mot · GN02MJ10 · 1999-11-02 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ10av , (-m)med anledning av skr. 1999/2000:14 En hållbar utveckling av landsbygden, m.m.1 InledningRegeringens skrivelse En hållbar utveckling av landsbygden, m.m. är ettförslag om hur ska tillämpa den nya gemensamma jordbruks-politiken antagen i och med Agenda 2000-överenskommelsen.EU:s reformerade jordbrukspolitik borde passa det svenska jordbruket bra.De svenska bönderna har en jämförelsevis lång erfarenhet av att aktivt arbetamed jordbrukets miljöfrågor. När det gäller att minska jordbrukets miljö-belastning så har de svenska bönderna kommit betydligt längre än kollegornai övriga EU. Det finns dessutom i den svenska jordbrukarkåren såvälkompetens som engagemang för att driva detta arbete vidare. Utifrånperspektivet att har högre ambitioner när det gäller jordbruketsmiljökrav än andra EU-länder är det märkligt att just hör till deländer som får störst neddragningar av jordbrukets miljöstöd. Det finns docken logisk förklaring.Problemen började direkt efter regeringsskiftet . Den socialdemo-kratiska regeringen förändrade radikalt de förslag till miljöprogram somBildtregeringen utarbetat. Följden blev en tidsförskjutning som denya reglerna fick en utomordentligt krånglig utformning. Detta fick som följdatt många jordbrukare valde att ställa sig utanför de krångliga och byrå-kratiska stödprogrammen. Moderata samlingspartiet kritiserade regelverkenoch krävde förenklingar vilket regering och riksdagsmajoritet avvisade.Regeringen valde vidare att inte fullt utnyttja de framförhandlade miljö-ersättningarna. Vi moderater varnade för att inte utnyttja EU-medlen menäven på denna punkt var regering och riksdagsmajoritet avvisande. Densocialdemokratiska regeringen har i handling visat att man inte är såintresserad av att satsa på jordbruket. Det regeringen inte förstått är att manmycket väl kan driva på när det gäller att reformera EU:s jordbrukspolitikoch , på kort sikt, använda sig av den gemensamma jordbruks-politikens spelregler för att försöka uppnå konkurrensneutralitet.Signalerna till EU att den inte ser det svenska jord-bruket som särskilt viktigt har varit tydliga. Ett exempel är att miljö-programutredningen fick som direktiv att utreda ett alternativt miljöprogramsom innehöll mindre . Sammantaget blev följden avdenna socialdemokratiska, medvetet eller omedvetet, misslyckade miljö- ochjordbrukspolitik att jordbrukare i andra EU-länder gynnas på bekostnad avsvenska jordbrukare.2 Ett program för landsbygdens konkurrenskraftoch miljö2.1 Ta till vara landsbygdens möjligheterMånga uppfattar landsbygden som en värdefull miljö att leva och verka i.För att kunna ta till vara landsbygdens resurser krävs bedömningarutifrån en helhetssyn och med en positiv tilltro vad gäller olikamöjligheter och resurser. En väl fungerande jordbruksnäring är enförutsättning för en levande landsbygd. Produkterna från skogen utgörvår viktigaste exportvara, och det svenska jordbruket tillhör de mesteffektiva i världen. Kulturlandskapet, som är en följd av de areellanäringarnas verksamhet, är vackert och skiftande.Diskussionen måste nu föras om hur man kan avlägsna hinder för entrepre-nörer, nya företag och investeringar i syfte att dra nytta av dessa resurser.Den socialdemokratiska regeringen har i många avseenden drivit en negativpolitik gentemot landsbygden. Detta har resulterat i en snabb befolknings-minskning i glesbygdslänen. Skatte- och avgiftshöjningarna har drabbat denbilberoende landsbygden hårt. Som exempel kan anges höjd bensinskatt,höjd fordonsskatt och försämrat reseavdrag. Fastighetsskattehöjningen ärsärskilt negativ för skärgårdsområdena.På det sociala området och inom skolan har också politiken varit till nack-del för landsbygdens livskraft och mångfald. Slopat vårdnadsbidrag ochattackerna mot friskolorna är exempel på detta.Utvecklingen på landsbygden hämmas genom den politik som förs avregeringen. Detta är allvarligt i ett läge när vi behöver ta till vara demöjlig-heter som finns i hela vårt land. Resurser från jord och skog kan bättre tastillvara och kulturlandskapets och naturens värden är också en