mot · GM02N24 · 1999-08-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N24av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1998/99:137 Införande av schablonberäkning på elmarknaden, m.m.1 Bakgrund1.1 kritik av elmarknadsreformenMiljöpartiet de gröna har kritiserat att svenska hushåll måstebetala för att byta leverantör , medanexempelvis norska och finska hushåll kan byta helt kostnadsfritt med tvåtill tre veckors uppsägningstid. Detta är en uppfattning som Miljöpartietdelar med bland andra , , , ,, , LO och TCO.Det finns tre stora nackdelar med dagens regelverk:För det första har de svenska reglerna lett till en väsentlig prisskillnadmellan de nordiska länderna, t.ex. och , som egentligen är heltomotiverad, eftersom leverantörerna köper el på en gemensam nordiskelbörs.För det andra försvårar det nuvarande regelverket införandet av "grön el".Sedan 1996 miljömärker el som levereras frånvindkraftverk, biobränslen och solenergi samt vattenkraft som byggts ut före1996. är det mest företag som haft en reell chans att välja vilken eldevill köpa. För elkonsumenter i villa eller lägenhet har det varit för dyrt ochkrångligt att byta till en elleverantör som levererar miljömärkt el.För det tredje blockerar reglerna ett brett och kostnadseffektivt införandeav de nya elmätarna. Ett företag som installerar fjärravlästa och timregi-strerande elmätare hos alla kunder ger dem ju friheten att välja enannan leverantör. med avreglerad elmarknad harfärre än 20 000 hushåll installerat en sådan mätare i samband med leveran-törsbyte. Detta är olyckligt, eftersom de nya elmätarna har många fördelaroch bl.a. uppmuntrar till energibesparing. Övergången kommer att ta orimligtlång tid och bli mycket dyr om nätbolagen ska fortsätta att installera enmätare här och en annan där i anslutning till byte av elleverantör.1.2 Regeringens positiva omsvängningFör ungefär menade regeringen (i prop. 1997/98:159) att detfinns "flera skäl att hålla fast vid kravet på timvis mätning somhuvudprincip", men att det bör "övervägas att av rättviseskäl,konkurrensskäl och kostnadsskäl undanta kunder med låg elanvändning,dvs. lägenhetskunder och liknande, från grundprincipen om timvismätning".Med stöd av krav från näringsutskott och fortsatt utrednings-arbete har regeringens omsvängning fullbordats i och med den nu aktuellapropositionen. är det inte bara "lägenhetskunder och liknande" somslipper timmätning, utan i praktiken av alla svenska elkunder. Timvismätning är med regeringens förslag inte längre huvudprincip, utan ettundantag.Det är i grunden positivt att elmarknadsreformen justeras så att konkur-rensen kommer även de små elkunderna till godo. kritik är ihuvudsak tillgodosedd, varför vi endast har mindre invändningar motförslagen rörande elkonsumenterna. När det gäller de nya förslagen rörandede små elproducenterna har vi däremot betydande synpunkter.2 Elmätare för energisparandeDe nya fjärravlästa och timregistrerande elmätare som finns påmarknaden och som utnyttjats av det fåtal konsumenter som byttelleverantör har många fördelar, inte minst att de uppmuntrar tillenergibesparing genom information.Ett gott exempel är visionära , som sedanvalde att bekosta fjärravlästa elmätare för alla sina 23 000 hushåll. Företagetansåg att åtgärden var företagsekonomiskt rationell genom att avläsningen nukan ske automatiskt. En storskalig upphandling och installation av elmätarnagjorde att kostnaden stannade på per hushåll.Miljöpartiet föreslår att ett rationellt och kostnadseffektivt införande av denya elmätarna bör utredas närmare. Frågan handlar närmast om hurenergibolagen kan stimuleras till samlade insatser för att byta till de nyaelmätarna. Förutom exemplet från bör även norska erfarenheterstuderas närmare. I åläggs nätbolagen att installera nya elmätare förkunder med elförbrukning över viss konsumtionsnivå. Denna nivå sänkssuccessivt och förutbestämt så att en förutsägbar, stegvis utbyggnad erhålls.Genom att använda en sådan metod uppnås två fördelar. För det förstainstalleras elmätarna först hos de elkunder som har den största konsumtionenoch därmed får goda möjligheter att ändra sitt konsumtionsmönster och sparaenergi. För det andra vet nätbolagen i förväg vilka kunder som skaomfattas av installationen vid exakt vilken tidpunkt och har möjlighet attminimera sina kostnader.En annan intressant metod introducerades i från den 1 januari 1999.Den innebär ett krav på nätbolagen att avläsa den exakta förbrukningen fyragånger för hushållskunder med en årlig förbrukning över 8 000 kWh,vilket i praktiken omfattar alla som bor i villa. Faktureringen ska vidare ske iefterhand baserat på den verkliga förbrukningen. Den här lagändringen gerkunden en exakt faktura och skapar incitament för nätbolagen att i sambandmed ett normalt återkommande byte av elmätare föredra en ny, fjärravlästelmätare, eftersom man därigenom undviker onödigt stora avläsnings-kostnader.3 Skyddet för små elproducenterNär behandlade förslaget till reformering av elmarknaden(prop. 1993/94:162, bet. 1993/94:NU22) förlängdes skyddet för småelproducenter från föreslagna till . näringsutskottansåg att skyddet för små elproducenter borde finnas , även omman vid en utvärdering av leveranskoncessionssystemet skulle finna attsystemet borde avvecklas . är vi i den situationen, faständen resterande tidsperioden är 14 månader och inte två