA) Social Accountability 8000(Socialt ansvar 8000) och andra internationellastandarder med ett helhetsgrepp skall kunnatillämpas i svenskt sammanhang.Vi nås alltför ofta av rapporter om hur varor som säljs producerats påsynnerligen oetiska sätt, vilket drabbar både miljö och arbetare. Vi kanfrån våra vardagsrum se TV-bilder av hur barn hindras från att gå iskolan och utnyttjas som slavar för att tillverka produkter.Det vore önskvärt att konsumenterna kunde utöva sin makt ochköpbojkotta sådana varor. Det är emellertid nu svårt för konsumenten att vetavilka produkter som är "bra" och vilka som är "dåliga" ur dessa synvinklar.Social Accontability (SA) är en global standard för etisk kontroll baseradpå FN:s deklarationer om mänskliga rättigheter, ochILO:s konventioner. Den har utarbetats på initiativ av onEconomic Priorities (CEP) i samarbete med representanter från fack-föreningar, ideella organisationer, universitet, revisionsbolag och konsulter.Social Accountability 8000 (Socialt ansvar 8000) specificerar krav ochfordringar för socialt ansvar - man kan förenklat säga att SA 8000 rör reglerför etik och moral.Standarden är viktig i förhållande till andra standarder som finnsutarbetade: OHSAS 1800 som berör arbetsmiljö, ISO 1400 som berörmiljöfrågor och ISO 9001 som är ett kvalitetssäkringsystem.Vi anser att såväl importörer som konsumenter bör ges möjlighet till, ochuppmuntras att, använda sociala, etiska och miljömässiga hänsyn vid sinainköp. Det har i tidigare sammanhang (t ex när det gäller miljömärkning)visat sig att konsumentens makt över marknaden är stor. Denna makt gernaturligtvis ännu mycket större utslag om världens konsumenter fårgemensamma kriterier. Vi föreslår därför att regeringen utreder hur vi isvenskt sammanhang kan främja användandet av SA 8000 och andrastandarder för etisk, miljömässig och kvalitativ "tillväxt" i företagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning om svensk användning av standardenSA 8000, OHSAS 1800, ISO 1400 och ISO 9001.Stockholm den 4 oktober 1999Ingegerd Saarinen (mp)()
mot · GN02L705 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L705av Feltzing, ()Oönskad reklam via elektronisk postSpam är oönskad e-postreklamSpam är ett engelskt uttryck för oönskad reklam via e-post. Mångamänniskor får mängder av e-post bestående av reklam från företagoch privatpersoner, som annonserar alltifrån sextjänster till pyramidspel.Mottagaren betalar för påtvingad reklamSpam tar tid att ladda ner och belastar även i vissa fall användarenslagringsutrymme för e-post. I de fall där användaren betalar för sin upp-kopplingstid, antingen genom telefonräkningen eller annanminutkostnad, innebär de extra reklambreven en ökad kostnad förmottagaren. I praktiken betyder detta att mottagaren får betala för att fåreklam i sin brevlåda, något som borde vara helt oacceptabelt.Internetförbindelser belastasSkräp-e-post, som e-postreklam, belastar Internets totala kapacitet. Ettföretag med hundratals anställda, som får mängder av oönskad reklamvia e-post, får sin Internetförbindelse onödigt belastad.Lagstiftning mot oönskad reklam via e-post, s.k.spamEn lagstiftning borde kunna göra all oönskad reklam via e-post olaglig.En utredning bör göras, för att ta fram en sådan lag, där utgångspunktenär att mottagaren inte skall betala för reklam, som mottagaren inteönskar. En allmän lag, som generellt förbjuder all reklam på mottagarensbekostnad, kan vara en väg, men hindrar inte att en särlag också tas fram.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att låta en utredning föreslå lagstiftning motoönskad reklam via elektronisk post.Stockholm den 4 oktober 1999Barbro Feltzing (mp)