framtidsresurs.Svensk landsbygd är värd en bättre politik.2.2 Underlätta boendet på landsbygdenMånga människor föredrar att bosätta sig på landet, där man har tillgångtill naturen och kan känna frihet. Det är angeläget att man underlättarboende på landet och att regler och bestämmelser utformas så att dessainte utgör ett hinder för boendet.Glesbebyggelserätten bör återinföras. Endast starka skäl skall få hindra be-byggelse. Den lagstadgade huvudregeln skall vara rätten att bygga på landet.Förbudet att bygga i strandnära områden bör ses över i syfte att underlätta förmänniskor att bygga längs fler kust- och sjöområden.Många människor önskar kunna äga mark. Den möjligheten har ökatgenom bättre förutsättningar att göra avstyckningar från jordbruksfastighetergenom lantmäteriförrättning och genom förändringar i jordförvärvslag-stiftningen. Vi anser att man bör gå ännu längre och införa generösare reglerför sådana avstyckningar. Detta kan gälla familjemedlemmar som gärna villäga en bit mark i anslutning till det tidigare föräldrahemmet, eller andra somvill bedriva verksamhet med anknytning till markbehov.2.3 Valfrihet gynnar landsbygdenHemmets gemenskap och den lilla världen spelar ofta en stor roll pålandsbygden. En ökad bosättning i glesbygd stärker den sociala gemen-skapen. Medelåldern är ofta hög. Ett ökat inslag av yngre familjer skaparen kontinuitet och ger ökad trygghet. På det familjepolitiska områdetkrävs reformer. Lägre skatt, vårdnadsbidrag och lagstadgad frihet inombarnomsorgen är moderata krav. Skolpengen är mycket viktig när detgäller att rädda nedläggningshotade landsbygdsskolor och möjligheten attstarta nya skolor på landsbygden.Vi anser att man skall gå vidare på denna valfrihetens väg. Detta kan t.ex.gälla äldreomsorgen, där en utvidgad rätt till valfrihet skulle skapa möjlighetatt etablera små ålderdomshem eller att ordnas på ett flexibeltsätt.2.4 Ny teknik ger landsbygden nya möjligheterDen nya tekniken, inte minst inom dataområdet, har öppnat nya vägar förarbete och sysselsättning. Man är nu mindre beroende av var arbetetlokaliseras. Detta medför också ökade möjligheter för nyasysselsättningar på landsbygden. För att underlätta en sådan utvecklingkrävs en ny syn i relationen arbetsgivare och arbetstagare. De gamlastrukturerna passar ofta inte in i en ny tid. Anställningsförhållandena kanbli mera informella och entreprenörskapet utvecklas på områden därtidigare strikta anställningsregler varit gällande. Här anser vi att man börse över arbetsmarknadslagstiftningen i syfte att underlätta och ökaflexibiliteten för små, nystartade företag.2.5 Kommunikationer och serviceBilen är en oersättlig resurs och kommer att så förbli för människornasom bor på landet. Målsättningen måste därför vara att göra bilarna ännumer miljöanpassade, utan att försvåra för människor att använda bilen.Den höga bensinskatten slår hårt mot landsbygden och måste därförsänkas. Den kommersiella servicen på landsbygden är viktig.Etableringar kan underlättas genom översyn av regelverken. Att ställa förhöga krav på lanthandeln, kaféägaren eller hårfrisörskan kan göraetableringar omöjliga. Regler som syftar till att förbättra servicen får intemotverka sig själva och leda till det motsatta. Vi anser att en samladöversyn av de regler som påverkar etablerings- och servicemöjligheternapå landsbygden skall göras skyndsamt.2.6 Stärk jord- och skogsbrukets konkurrenskraftGrunden för den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU är att deolika medlemsländernas jordbrukare ska kunna konkurrera på likvärdigavillkor. I har jordbruket produktionsskatter på en nivå som ger desvenska lantbrukarna en betydande konkurrensnackdel. Vi menar attdetta är ohållbart och Moderata samlingspartiet har därför föreslagitomedelbara och omfattande skattesänkningar vad gäller jordbruketsskatter på diesel, eldningsolja, elektricitet och handelsgödsel. Förslagentill skattesänkningar innebär att skogs- och jordbrukets skatter år 2000skulle minskas med motsvarande . Förslaget omsänkning av dieselskatten innebär för jordbruket minskade kostnadermotsvarande . För den för landet så viktigaskogsbruksnäringen föreslår