år.Detta löfte om ett femårigt skydd innebär enligt mening attde små elproducenterna skall tillförsäkras rimliga ekonomiska förutsättningarsom ger investeringsvilja och skälig lönsamhet. Inga radikala förändringarbör göras i de ekonomiska förutsättningarna framtill jämfört med nuläget.En andra viktig utgångspunkt för oss är att vi vill hitta en lösning i dennafråga som så långt som möjligt inte enbart är en övergångslösning , utan som också är framåtsyftande för tiden . Det är avstörsta betydelse att söka nå stabilitet i förutsättningarna för att investera ismåskalig elproduktion. Producenterna skall känna rimlig säkerhet om vadsom gäller också . En sådan stabilitet är av största vikt för attuppnå det energipolitiska målet om ökad utbyggnad av vindkraften. Ocksånivån på ersättningen är viktig i detta sammanhang. Rimliga ekonomiskaförutsättningar måste ges också på . De statliga investerings-bidragen till vindkraftsutbyggnad är betydelselösa om det inte går att fårimlig ekonomi på vindkraftsproduktionen. Både stabilitet och ersättnings-nivå är alltså viktiga för att förhindra att vi får en stagnation ivindkraftsut-byggnaden.3.1 MottagningspliktenRegeringen föreslår i propositionen att mottagningsplikten förelproduktion från små producenter etableras på marknadsmässigagrunder genom att elproduktionen konkurrensupphandlas samordnat påinitiativ från . På detta sätt menar regeringen attstödbehovet för de små elproducenterna kan begränsas. Denna tankegångär ett alternativ till förslag om ett särskiltinköpsbolag med mottagningsplikt, vilket möjligen är en administrativtmer tungrodd lösning.Miljöpartiet anser att den långsiktigt bästa lösningen förmodligen är ettinköpsbolag, lämpligen kopplat till , men att denna lösningkan vara svår att genomföra till . frågar vi oss omden av regeringen aviserade konkurrensupphandlingen hinner genomföras påden korta tid som finns till förfogande. Det för oss viktiga i denna del är attupphandlingen/försäljningen av de små elproducenternas produktion skersamordnat och i konkurrens. Detta möjliggör också i förlängningen enförstärkning av marknadsföringen av miljöanpassad el och ger över huvudtaget stimulans till marknaden för "grön" el. avvisar därför inteförslaget i propositionen, givet att det är genomförbart, men ser helst enlösning som håller på sikt.3.2 Ersättning till små elproducenterDen lösning man väljer för mottagningsplikten sammanhänger delvismed den andra delen av frågan: Hur producenterna skall kompenseras förmellanskillnaden mellan erhållet marknadspris för elen och en rimliggaranterad ersättningsnivå. I denna del säger regeringen ingenting ipropositionen, utan avser att återkomma i höstens budgetproposition.LEKO-utredningens förslag i denna del är att producenterna skallkompenseras via anslag över statsbudgeten. Alternativt föreslår man ensärskild tillfällig avgift på alla elanvändares elräkning underövergångsperioden. Utredningen är dock inte helt färdig i denna del utanavser att återkomma i sitt slutbetänkande om bl.a. desmå elproducenternas ekonomiska förutsättningar.Utifrån det underlag som föreligger menar att det rimliga äratt alla elanvändare, snarare än alla skattebetalare, bidrar till finansieringenav ersättningen till de små elproducenterna. betalas indirekt mer-kostnaden för småskalig elproduktion av respektive leveranskoncessionärskunder. Eftersom den småskaliga elproduktionen är koncentrerad till vissageografiska områden, vindkraften t.ex. till och , så bidrarelkonsumenterna i dessa områden extra mycket, oavsett om de köpersmåskaligt producerad el eller ej. Långsiktigt bör formen för kompensationlikna den som redan finns , men med den skillnad att finansieringen slåsut på alla elanvändare, t.ex. genom intern finansiering inom Svenska kraftnätistället för intern finansiering inom respektive leveranskoncenssionär. På kortsikt kan andra lösningar erfordras på grund av den korta tid som är kvartill dess att leveranskoncessionssystemet upphör.Det är svårt att uttala sig om nivån på ersättningen, dels på grund av attmarknadsvärdet av den småskaliga elproduktionen efter den 1 november1999 inte är känt, dels på grund av att underlag till desmå elproducenternas ekonomiska förutsättningar ännu inte är färdigt. Kritikhar riktats mot de översiktliga siffror som redovisats. är den garan-terade ersättningsnivån i genomsnitt /kWh, vilket baseras på prisetleveranskoncessionären tar ut av hushållskunder och mindre förbrukare medavdrag för skälig administration och vinst. Vi avser att återkomma i fråga omersättningsnivån i samband med behandlingen av statsbudgeten.Det bör också understrykas att kompensationen till de små elproducenternarimligen är av övergående karaktär. På kortare sikt behövs det ersättnings-system som diskuterats ovan. På lång sikt bör ett höjt marknadspris för"grön" el i kombination med en socialekologisk skatteväxling göra attkompensationen inte behövs. Skatteväxlingen innebär att den förnybaraenergiproduktionens konkurrensförutsättningar gynnas på den mer miljö-störande produktionens bekostnad.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda ett rationellt ochkostnadseffektivt införande av fjärravlästa och timregistrerandeelmätare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyddet för små elproducenter.Stockholm den 30 juli 1999Ingegerd Saarinen (mp)()()()Per ()Gotab, 1999