mot · GN02L707 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L707av , ()Märkning av djurtestade produkterDet är ett rimligt krav att som konsumentinformation få produkter av typkosmetika, rengörings- och hygienprodukter märkta av tillverkaren så vet om de testats på djur eller på annat sätt.En opinionsundersökning som genomförts visadeatt av de tillfrågade var emot försöksdjursanvändning i kommersi-ella syften. Dit räknas till exempel djurtester av kosmetika, rengörings- ochhygienprodukter.Inom landsting och kommuner har fattats beslut omatt så långt möjligt välja bort djurtestade produkter. Besluten är i de allraflesta fall fattade utifrån ett konsumentperspektiv. Genom medvetna val både minska försöksdjursanvändningen och belysa de etiska aspekterna.Vanliga konsumenter har väldigt svårt att välja bort djurtestadeprodukter eftersom det inte finns några krav på tillverkarna om obligatoriskmärkning. En obligatorisk märkning ligger i konsumenternas intresse ochökar öppenheten kring djurförsökens omfattning och inriktning. Denna typav märkning bör betraktas som annan miljömärkning i syfte att ge konsu-menter möjlighet till ett gott miljöval.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om obligatorisk märkning av djurtestade produkter.Stockholm den 3 oktober 1999Holger ()
mot · GN02L708 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L708av , ()Konsumentskydd för hemsida på InternetTillgången till Internet förutsätter ett Internetabonnemang.Abonnemanget omfattar en e-postadress och rätten att söka på nätet. Oftaingår ett utrymme för en egen hemsida. Om så inte är fallet kan ett sådantutrymme erhållas genom en separat avgift eller i vissa fall med tillåtandeav att reklam ibland visas vid surfande på nätet. För vår information ochkommunikation samt för handel med varor och tjänster betyder Internetalltmer.Ett fel som sprids via Internet, liksom stängning av en hemsida, kan orsakasvårlösta problem, då den egna Internetsidan är abonnentens Internetansikte.Hemsidan kan göras mer eller mindre intressant, servicevänlig och allmänttilltalande. Tjänsten att i detta syfte organisera och designa hemsidan kanköpas av Internetleverantören eller av någon IT-specialist. Hemsidan på nätetingår i abonnemanget eller erhålls genom ett tilläggsabonnemang.Det finns många frågetecken kring vad som gäller beträffanderättsliga källor i form av författning, doktrin och praxis i dagens avtal.Avtalsrättsliga och konsumenträttsliga köp samt skadeståndsrättsliga frågorutgör exempel på sådana rättsfrågor som kan uppkomma. För attkonsumenterna skall kunna dra nytta av tekniken krävs emellertid att de kanoch vågar använda den. Konsumenterna måste känna förtroende för IT. Enutredning arbetar med uppdraget att stärka konsumentens rättigheter iinformationssamhället.Särlagstiftning som mer eller mindre direkt avser Internet finns dock ännuinte i . Undantaget är den särlagstiftning som finns i lagen omansvar för elektroniska anslagstavlor. I detta sammanhang är det av funda-mental betydelse att det finns konsumenträttslig lagstiftning som kan gekonsumenterna ett tillfredsställande skydd och därmed stärka deras tillit tilltekniken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en särlagstiftning för konsumentskydd för hem-sidor på Internet.Stockholm den 8 september 1999Carina ()
mot · GN02L709 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L709av , ()KrigsleksakerI vissa situationer behöver barn leka krig. Har barn i verkligheten ellervia film och TV upplevt krigsscener eller andra grova våldsamheter somde grubblar på bör de naturligtvis få tillfälle att "leka av sig". Attbearbeta sina upplevelser i lekens form. Har ett barn erfarit ambulanseller sjukhus förekommer sådana inslag i deras lekar. Våldsammaerfarenheter skall inte behandlas på annorlunda sätt.Att leka krig och att leka med krigsleksaker är inte samma sak. Barn kangenom fantasi återuppleva det de varit med om. Barns fantasi behöver intesuffleras med hjälp av realistiska vapen eller datoriserade våldsspel. Ettfinger eller en pinne blir en pistol och med ett pappersark och kritor skaparman krigs- och våldsmiljöer. Fingrar och pinnar förställer sedan andra sakeroch av papper och kritor skapas sedan andra uttryck. Våldsleksaker av alla deslag blir aldrig något annat än våldsleksaker.Leksaker