mot · GN02Fi209 · 1999-10-05 00:00:00 — Stat och kommunskall prioritera sina kärnuppgifter och utföra dem väl.För att skapa goda betingelser för hög tillväxt och en expansion av antaletarbetstillfällen i den privata sektorn föreslås förändringar och avregleringarav arbetsmarknaden, som ger bättre förutsättningar för en fungerandelönebildning.Rejäla skattesänkningar på arbetsinkomster för alla med inriktning på låg-och medelinkomsttagare gör det efterhand möjligt att försörja sig på sinaegna arbetsinkomster. Det minskar behovet av bidrag. I vårt alternativ växlasdärför lägre skatter på arbete mot lägre bidrag och subventioner. Därmedökar inflytandet över den egna situationen vilket är en nog så viktig vinstsom den rent ekonomiska.De medborgare som av skilda skäl är beroende av offentligt stöd för attklara sin vardag måste alltid kunna räkna med att stödet fungerar. Vårtbudgetalternativ tar hänsyn till detta. Därför föreslår vi bland annat ett ökatstöd till handikappade och ett återställande av änkepensionerna.Sjukvård, omsorg och skola skall prioriteras inom ramen för de omfattanderesurser som finns i kommuner och landsting. För att återställa en fungeranderättstrygghet föreslås ökade resurser till polis, åklagare och kriminalvård.Försvaret ges ekonomiska förutsättningar att klara omställningen till ett nyttsäkerhetspolitiskt läge.Nya villkor för företagandeVår politik innebär att utrymme skapas för att elimineraöverbeskattningen av riskkapital genom att sänka ett antalsärskilda skatter som snedvrider konkurrensen för svenskaföretag. Dessutom krävs en rejäl successiv sänkning avinkomstskatten för såväl medarbetare i företagen som förföretagare.Därutöver måste arbetsmarknadslagstiftningen anpassas till vad framtidenkräver. Det innebär mindre reglering och större utrymme för individuellalösningar. Hindren för en fungerande lönebildning när det gäller exempelvisobalansen mellan arbetsmarknadens parter måste rivas.Kunskap med kvalitetFörutom nya villkor för företagande krävs för en fortsattvälståndsutveckling en konsekvent satsning på god kunskapoch ökad kompetens. Inom ramen för de resurser som avsättstill utbildning föreslår vi därför fler studieplatser ochkvalitetshöjande åtgärder inom den högre utbildningen.Särskilt betydelsefullt är det att öka satsningen på IT-relaterade utbildningar. Inom skolan genomförs en kvalitets-och IT-satsning som omfattar denärmsta tre åren. Jämfört med regeringen anslår vi drygt enmiljard kronor mer till grundforskning och forskarutbildning.Resurstillskotten skall avvägas på ett sätt så attgrundforskningens behov tillgodoses, som sådanforskning som har en mer omedelbar betydelse förnäringslivets utveckling förstärks.Familjereform för valfrihet och kvalitéI vårt budgetalternativ avsätter vi medel till engenomgripande familjereform som skall öka barnfamiljernasvalfrihet. Regeringens förslag om maxtaxa innebär däremoten ökad institutionalisering av barnomsorgen och gynnarensidigt det kommunalt producerade alternativet. I realitetenkommer därför familjerna att bli hänvisade till enenhetslösning. Vårt alternativ syftar till att skapaförutsättningar för en god barnomsorg med en mångfaldalternativ. Det höjer kvalitén på kort sikt och utvecklarbarnomsorgen på . Inräknat vårt förslag omgrundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen harvi avsatt ett ekonomiskt utrymme på drygt tio miljarderkronor.Balans på lägre nivåEn avgörande del av vår politik är väsentligt lägre skatter.Till en del är det fråga om att skapa förutsättningar förföretagande och kapitalbildning men i huvudsak rör det sigom sänkt skatt på arbetsinkomster för framför allt låg- ochmedelinkomsttagare. För perioden fram innebärvåra förslag att utgifts- och skattekvoterna sjunker mednärmare . Skattesänkningarnafår givetvis inte leda till underskott i de offentliga finansernaoch får inte äventyra den samhällsekonomiska balansen.Vår inriktning av politiken innebär också att de