skattesänkningar på dieseloljasom motsvarar i förhållande till regeringen.Skattesänkningarna innebär att dieselolja som används i skogs- ochjordbruket samt arbetsredskap får en skatt på per liter.För att skogs- och jordbruksnäringen ska kunna utvecklas på ett positivtsätt till gagn för landsbygdens utveckling är det viktigt att skattelag-stiftningen vad gäller reavinster inte hämmar generationsskiften. Sedanskattereformen 1990 gäller en övergångsregel som begränsar beskattningenav reavinster vid försäljning av skogs- och jordbruksfastigheter. Från ochmed upphör dock övergångsregeln med automatik varefter fullreavinstskatt gäller. Eftersom de jordbruk som överlåts inte sällan ärköpta blir reavinstskatten då extremt hög, vilket försvårargenerationsskiften i skogs- och jordbruksföretag och leder till bl.a. onödigthårda skogsavverkningar i samband med ägarväxlingar.Moderata samlingspartiet har i skatteutskottet tidigare tagit initiativ tillöverläggning mellan utskottet och företrädare för ansvarigt departement idenna fråga. Regeringen har dock inte meddelat att man tänker elimineradetta nya skattehot mot livsmedelsnäringen och landsbygden. bördärför besluta att regeringen återkommer med ett förslag som innebäratt den hårdare reavinstbeskattningen inte återinförs för skogs- och jord-bruksfastigheter.3 Jordbrukets miljöprogram3.1 Miljöprogrammets budgetramMiljöprogrammet skall enligt regeringens förslag omfatta 2 350 miljonerkronor att jämföra med den tidigare ramen om 2 800 miljonerkronor. Vi förutsätter att hela den budgeterade nationella ramen liggerfast trots minskningen av EU-medel.Vi moderater utgår från att ambitionen med jordbrukets miljöprogram äratt det skall bli ändamålsenligt, det vill säga kombinera goda miljöeffektermed ett regelverk som gör att den begränsade budgetramen kan utnyttjasfullt ut. Det är inte acceptabelt att miljöprogrammet hålls stängt för nyanslut-ning under år 2000.Med koppling till den minskade budgetramen för landsbygdsprogrammetär det också av stor vikt att den årliga indexuppräkningen utgår fråntotalbeloppet . Moderata samlingspartiet förutsätter attde nationella anslagen i budgetramen utnyttjas fullt ut även om motsvarandeEU-medel minskat.Den minskade budgetramen medför vidare att riktiga avvägningar ochprioriteringar måste göras för att miljöprogrammet totalt sett skall leda tillökad miljönytta. Det är en stor brist i regeringens skrivelse att den i mångadelar är mycket allmänt hållen vilket gör att svårligen kan taställning till om regeringens prioriteringar och avvägningar är rimliga. Viföreslår därför att beslutar att begära att regeringen återkommer tillriksdagen för godkännande av det slutligt utarbetade landsbygdsprogrammet.3.2 Enkelt och ändamålsenligt regelverkDagens miljöprogram präglas i hög grad av krångliga regler och mångaolika delprogram. Detta har skapat dagens situation med dåligtutnyttjande av miljöprogrammets EU-medel som i sin tur lett till attbudgetramarna minskats. Regeringen måste nu lära sig av tidigaremisstag och utforma det nya miljöprogrammet med enkla, tydliga ocheffektiva regelverk för minskad byråkrati och hög anslutningsgrad. Iskrivelsen föreslår regeringen tre delprogram och tio ersättningsformer.Vi anser att strävan måste vara att minska antalet områden ochersättningsformer för att skapa en större flexibilitet för att utnyttja deanslagna medlen fullt ut.3.3 Det konventionella jordbruketBasen i det svenska jordbruket är den konventionella produktionen såvälur ett produktions- som ett miljöperspektiv. Det konventionellajordbrukets konkurrenkraft på den alltmer globaliseradelivsmedelsmarknaden är avgörande för att åstadkomma en positivutveckling av den svenska landsbygden. Flera tunga remissinstanserframhäver också i sina remissvar till , se sid 32i regeringens skrivelse, att grunden för en hållbar utveckling och enlivskraftig landsbygd är ett lönsamt och konkurrenskraftigt jordbruk.Regeringen har inte tagit någon hänsyn till dessa remissvar.3.4 Ersättning för odling av vallDet generella vallprogrammet måste bibehållas. Vallodlingen bidrar tillatt hålla landskapet öppet, att näringsläckaget minskar samt till