är också budskapsbärare. Vill vi ge våra barn ett sådant budskap.Enligt en kanadensisk dokumentär har krigsleksaker följande effekt:Krigsleksaker ökar det aggressiva beteendet istället för att hjälpa barn attbli mer samarbetande, skapande och vårdande.När de leker med krigsleksaker erfar barn en känsla av makt av att varadestruktiva därför blir destruktivitet ett värderat beteende.Krigsleksaker lär barnen att:? krig är en lek, ett stort äventyr,? dödande är acceptabelt, rent av roligt,? våld är också ett acceptabelt sätt att lösa problem och konflikter.Genom lek med krigsleksaker lär barn att rättvisa, samtal och kommuni-kation inte ger någon framgång. För att bli en segrare måste man varamäktig och stark just genom användning av aggressiva metoder. Ettvapen är ett maktredskap över andra, "den stora övertygaren" som tarbort förhandlingar och tyst samtycke.År 1989 skrevs en överenskommelse mellan , , och Leverantörsföreningenför Lek- och Hobbyartiklar. Denna överenskommelse omfattade försäljningoch reklam och marknadsföring av vålds- och krigsleksaker. Mycket har häntsedan dess och överenskommelsen efterföljs inte längre. Den räcker heltenkelt inte till i den kommersialiserade värld vi nu lever i. Det krävs åtgärderför att komma tillrätta med den krigshysteri som råder i leksaksaffärer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krigsleksaker.Stockholm den 4 oktober 1999Monica ()()()()()
mot · GN02L710 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L710av Linderborg, ()Standardregler för stor starkEn stor stark har blivit ett begrepp i . Med en stor starkförknippas vanligtvis ett glas starköl innehållande . utskänkningsställen tillämpar , andra 45 och endast ett fåtal 50cl. Det förekommer också att mindre nogräknade utskänkningsställenserverar folk- eller mellanöl som "stor stark" utan att upplysa gästernaom det. En starköl skall enligt svenska skatteregler innehålla minst 4,5 %alkohol. får gästen en liten svag i stället för en stor stark, medandra ord kan en stor stark se ut hur som helst. Om man däremot iEngland beställer en pint, så innehåller den , varken mer ellermindre.Ur konsumentsynpunkt är det värdefullt att redan på förhand veta vad manfår för pengarna och därför bör det utarbetas standardregler för hur mycketen stor stark skall innehålla och att en minimialkoholhalt fastställs. Det börankomma på eller annat organ, som regeringen finnerlämpligt, att utarbeta sådana regler.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om standardregler för stor stark.Stockholm den 30 september 1999Tanja Linderborg (v)()()()()
mot · GN02L712 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L712av , ()Konsumentupplysning för ungdomKonsumentfrågorna blir allt viktigare och har också fått ett ökat intressebåde i och övriga EU-länder. Konsumenterna skall ges en starkställning på marknaden.För att möjliggöra detta behövs välutbildade och kritiska konsumenter. Attur prissynpunkt, miljöaspekter m.m. kritiskt kunna granska de varor mankonsumerar är oerhört viktigt ju öppnare marknader vi får. Ungdomar är idetta perspektiv en viktig grupp.Ungdomar är stora konsumenter, men har dåliga kunskaper om konsu-mentfrågor. undersökning bland gymnasieelever visar attkunskaperna om konsumenträtt, hushållsekonomi och konsumtion och miljöär dåliga. Detta gör att ungdomar är en utsatt grupp, som intekan bevaka och ta till vara sin rätt som konsumenter.Ungdomar som har god kunskap om hushållsekonomi och konsumenträtthar större möjligheter att klara sin egen ekonomi, något som är oerhörtviktigt för samhället i sin helhet. har här ett stort ansvar. Konsu-mentfrågorna måste komma in mer i kursplanerna för olika ämnen och tasupp i all lärarutbildning. Regeringen bör till återkommamed förslag om hur detta skall genomföras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konsumentupplysning för ungdomar.Stockholm den 28 september 1999Anne ()()()()Elisebeht ()()()()()