offentliga finansernaskänslighet för konjunktursvängningar begränsas. Trots de förändringar somgenomförts kvarstår också, enligt flerainternationella organisationers åsikt, en alltför stor risk för framtidaobalanser i de offentliga finanserna. Mot den bakgrunden har såväl IMF somOECD förordat just en sådan politik för som vi vill föra.Regeringens mål för sparandet i den offentliga sektorn är över enkonjunkturcykel. Den har satt målet till för vardera av dekommande åren. Trots att tillväxtprognosen kraftigt uppjusterats från i vårasväljer regeringen att hålla kvar detta mål. Det är anmärkningsvärt. Med demål regeringen själv satt upp borde överskottet vara större. Genom att degrundläggande strukturfelen i ekonomin inte åtgärdas kan det leda tillöverhettning med påföljande risk för inflation och räntehöjningar.Tabell 7 Den offentliga sektorns finanser enligt regeringen (miljarder kronor)Tabell 7: (2000 2001 2002 )Ett mål för finanspolitiken bör enligt vår uppfattning vara attuppnå balans i de offentliga finanserna överkonjunkturcykeln. Vi anser att målet bör bara attskuldkvoten skall uppgå till högst av BNP vidutgången av 2002. Till skillnad från om målen sätts till ettpermanent offentligt överskott kan då tillväxten bli snabbareoch ekonomin som helhet expandera som denoffentliga skulden som andel av ekonomin krymper. Detstatsfinansiella målet bör därför formuleras som enminskning av statsskulden till en viss nivå.Tabell 8 Den offentliga sektorns finanser enligt Moderata samlings-partiet(miljarder kronor)Tabell 8: (2000 2001 2002 )Även om tillväxten inte skulle bli högre än genomsnittligöver konjunkturcykeln bör överskottetvara positivt dessa år för att få till stånd en minskning avstatsskulden. Vårt alternativ som sammanfattas i tabell 8innebär ett överskott på ,2001 och 44,5 miljarder kronor2002.Vi föreslår nettobesparingar som uppgår till 2000, 56miljarder kronor 2001 och 2002. Detta ger ett utrymmeför skattesänkningar, med hänsyn till vårt större överskott, som uppgår tillknappt 2000, 2001 och drygt 91miljarder kronor 2002 utöver vad regeringen föreslår. Totalt uppgår våraskattesänkningar till 2000, 74 miljarder kronor2001 och 2002.Till skillnad från regeringen har vi en plan för en kontinuerlig försäljningav statliga företag. Sammanlagt förordar vi privatiseringar 2000-2002 på 170miljarder kronor, vilket är avsevärt mer än regeringen. Detta extra utrymmefinansierar i huvudsak investeringar i infrastruktur men även vissa utgifter avengångskaraktär. Till det kommer att statsskulden amorteras snabbare. Nivånpå sparandet måste dock avvägas mot de krav som vårt statsskuldsmålställer. Skulle det visa sig att den ekonomiska utvecklingen blir sämre änregeringens kalkyl får en justering göras av skatte- och utgiftsförslagen. Motbakgrund av att vårt mål är att de offentliga finanserna skall var i balans överkonjunkturcykeln kan vi acceptera att det finansiella sparandet blir någotlägre vid en lägre tillväxt. Vi kan dock inte tillåta att sparandet krymper såmycket att våra statsskuldsmål inte kan uppfyllas. Hänsyn måste givetvisockså tas till den samhällsekonomiska situationen så att inte överhettnings-tendenser uppstår.Offentligt utgiftstakUtgiftstaket för de offentliga finanserna består av det statligautgiftsstaket som fastställer samt av beräknadekommunala avgifter. Interna transaktioner mellankommunsektorn och ålderspensionssystemet dras av vidberäkningen av det offentliga utgiftstaket. Regeringen angeratt utgiftstaket för offentlig sektor skall beräknas till 1.066miljarder kronor 2000, 2001och1.142 miljarder 2002.De förslag vi lägger i denna motion påverkar i högre grad det offentligautgiftstaket än det statliga. En orsak är att vi föreslår införandet av ennationell skolpeng i , vilket innebär att kommunala kostnader tasöver av staten. En annan orsak är att de skattesänkningar som vi föreslår istor utsträckning påverkar de kommunala inkomsterna, varför en ekonomiskreglering måste