attmarkens struktur förbättras. Vallodling innebär vidare att behovet avväxtskyddsmedel och handelsgödsel minskar. De positivamiljöeffekterna är särskilt stora för flerårig vallodling och hänger blandannat samman med att åkermarken alltid är beväxt. Vi anser därför attvallodlingsprogrammet måste bibehållas på en nivå som motsvarar denberäknade utnyttjandegraden för 1999.Det finns dessutom skäl till att utreda om den generella ersättningen förvallodling ska kombineras med en extra ersättning för vallodling somspecifikt syftar till att minska näringsläckage i de områden där detta är ettproblem.3.5 REKO-stödetRegeringen föreslår i skrivelsen att REKO-stödet skall tas bort.Anledningen anges vara att stödet främst inriktats till att vara stöd tillkompetensutveckling och att det inte finns skäl att fortsätta med stödet.Synsättet är något märkligt eftersom den överväldigande majoriteten avlivsmedelsproduktionen sker med konventionella metoder. Detkonventionella jordbruket är basen för det svenska lantbruket ochkommer så att vara även . Miljöarbetet inom detkonventionella jordbruket är därmed mycket viktigt och har sannoliktstörre betydelse för uppfyllandet av de nationella miljömålen än vad denekologiska odlingen har. Vi föreslår att REKO-stödet bibehålls ochutvecklas till att omfatta ett miljöstöd till varierade växtföljderinnehållande avbrottsgrödor.3.5.1 Miljövänlig växtföljdEtt system med stöd till miljövänliga växtföljder måste utformas såenkelt som möjligt för att minimera administrativa kostnader och onödigtkrångel. I kombination med de nya trädesreglerna som gör det möjligt attlägga trädan som en skyddszon runt exempelvis vattendrag kan ett stödtill varierade växtföljder ge avsevärda miljövinster. Med en varieradväxtföljd minskar behovet av växtskyddsmedel och handelsgödselsamtidigt som markens struktur förbättras.Vi anser att den ersättningsmodell för miljövänlig växtföljd som frö- ocholjeväxtodlarna föreslår motsvarar de krav på enkelhet och måluppfyllelsesom måste ställas på ett sådant system. I korthet går förslaget ut på att enlantbrukare för att komma i fråga för stödet måste förbinda sig att under enfemårsperiod ha av sina spannmålsgrödor som avbrotts-grödor. Ersättningen utgår till samtliga reformgrödor i växtföljden med 300kronor per hektar inom odlingszon I och med per hektar inomodlingszon V. De grödor som godkänns som avbrottsgrödor är raps, rybs, linoch ärter. Kostnaden för ett miljöstöd till en växtföljd med avbrottsgrödorenligt denna modell beräknas till per år.Ett stöd till miljövänliga växtföljder med avbrottsgrödor bör ingå som endel i REKO-stödet.3.6 Ängs- och hagmarkerDet svenska odlingslandskapet har genomgått stora förändringar ochutgör endast av landets yta. I samband med dennaförändring har ängs- och hagmarkerna minskat radikalt, och detta ärnegativt om man utgår från natur- och miljövärden. Dessa marker är rikaom man utgår från biologisk mångfald, och dessa värden hotas genomden kraftigt minskade arealen. Ungefär 2000 av de rödlistade arternaåterfinns inom odlingslandskapet.Vi anser att detta måste beaktas i samband med utformningen avmiljöersättningsprogrammen. utgår ersättningar för ca125 000 ha med höga naturvärden, medan enligt gjorda beräkningar denvärdefulla arealen kan uppskattas till 225 000 ha.Eftersom ängs- och hagmarkerna är så artrika ökar den biologiska effektenav insatta medel radikalt, medan uteblivna ersättningar hotar dessa värden.Flexibla lösningar är nödvändiga, och bedömningar måste göras utifrånområdenas speciella värden. Från den synpunkten är det positivt att läns-styrelserna får möjlighet att göra bedömningar enligt nya förslaget.Vi anser att möjlighet till nyanslutning när det gäller ängs- och hagmarkerskall kunna göras . Redan godkända marker skall kvarstå medersättning även om länsstyrelserna inte hunnit med den särskilda prövningenenligt nya systemet. I annat fall kan redan befintliga områden "hamna mellanstolarna". Anslagsnivån inom programmet måste anpassas så att ytterligarevärdefulla områden kan bevaras. Här behövs medel för restaurering och hävdav marker i början av perioden för att sedan övergå till