mot · GN02L715 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L715av Vänerlöv, ()Konsumentinformation om djurtestade produkterMånga produkter är märkta med olika typer av symboler. Dettagäller exempelvis varor som är skonsamma mot miljön.Miljömärkningen gör det lättare för konsumenten att på ett rationellt ochmedvetet sätt undvika varor som är skadliga för miljön. Utan dennainformation är det endast parametrar som pris, smak, utseende, ursprungetc. som avgör en varas konkurrenskraft.Idag har konsumenten svårt att välja bort varor som är testade på djur,eftersom det inte finns någon obligatorisk "djurtestmärkning". Detta kan ledatill att konsumenter som tar avstånd ifrån djurtestade produkter av misstagköper dessa varor. På samma sätt som miljömärkningen underlättar denmiljömedvetna konsumentens produktval, skulle en "djurtestmärkning"underlätta konsumentens produktval utifrån ett etiskt perspektiv. En sådanmärkning skulle troligtvis innebära en konkurrensfördel för icke-djurtestadeprodukter och i dess förlängning även en minskad försöksdjursanvändning.För att ett sådant system skall få full genomslagskraft bör reglerna för dettaharmoniseras inom EU. bör arbeta för detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om märkning av djurtestade produkter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en harmonisering av reglerna inom EU.Stockholm den 5 oktober 1999Ingemar Vänerlöv (kd)
mot · GN02L801 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L801av Eldensjö, ()Införande av bruksmodellskyddMånga småföretagare och enskilda uppfinnare har svårt att tackla denbyråkratiska, kostsamma och långa process som det innebär att försöka fåpatent på uppfinningar.Det finns därför en uppenbar risk att deras uppfinningar i stället i hög gradkommer att ligga till grund för produkttillverkning av utländska tillverkare iländer med enklare regler för vissa patent, typ bruksmodellskydd.I utreddes frågan om ett bruksmodellskydd i början av 1990-talet.Denna utredning lades emellertid ned eftersom industrin då, trots att maninsåg det nödvändigt med ett snabbt, billigt och säkert skydd för upp-finningar, ändå inte tyckte sig ha behov av ett system med bruksmodeller.Sedan dess har mycket hänt på området i övriga och är detendast , och som inte har något bruks-modellskydd.Från EU föreligger nu ett ändrat förslag beträffande de rättsliga ord-ningarna för bruksmodellskydd för uppfinningar.För att inte uppfinnare och småföretagare i skall tappa ytterligaremark och fortsatt förlora uppfinningar och tillverkning till utlandet är det nuhög tid att också i införa ett bruksmodellskydd i enlighet med detnya EU-förslaget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyndsamt införande av bruksmodellskydd.Stockholm den 24 september 1999Kjell Eldensjö (kd)
mot · GN02L804 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L804av , ()Arenarättigheter för idrottsevenemangEG-direktivet, det s k TV-direktivet, och regeringens proposition ang dens k TV-listan fokuserade på TV-bolags sändningsrättigheter och hurdessa utnyttjas. Själva debatten som följde på förslaget däremotkoncentrerades i stor utsträckning på arrangörens ställning ochsändningsrättigheterna. I debatten nämndes både äganderätt ochupphovsrätt. Detta område behandlades inte i regeringens proposition.Idag finns ingen skyddslagstiftning för t ex arrangörer av idrottsevene-mang. Arrangören har visserligen rätten till arenan där evenemanget skermen informationen kring det som sker under evenemanget är inte skyddat iupphovsrättslig mening. Denna frågeställning bör belysas i en analys, somdock inte avser ett generellt evenemangsskydd utan fokuserar på speciellasituationer, t ex där sändningsrättigheter kan vara aktuella för försäljning.S k arenarättigheter finns i vissa andra länder. Det kan vara befogat attutreda möjligheterna av att införa liknande rättigheter i . Behovet aven sådan utredning bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning av s.k. arenarättigheter för idrotts-arrangörer.Stockholm den 2 oktober 1999Ingvar ()