ske mellan staten och kommunsektorn.Tabell 9 Utgiftstak för den offentliga sektorn 2000-2002(miljarder kronor)Tabell 9: ()Mot denna bakrund föreslår vi att utgiftstaket för denoffentliga sektorn beräknas till 2000,2001 och 1.054 miljarder kronor2002. Våra utgiftstak är således lägre änregeringens samt och 88 miljarderkronor . innebär detta att deoffentliga utgifternas andel av BNP är cirka 4 procentenheterlägre än regeringens förslag.Lägre skatt, mindre bidrag,prioriterade kärnuppgifterI tabell 10 beskrivs våra förslag till besparingar. Detutrymme för skattesänkningar som skapats genom de olikabesparingarna har huvudsakligen utnyttjats till att finansierade skattesänkningar som redovisas i kapitel 6. Vi föreslårockså omprioriteringar till förmån för de offentligakärnuppgifterna.Tabell 10 Förändringar i sammandrag av de offentliga utgifterna i förhållande till regeringens förslag (Statsfinansiella effektermiljarder kronor)Tabell 10: (2000 2001 2002 )Som tabellen visar har anslagen för rättstrygghet räknats uppliksom anslagen för handikappade och vissa utsattapensionärer. Vi föreslår åtgärder som leder till stärkt kvalitésåväl i den grundläggande skolutbildningen som inomhögskolans ram. Det innebär även större forskningsanslag änvad regeringen förordar. Vi föreslår, vad gäller sjukvård,äldreomsorg samt undervisningen i grundskola ochgymnasium, reformer som leder resurser direkt till deberörda verksamheterna.Våra förslag om minskade transfereringar till hushållssektorn och en störreegenfinansiering av den nya arbetslöshetsförsäkringen förutsätter att deskattesänkningar som vi föreslår genomförs. Genom skattesänkningarnaskapas utrymme för att täcka ökade kostnader antingen löpande eller genomatt utrymme ges för att bygga upp en sparad buffert.Skattesänkningarna och de offentligafinansernaI tabellen redovisas effekterna på konsoliderad offentligsektor av våra förslag till sänkta skatter. Beräkningen byggerpå uppgifter från . Justering hargjorts för det kassamässiga utfallet för respektive budgetår.Tabell 11 Skattesänkningar, miljarder kronor priser KOSTabell 11: (2000 2001 2002 )Statens utgiftstak och utgiftsramarDe sammanlagda utgiftsminskningar vi föreslår leder till attdet statliga utgiftstaket kan bestämmas till belopp som är imotsvarande mån lägre. Vi avvisar ocksåbudgeteringsmarginalen eftersom den påverkar budget-disciplinen negativt. Om de föreslagna taken för statensutgifter behöver överskridas, får regeringen återkomma tillriksdagen med redovisning av varför det ökaderesursbehovet uppstått samt med förslag och åtgärder för attuppfylla det ursprungligt fastställda utgiftstaket.Mot denna bakgrund föreslår vi att det statliga utgiftstaket bestäms till 755miljarder kronor 2000, 2001 och 781 miljarder kronor2002. Det betyder som visats att utgiftsramarna för den offentligasektorn med vårt förslag skall bestämmas till 2000,2001 och 2002.I tabell 12 redovisas våra förslag till utgiftsramar för respektiveutgiftsområde. Därefter följer översiktligt de förändringar vi vill genomförapå respektive utgiftsområde.Tabell 12 Våra förslag till utgiftsramarTabell 12: (2000 2001 2002 )Våra förslag per utgiftsområdeNedan presenteras Moderata samlingspartiets förslag tillstatsbudget i detalj för varje utgiftsområde. Någrautgiftsområden berörs ej av förändringar jämfört medregeringens förslag varför de inte redovisas här.För varje utgiftsområde anges de moderata förslagen i sammandrag. Förstredovisas regeringens förslag till ramar därefter de av Moderata samlings-partiet föreslagna förändringarna. Endast de anslag som berörs avförändringarna redovisas.Utgiftsområde 1 Rikets styrelseFörslag i sammandrag tusental kronorTabell 13: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )I en demokrati bör politiska partier vara oberoende av staten.Partistödet bör därför minskas och däreftersuccessivt avvecklas. Enligt vårt förslag minskas partistödettill en tredjedel av det nuvarande fr.o.m. budgetåret 2000.Behovet av en reformering och avveckling av presstödet framstår somuppenbart. Vi föreslår därför att presstödet avvecklas i två steg, varav detförsta infaller . I och med att presstödet avskaffas bortfaller en avPresstödsnämndens huvuduppgifter varför nämnden bör avvecklas fr.o.m. år2001.Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 14: (2000 förändring 2001 förändring 2002 förändring )Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och statsförvaltningVissa besparingar görs genom vårt förslag om införandet avett nytt obundet revisionsorgan genom sammanslagning avgranskningsresurser från revisorer ochRiksrevisionsverket. Vidare bör besparingar uppnås genomatt Statskontoret avlastas arbetsuppgifter med anledning avIT-säkringen inför . Vi anser dessutom attSCB:s uppgifter skall begränsas och specificeras. Övrigadelar kan med fördel utföras av andra aktörer. Införandet avett nytt yrkesregister avvisas liksom genomförandet av en nyfolk- och bostadsräkning. En minskning av Riksgäldskontoretshushållsupplåning innebär att dess förvaltningskostnader kanminskas.Utgiftsområde 3 och uppbördFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 15: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Smugglingen av cigaretter har ökat kraftigt. Trotsskattesänkning är smugglingen fortfarande betydande. Tullenbör därför få större resurser för ökad kontroll. Anslaget tilltullen bör ökas med . Genom dettabedöms intäkterna till statskassan öka med minstmotsvarande belopp.Utgiftsområde 4 RättsväsendetFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 16: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )års försvagning av rättsväsendet har gjort det alltsvårare för statsmakterna att skydda medborgarna mot brott.Regeringens förstärkning av rättsväsendet ärotillräckligt med hänsyn till myndigheternas akuta behov avkompensation besparingar. finns ettuppdämt behov av personalförstärkning,kompetensutveckling och vidareutbildning. Ett effektivtresursutnyttjande inom myndigheterna förutsätter dessutomatt nödvändiga satsningar görs på IT och metodutveckling. Isammanhanget måste även kostnaderna för den ökadeinternationaliseringen vägas in, liksom de ökadekompetenskrav som den allt vanligare gränsöverskridandeoch svårutredda brottsligheten för med sig. För Moderatasamlingspartiet är det en högst prioriterad uppgift attåterupprätta medborgarnas förtroende för rättsstaten varför visatsar mer än regeringen pårättsväsendet kommande . skärper vi kravenpå effektivt resursutnyttjande, resultatuppföljning och gottledarskap inom rättsväsendet.Utgiftsområde 5 och internationell samverkanFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 17: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Globaliseringen ställer allt större krav på en modern ochflexibel utrikesförvaltning. är i behovav ständig förnyelse och tillräckliga resurser. Vi förordardärför en förstärkning av bl.a. de medel som ställs tillambassadernas förfogande för främjande av svensktnäringsliv utomlands.Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro i deutomeuropeiska industriländerna. Framväxten av dynamiska ekonomier ifrämst och och förhoppningsvis snart södra ställerstörre krav på kontaktytor och kompetens.Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU och särskiltdess utvidgningsprocess och gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikliksom arbetet på en gemensam europeisk säkerhetsordning fordrar engedigen kompetens samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela Europaoch . Detta är särskilt angeläget i med tanke på denbesvärande situationen för mänskliga rättigheter och demokrati i Vitryssland.Utgiftsområde 6 TotalförsvarFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 18: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Försvarets verksamhet har drabbats hårt av regeringenslöftesbrott och oförmåga att samla sig till ett nyttförsvarsbeslut. stod det