skötselersättningarlängre fram. Systemet måste utformas så att medlen används under helaprogramperioden.3.7 Ekologisk produktionRegeringen anser att den ekologiska livsmedelsproduktionen bör öka.Som skäl anges bland annat att den ekologiska produktionen från ensamhällelig utgångspunkt är ett medel i arbetet att uppnå vissa av denationella miljömålen. Denna inriktning avspeglas också i det faktum attregeringen föreslår att stödet till det resurshushållande konventionellajordbruket avbryts till förmån för stöd till ekologisk odling.Vi menar att omfattningen av den ekologiska produktionen i huvudsakmåste bestämmas av marknaden och ytterst avgöras av konsumenternasefterfrågan. Det den socialdemokratiska regeringen i praktiken föreslår är attmed administrativa medel söka styra produktionen mot en viss sortslivsmedel. Att genom stöd öka produktionen till en nivå som inte motsvararkonsumenternas efterfrågan leder till ett stort resursslöseri där effektenriskerar bli att marknaden för ekologiska produkter blir mättad. Resultatetkan bli kraftigt fallande priser och lönsamhetsproblem för producenterna.Avgörande för om de ekologiska livsmedelsprodukterna ska få en störrebetydelse på livsmedelsmarknaden är att de får utvecklas på en så frimarknad som möjligt. Inga administrativa system kan ersätta den dynamiksom präglar en fri marknad där utbud och efterfrågan avgör prisnivån. Stödettill den ekologiska produktionen bör därför vara utformat som ett start- elleromställningsstöd och inte ett generellt driftsstöd. Efter en omställningsfasmåste den ekologiska produktionen verka på marknaden på samma villkorsom all annan produktion.Vi anser att start- och omställningsstöd till den ekologiska produktionengradvis ska öka, men inte snabbare än vad marknaden för dessa produktertillåter. beräknas ca av de anslagna medlentill ekologisk produktion utnyttjas. Vi föreslår med denna utgångspunkt attstödet till den ekologiska odlingen bör öka till i storleksordningen370 miljoner kronor.Det finns också skäl till att utreda miljöeffekterna av den ekologiskaodlingen. En utvärdering av den ekologiska odlingens miljöfördelar jämförtmed konventionella odlingsmetoder är nödvändig. I debatten antas denekologiska odlingen ur ett miljöperspektiv alltid vara bättre. Det är viktigtattkunskaperna om dessa samband förbättras så att väl underbyggda beslut kanfattas. Det behöver också klargöras huruvida den ekologiska produktionenger positiva effekter vad gäller människors hälsa och den biologiskamångfalden.4 Landsbygdsprogrammet i övrigtSedan EU-inträdet har ersättningen till de mindre gynnande områdena isödra inte fullt utnyttjats. Vi menar att regeringen nu måstekomma med förslag om hur ersättningarna inom område LFA-syd skakunna utnyttjas fullt ut. Vi avvisar regeringens förslag om att göraförändringar vad gäller de södra delarna av stödområde 4.Det är positivt att regeringen föreslår att bidrag till vitaliseringsgödsling avskogsmark ska kunna lämnas inom ramen för landsbygdsprogrammet.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöprogrammets budgetram,2. att begär att regeringen återkommer till förgodkännande av det slutligt utarbetade landsbygdsprogrammet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av ett enkelt och ändamålsenligt regelverkför miljöprogrammet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att grunden för en livskraftig landsbygd är ettlönsamt och konkurrenskraftigt jordbruk,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ersättning för odling av vall,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av bibehållet REKO-stöd,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till miljövänliga växtföljder medavbrottsgrödor,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ängs- och hagmarker,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekologisk produktion,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utvärdering av den ekologiska produktionensmiljöeffekter i jämförelse med konventionell produktion,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändringar av de södra delarna av stöd-område 4.Stockholm den 2 november 1999Göte ()()()()()()()()(m)()()()