mot · GN02MJ533 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ533av , ()GenteknikOdling av gentekniskt förändrade växter styrs inom EUgenom direktiv. I regleras odling av genetisktmodifierade växter (och genetiskt modifierade organismer,GMO) i , i en särskild förordning och i ett antalmyndighetsföreskrifter. Erfarenheterna av dessa förändrade"nya" organismer är begränsade och lagstiftningen harkommit till bland annat för att beakta de potentiella riskersom kan finnas med organismer som förändrats med hjälp avgenteknik.Genmodifierade växterDet vanligaste är att man genmodifierar växter för attgöra dem tåliga mot ett visst ogräsbekämpningsmedel(herbicidtolerans). På så sätt förstörs inte själva grödan närfält besprutas mot ogräs.Grödor med inbyggd resistens mot växtskadegörare, t.ex. insekter,svampar eller virus, kan leda till minskad användning av bekämpningsmedeli jordbruket. En annan tänkbar utvecklingsmöjlighet är grödor som kan klarasig bättre i ogynnsamma miljöer. Ytterligare en anledning till attgenmodifiera växter är att man kan skräddarsy dem för industriella behov.Exempel på detta är genmodifierad potatis vars stärkelse används blandannat vid papperstillverkning. Tack vare att stärkelsesammansättningenändrats går det att undvika viss kemisk bearbetning av stärkelsen somindustrin annars skulle behöva göra.MiljöriskerNär det gäller gentekniskt förändrade växter beror framförallt riskbilden på vilken art det är som modifierats, vilkeneller vilka egenskaper som tillförts och i vilken miljö växtenska odlas. Det är främst två risker som har diskuterats. Denförsta är om växten som förändrats med genteknik kan bli ettogräs, det vill säga börja sprida sig och bli ett problem både ioch utanför odlingslandskapet. Den andra är om de nyinsattagenerna genom pollinering kan spridas till vilda artfrändereller nära släktingar som i sin tur får ett beteende som ärskadligt för miljön. För detta krävs givetvis att korsningsbaraväxter finns i den omgivande miljön.Andra risker som diskuteras med genetiskt modifierade växter är att derassamspel med andra organismer kan påverkas av den nya egenskapen och attdetta då kan leda till oönskade effekter på ekosystemen. Till exempel kaninbyggd insektsresistens leda till att en skadegörande insektsart slås ut inomett helt område. Detta skulle kunna få ekologiska effekter om insekten i frågaär viktig för andra växter eller för djur, exempelvis fåglar och rovinsekter.De ekologiska riskerna med genetiskt modifierade växter kan vara svåraatt förutse. Detta beror på att det kan dröja åtskilliga år innan de ekologiskaeffekterna blir synliga.Det är vanligt att de genetiskt modifierade växterna innehåller gener somger motståndskraft (resistens) mot vissa antibiotika. Antibiotikaresistens-gener används ibland för att möjliggöra framtagningen av de genetisktmodifierade växterna. Det förs en debatt om risken med detta. En del menaratt motståndskraften mot antibiotika kan föras över till bakterier itarmkanalen hos människor och djur. och Livsmedelsverketanser att risken för detta är mycket liten. Det bör påpekas att denantibiotikaresistensgen som är mest förekommande vid genmodifiering gerresistens mot ett antibiotikum som används i mycket liten utsträckning förbehandling av människor och djur. Enligt försiktighetsprincipen bör mandock undvika att införa gener som inte behövs i slutprodukten.Antibiotikaresistensgener behövs inte i de genetiskt modifierade växternaefter laboratoriestadiet. Arbete pågår i företag och på universitet för attåstadkomma en teknik för att kunna ta bort oönskade gener när de inte längrebehövs.Tillåtet inom EUÅtta typer av genetiskt modifierade växter inom fyra arterhar fått tillstånd enligt gentekniklagstiftningen attsläppas ut på marknaden inom EU. Dessa är en typ avherbicidtolerant tobak, tre typer av fodermajs (genetisktmodifierad för herbicidtolerans och/eller insektsresistens), entyp av delvis herbicidtolerant rosésallat, två typer avfärgförändrade nejlikor och en typ av nejlika med förlängdhållbarhet. Dessutom är det tillåtet att importera en typ avherbicidtolerant soja och en typ av herbicidtolerant raps tillEU.Hittills har lämnat invändningar mot marknadsgodkännande inomEU av genetiskt modifierade växter i 16 fall. Sju ärenden har intehaft några invändningar mot - tobak, tre olika nejlikor, bomull, rosésallat förutsädesproduktion samt import, hantering och bearbetning av fodermajs.Sverige kan temporärt stoppa en inom EU godkänd GMO-produkt om detfinns vetenskapliga belägg för att en användning av GMO:n i skullemedföra miljö- eller hälsorisker. Finns det däremot inga sådana specifikarisker för kan import eller användning inte stoppas på annat sätt änatt lantbrukare, växtförädlare, grossister, handlare etc. frivilligt avstår från attanvända de genetiskt modifierade växterna eller produkter från dem.Märkning av livsmedel i EUMärkning av livsmedel regleras av förordningen (EG) nr258/97 om nya livsmedel och livsmedelsingredienser(""). För att en genmodifierad gröda/produktska få användas som livsmedel inom EU krävs ettgodkännande enligt "". är denbehöriga myndigheten som säkerhetsbedömer livsmedlen iSverige.EU kräver således märkning av vissa livsmedel som är tillverkade medgenteknik.Företagen måste märka alla livsmedel framställda med genteknik somskiljer sig från traditionellt framställda livsmedel.Alla genmodifierade färska frukter och grönsaker, spannmål och gryn avolika slag ska märkas.Om gener från djur har överförts till växter ska det framgå.Om ett livsmedel innehåller nya ämnen som kommer från något som kanorsaka hälsoproblem, t.ex. allergier, ska det tydligt anges på förpackningen.Företagen måste inte märka tillsatser och enzymer och inte heller kött,mjölk och ägg från djur som äter foder som framställts med genteknik.Beslut om märkning tas av EU från fall till fall. Oljor, socker och andraraffinerade produkter såsom raffinerade majs- och sojaprodukter där ingetnytt DNA eller nytt protein påvisats behöver inte märkas.Frivillig märkningI de fall där inte lagstiftningen tvingar fram märkning kanden svenska handeln och industrin ändå frivilligt kommaöverens om att märka livsmedel som är tillverkade medgenteknik. Enligt KRAV:s och Demeters regler för ekologisklivsmedelsproduktion får genteknik inte användas iproduktionen.Livsmedelsmärkning i USAI har man delvis en annan syn på livsmedelsmärkning.Där finns inga krav på märkning av livsmedel som tillverkatsmed hjälp av genteknik. Märkningskraven är utformade påett annat sätt och tillverkningsmetoden behöver inte anges.GMO i svenska livsmedelTillverkarna i har valt att blanda de genetisktmodifierade soja- och majssorterna med icke genetisktmodifierad soja och majs. I de flesta skeppslaster av soja ochfodermajs som importeras från till EU ingår det därfören viss mängd genetiskt modifierad råvara. Produkter frånsoja och majs ingår i många hel- och halvfabrikat. Det tordedärför finnas livsmedel som innehåller råvaror från genetisktmodifierade växter även på den svenska marknaden.Analys av GMO i livsmedelNär det gäller frågan om att kunna urskilja livsmedel somhar tillverkats med hjälp av genteknik finns det en skillnadmot traditionellt framställda livsmedel i hela grönsaker ochprodukter som inte har bearbetats så mycket, t.ex. mjöl. Deämnen som har orsakat de nya egenskaperna finns kvar ilivsmedlet i små mängder. Mjöl från GMO-majs eller sojaser precis ut som vanligt mjöl, men det går att med olikaanalysmetoder visa att det kommer från genetisktmodifierade växter.Oljor, socker och stärkelse från genetiskt modifierade växter kan däremotvara identiska med traditionellt framställda produkter. De produkter som kananalyseras omfattas, som