klart att 1996 årsförsvarsbeslut havererat. , , saknasfortfarande ett tillräckligt underlag för ett heltäckandeförsvarsbeslut. Istället för en samlad struktureradbeslutsprocess tvingas att steg för steg och medrisk för bristande sammanhang fatta detaljbeslut i skildafrågor.Försvarets verksamhet går på sparlåga. och2001 saknas såväl medel för nödvändig utveckling av våra förband,framförallt vad gäller officerarnas kompetens, som nödvändig anskaffning avmodern materiel. Försvaret bör därför och i enlighet med tidigareriksdagsbeslut engångsvis få ersättning för effekterna av den fullatillämpningen av anslagsförordningen. Anslaget för ny materiel (A3) bördessutom även fortsättningsvis räknas upp med den s.k. teknikfaktorn. Denslutliga fördelningen mellan anslagen A1 och A3 böranstå till vårens försvarsbeslut.Anslaget A 2 bör i enlighet med tidigare moderata förslag i sin helhetöverföras till utgiftsområde 7.Utgiftsområde 7 Internationellt biståndTabell 19: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Regeringens budgetförslag visar att ett utbetalningsmål fördet svenska biståndet är irrelevant som målbeskrivning.Erfarenheten visar också att utbetalda medel varit väsentligtunder budget och att stora reservationer ackumulerats.Insatser i tredje världen bör inriktas för att effektivt utrotafattigdomen. Frihandel, fri företagsamhet och respekt förmänskliga rättigheter är förutsättningar författigdomsutrotningen i världen.Militära och civila insatser inom FN:s och ram och i Bosnien ochKosovo är bidrag till internationell frihet och säkerhet. Inomutgiftsområde 7 bör det skapas en samlad post för fredsbevarandeverksamhet.En kraftfull satsning på skuldsanering för utvecklingsorienterade regimer iAfrika bör genomföras.Den s.k. Östersjömiljarden har försvårat en samordnad strategi förstödinsatserna till . Den bör därför upplösas ochmedel tillföras det ordinarie Central- och Östeuropastödet.Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 20: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Regeringen väljer att fortsätta anslå budgetmedel till vissabostadsområden i ett antal kommuner. Vi moderater vill istället pröva andra möjligheter, som innebär en mindrebelastning på statsbudgeten. Den viktigaste uppgiften är attgöra det svenska samhället så öppet att en ökad socialrörlighet blir möjlig. En avreglering av bl.a.bostadsmarknaden och arbetsmarknaden kommer att fåpositiva effekter för integrationsarbetet.Diskrimineringsombudsmannen flyttas från detta utgiftsområde till område14.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 21: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Ett införande av vårdgarantin leder till bättre utnyttjande avsjukvårdens resurser och en avveckling av vårdköerna. Dekostnader som uppkommer vid införandet är engångsvisaoch kan finansieras inom ramen för utgiftsområde 25.Genom en bättre konstruktion av högkostnadsskyddetminskar egenkostnaden för enskilda med stora behov avtandvård. Det innebär att vi har i förhållande till regeringenett högre anslag för detta med 300 miljoner kronor.Kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen tas över av statenoch en frivillig läkemedelsförsäkring införs. Den beräknaskosta per vuxen person och månad och täckeralla läkemedel. Vi satsar mer än regeringen på arbetet motaids.Vi anslår mer än regeringen för statligassistansersättning vilket även skall gälla personer redan från ochmed . Rätten till personlig assistent under skoltid och vid vistelse pådagcenter återinförs. De första 20 timmarnas rätt till assistans blir åter ettstatligt ansvar.Ett särskilt bostadsstöd för funktionshindrade införs och 100 miljonerkronor anslås under ett nytt anslag. Det är orimligt att funktionshindradeskall tvingas söka socialbidrag för att kunna bo kvar i sina handikapp-anpassade lägenheter.Situationen för de psykiskt funktionshindrade uppmärksammas alltmer. Viföreslår en kraftig förbättring med och år 2001utöver regeringens förslag i särskilda stimulansbidrag till kommunerna för attmöjliggöra att även de psykiskt sjuka får assistans.