ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02A245 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A245av , Hans (s)Den bidragsgrundade nivån i lönebidragFunktionshindrades situation på arbetsmarknaden har påverkats negativtav såväl den höga arbetslösheten som krisen i samhällsekonomin.Mångdubbelt fler funktionshindrade saknar arbete och egen inkomstjämfört med icke funktionshindrade. Detta är ett problem förden enskilda individ som saknar arbete och egen inkomst. Men det ärockså ett problem för samhället när vi inte når upp till målsättningar omjämlika villkor och delaktighet.Arbetsmarknadssituationen för funktionshindrade har flera bottnar. Dethandlar om bristen på arbete men också bristen på jämlika lönevillkor.Riksdagen har antagit en lag om förbud mot diskriminering av personer medfunktionshinder i arbetslivet. Detta är en av de åtgärder som kan medverkatill en förbättring på arbetsmarknaden för personer med funktionshinder.Men detta räcker inte. En betydande andel funktionshindrade är beroende avlönebidrag för sin anställning. Lönebidrag är ett sätt att kompensera förfunktionsnedsättning som påverkar produktionskapaciteten.I dag är den högsta bidragsgrundande månadslönen för personer medlönebidrag . Denna nivå har varit oförändrad i mer än 5 år.Detta leder till försämrade möjligheter för personer med funktionhinder att fåjobb med högre månadslön. Om inget görs leder detta till att löneklyftornaökar mellan personer som inte har funktionshinder och personer som harfunktionshinder som påverkar produktionskapaciteten.Lönebidragen är alltså inte enbart ett sätt att ordna jobb för personer medfunktionshinder. Det kan också innebära möjligheter att utjämna löne-skillnader. Med den utveckling som är , med oförändrad nivå när detgäller bidragsgrundande månadslön, finns uppenbara risker att löneskillna-derna växer och ojämlikheterna ökar.Jag föreslår därför att den bidragsgrundande nivån i lönebidragen höjs. Detkan vara rimligt att räkna upp med samma nivå som löneutvecklingen harvarit under dessa år. En sådan uppräkning bör kunna finansieras inom ramenför det utrymme som uppstår när kostnaderna minskar på grund av attarbetslösheten sjunker och sysselsättningen ökar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lönebidragen.Stockholm den 4 oktober 1999Hans Karlsson ()
mot · GN02A246 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A246av , ()LönebidragInom de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är lönebidrag ett utmärktinstrument för att underlätta för personer med funktionsnedsättningar attkomma in på arbetsmarknaden.Lönebidraget har utvärderats och visat sig vara samhällsekonomisktlönsamt. I en högkonjunktur är det av största vikt att alla grupper får del avuppgången och de arbetstillfällen som står till buds. Därför är det glädjandeatt regeringen föreslår en förstärkning på detta område. Det är nu man skallta chansen och slussa ut fler på den ordinarie arbetsmarknaden.Ett problem som man nu borde passa på att åtgärda inom systemets ram ärden låga lönenivån. Det finns ett så kallat lönetak ovanför vilket man ej kanfå statligt stöd. Det leder tyvärr ofta till inlåsningseffekter inom vissayrken.Naturligtvis är det inte förbjudet att erbjuda någon högre lön, men det är inteså värst många arbetsgivare som gör det.Lönetaket är och har varit så åtminstone de senastefemton åren. För att personer som har anställning med lönebidrag inte skallvara hänvisade till en viss smal arbetsmarknad eller till vissa regioner, bordeman höja detta tak.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lönebidragen.Stockholm den 29 september 1999Ann-Marie ()()()()
mot · GN02A248 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A248av Örnfjäder, ()Förtida pensionsmöjlighetUtvecklingen på arbetsmarknaden är mycket positiv med många nyaarbetstillfällen som har tillkommit. Det är en situation som vi skallunderstödja med alla de medel som kan stå oss till buds. Tyvärr är det såatt det inte går lika bra överallt eftersom det råder stora regionalaskillnader.På många orter är arbetslösheten fortfarande stor och därför kan detbehövas speciella insatser. Det är också så att många kommuner har en snedåldersfördelning och i de flesta fall sammanfaller det med hög arbetslöshet.Vi hade här i en arbetsmarknadsåtgärd som kallades för genera-tionsväxling. Ett mycket bra alternativ, enligt vår åsikt, till en högungdomsarbetslöshet. Enligt uppgift blev resultatet av den inte så lysandesom man hade önskat. Men grundtanken att en äldre arbetstagare skulle få enförtida möjlighet att pensionera sig mot att en arbetslös ungdom fick enchans att komma ut i arbetslivet var onekligen att slå två flugor i en smäll.Vi tycker att denna idé borde få ytterligare en chans. Vårt förslag är därföratt inom arbetsmarknadsåtgärderna införa denna möjlighet igen. Systemetskall utformas med ett enkelt regelsystem som gör det möjligt för åtgärdenatt fungera.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bland arbetsmarknadsåtgärderna inrätta enmöjlighet till generationsväxling enligt motionens intentioner.Stockholm den 30 september 1999Krister Örnfjäder (s)()()()