beskrivits ovan, av märkningskrav.Några forskningsresultatEnligt en nordisk studie om odling av genmodifieradekulturväxter visar experiment utförda i att raps lättbildar hybrider med ogräset åkerkål närväxterna blommar och pollineras. Alla främmande genersom då tillförts rapsen, exempelvis sådana som gör växternamotståndskraftiga mot bekämpningsmedel, kommer attspridas till de vilda växterna över ett stort område. När dethänder får man hybrider som kan utvecklas till nya arter,exempelvis nya ogräs som klarar bekämpningsmedel lika brasom den modifierade rapsen. Forskarna studerade ävenspridningen inom gräset ängssvingel och kunde konstateraatt det i genomsnitt spreds en gen pergeneration.Forskare vid i har rapporterat att larver frånMonarkfjärilen dött sedan de utsatts för pollen från en variant av s.k. Bt-majs. Sådan majs har försetts med en gen från bakterien Bacillusthuringiensis (Bt) för att hålla en annan fjäril, Majsmotten, borta frånodlingarna. har därför stoppat odlingar inom EU av nyavarianter av Bt-majs som är resistenta mot insekter. Stoppet gäller i avvaktanpå ytterligare information om riskerna och gäller inte redan godkändamajssorter.Förbud inom EUI förbjöd , tillsammans medLuxemburg och , en inom EU godkändgenmodifierad majssort från det schweiziska företagetNovartis. Länderna åberopade miljö- och säkerhetsskäl.Trots invändningar från ligger förbudenfast. upphävde EU:s godkännande avmajs från . , och Storbritannienhar tills vidare stoppat nya GMO-produkter. I avvaktan pånya regler har kommissionen valt att inte agera mot EU-länder som infört förbud mot GMO.Revidering av EG-direktivetI överlämnade kommissionen ett förslag tillrevidering av det direktiv /220 om utsättning av GMO imiljön. Syftet med översynen var att skärpa den miljö- ochhälsoinriktade prövningen samt att införa nya krav omövervakning, tidsbegränsade tillstånd, allmänhetens insyn ibeslutsprocessen m.m. Rådet hade en debatt om förslaget idecember 1998 och parlamentet presenterade sin förstarapport i frågan i februari 1999.Ministerrådet beslutade vid sitt möte bl.a. att märkning skasäkerställas i alla steg av saluföringen av genetiskt modifierade produkteroch det ska klart framgå att "denna produkt innehåller genetiskt modifieradeorganismer".Rådet framhöll också försiktighetsprincipen och de etiska aspekterna idirektivtexten. Rådet gjorde två uttalanden: ett som stöddes av fem ländersom säger att nya godkännanden enligt det gamla direktivet ställs in, ettannat som framhåller att inga nya godkännanden ska ges innan det klargjortsatt en GMO inte har några negativa effekter på hälsa och miljö. Dettauttalande stöddes av sex länder, däribland Sverige.När rådets gemensamma ståndpunkt är formellt antagen kommer direktiv-förslaget att överlämnas till för en andra läsning.AvslutningsvisLivsmedel ska märkas om det kan bevisas att de innehållergenmodifierade ingredienser. Det står i . Ändå kan det påstås att ingen vet hurmånga varor det finns i våra butiker.Reglerna synes så oklara och otydliga att det i praktiken är få livsmedelsom märks. Om man inte kan bevisa att det finns DNA-rester kvar behövsingen märkning. Detta är ett vetenskapligt dilemma och det är svårt attfastställa exakta gränser. En viktig uppgift för framtiden är att sudda ut grå-zonerna vad det gäller gränsdragningarna. Företag, producenter, importörerm fl borde få ett större ansvar att bevisa om det förekommer GMO-tillsatserav något slag. Alternativa produkter är KRAV-märkta livsmedel. Här får inteGMO förekomma någonstans i produktion. Kring sistnämnda produktions-teknik borde det även spridas större kännedom från samhällets sida. Vidarebör initiativ tas för en större allmän politisk debatt kring GMO-problematiken och dess konsekvenser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om genteknik.Stockholm den 1 oktober 1999Ronny ()()()