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 22: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Kompensationen i sjukpenningförsäkringen skall . Ytterligare en karensdag införs isjukförsäkringen från . Sjukpenning-grundande inkomst (SGI) bör förändras så att den beräknaspå ett medelvärde av de senaste 24 månadernas inkomst istället för att som beräknas på en antagen inkomst iframtiden samt att den räknas upp med basbeloppet. Dettaförenklar SGI ytterligare som det minskarkostnaderna i försäkringen.Finansiell samverkan och ökad samordning av insatser skall varahuvudregel vid rehabilitering och utgöra en naturlig del av arbetet. Vi harockså i vår budgetram för utgiftsområde 10 räknat med ekonomiska vinsterav en konkret samordning. Vi anslår också medel till RFV för detta ändamål.Kontrollen av utnyttjandet av sjukpenningförsäkringen och för förtids-pensionen bör intensifieras för att ytterligare minska kostnaderna och ökalegitimiteten för socialförsäkringssystemen. Antalet nytillkommande för-tidspensionärer beräknas sjunka till cirka 20.000 . För att möjliggörasamverkan mellan socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, socialtjänstenoch arbetsförmedlingen anslår vi till 2000 och 2001.De sjukskrivningar som beror på trafikolyckor bekostas via denobligatoriska trafikskadeförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringen justerasavseende tillkommande livräntor, vilket leder till kostnadsminskningar från2002.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 23: (33 618 800 1 285 000 32 691 000 1 285 000 32198 000 1 285 000 )Änkepensionerna skall fr.o.m. återställastill den nivå som gällde före . Vi föreslårockså att fritidsfastighet eller privat pensionssparande inteskall räknas in vid beräkningen av bostadstillägget.Förändringen skall ske från den 1 januari 2000.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barnFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 24: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Kompensationen i föräldraförsäkringen skall . Havandeskapspenningen samordnas medsjukpenningförsäkringen från . Dettapåverkar anslaget för sjukpenning. De förändringar avberäkningen av SGI vi föreslår berör ävenföräldraförsäkringen.Ett avdrag på per barn och år införs. Barnfamiljernasvalfrihet ökar genom avdragsrätt, styrkta barnomsorgskostnader och vård-nadsbidrag/barnomsorgspeng.Vår grundprincip är att föräldrarna aldrig kan komma ifrån sittförsörjningsansvar. Med vårt förslag till ett reformerat underhållsstöd uppnårman samma materiella trygghet för barnet som . Vårt förslag innebär enminskad kostnad med 2001 och lika mycket 2002.Utgiftsområde 13Förslag i sammandrag tusentals kronorTabell 25: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Arbetslöshetsförsäkringen skall inte administreras via defackliga organisationerna, utan vara ett statligt åtagande föratt ge alla arbetstagare som drabbas av arbetslöshet ettrimligt ekonomiskt skydd. Därför anslås medel till att göraförsäkringen allmän och obligatorisk.Arbetslöshetsförsäkringen är tänkt att fungera som en omställnings-försäkring. Den som blir arbetslös skall skyddas mot stora inkomstbortfallunder den tid då han/hon söker nytt arbete eller bygger på sin kompetens föratt erhålla arbete i ett annat yrke. Ersättningsnivån föreslås vara isamtliga socialförsäkringssystem. Försäkringssystemet skall utformas så attinlåsningseffekter undviks, en sund lönebildning främjas och så att denenskilde ges starka incitament att söka och acceptera nya jobb. Därförföreslås att försäkringens varaktighet begränsas. Generösare villkor föreslåsdärvid gälla för äldre arbetstagare.I dag står skattebetalarna hela risken vid ökad arbetslöshet. Fortsättnings-vis bör den enskilde försäkringstagaren ta ett ökat ansvar för arbets-löshetsförsäkringens finansiering.