mot · GN02A249 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A249av Skånberg, (kd)SabbatsårObalansen är stor mellan dem som har arbete och arbetar för mycket ochdem som inget arbete har och känner sig utanför samhällsgemenskapen.Många skäl talar för att det bör göras möjligt att ta ett sabbatsår förmänniskor . Det skulle öka livskvaliteten för de människorsom vill få en paus i sitt yrkesverksamma liv för resor, vidareutbildning ellerandra personliga projekt.Ett sabbatsår skulle också lätta trycket på arbetsmarknaden och ge tillfälleför arbetslösa att få vikariat, och därmed praktik. Ofta är det justbristen på praktik, eller yrkesverksamhet i närtiden, som hindrar arbetslösa,främst ungdomar och kvinnor, att komma ut på arbetsmarknaden.Ett sabbatsår skulle ge möjlighet att hjälpa barn och barnbarn med barn-tillsyn när man verkligen behövs och ännu är i en ålder då man fortfarandeorkar, liksom att hinna och orka ha omsorg om sina åldrande föräldrar.Det skulle kunna ge möjlighet att under en ettårig försöksperiod få tillfälleatt pröva ett nytt yrke, t.ex. som konstnär, författare eller annan kultur-arbetare, yrken som kan vara svåra att försörja sig på innan man blivitetablerad.Ett sabbatsår, taget åren närmast pensioneringen, skulle kunna vara en för-beredelse för ett meningsfullt och kreativt liv som pensionär.En utredning bör skyndsamt tillsättas för att kartlägga alternativa finansi-eringsmöjligheter. Bland alternativen kan beaktas att överföra pengar från a-kassan till den som tar sabbatsår och därmed ger tillfälle för en arbetslös attfå arbete, eller genom förtida uttag ur egen intjänad pensionsrätt. Utred-ningen bör också överväga de dynamiska effekter som uppstår genomminskad arbetslöshet och de samhällsekonomiska vinster som därmed kangöras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda möjligheten att införa sabbatsår.Stockholm den 3 oktober 1999Tuve Skånberg (kd)()
mot · GN02A256 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A256av Saarinen, ()Företagsanpassat arbetsmarknadsstödNulägesbeskrivningI branscher som av naturliga skäl är beroende av klimat och säsong blirvariationerna i tillgången på arbetstillfällen mycket ojämn. Mednuvarande system tvingas arbetstagaren ut i arbetslöshet, av orsaker somvare sig arbetsgivaren eller den anställde råder över.FörslagFör att tillgodose marknadens ökade krav på kunskap är det av störstavikt att medel ställs till förfogande. Ett utmärkt tillfälle att bedrivautbildning är under de perioder då den anställde tvingas ut i arbetslöshetpå grund av klimatförhållandena.Mot ovan beskrivna bakgrund vill vi peka på behovet av att arbets-marknadsmedel omdisponeras och ställs till förfogande till företagsförlagdutbildning i de fall arbetsmarknadens parter är överens om detta.FördelarDetta förslag medför att företagen bereds större möjlighet att behållaanställda i tillsvidareanställning.Vidare innebär detta förslag att medel som utbetalas till arbetslöshets-ersättning i högre grad kommer till nytta för den enskilde och samhälletgenom högre utbildningsnivå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning av företagsanpassat arbetsmark-nadsstöd i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Ingegerd Saarinen (mp)()()
mot · GN02A257 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A257av , ()FunktionshindradeVi lever i ett land där vi med stolthet talar om alla människors lika värde.Vi förstår alla att det kostar mer tid och möda och därmed ofta merpengar att läsa om synen inte fungerar eller om man är dyslektiker. Ellerta sig fram om benen inte bär. Eller att delta i samhällsdebatten omhörseln sviktar.Vårt solidariska samhälle vilar på insikten att vem som helst av oss kanhamna i den situationen. Samhällets förändring från industrisamhälle tillinformationssamhälle innebär stora möjligheter om du har ett funktions-hinder. Datorer och datorbaserade hjälpmedel kan kompensera funktions-hinder. Du kan scanna in text i datorn som läser upp text med talsyntes. Dukan få allt tal direktinskrivet på datorn och visat på skärmen om du ärhörselskadad. Du kan styra en dator med ögonen, munnen, hakan, talet omdu är rörelsehindrad.Och datorn kan i stort sett styra vilken apparat eller maskin som helst.Möjligheterna hopas! Ja, om insatserna sätts in individ för individ, därmedicinsk rehabilitering samordnas med hjälpmedels-, väglednings-,utbildnings-, praktik- och arbetsmarknadsinsatser.En människa med funktionshinder har många att vända sig till, Lands-tingets rehabiliteringsenhet, (), () och kommunens handikappomsorg. Alla har välutbildadeoch välvilliga handläggare med varsin portmonnä och varsin instruktion omhur pengarna skall användas.För att använda pengarna på det sätt som bäst gagnar den funktions-hindrade måste alla inblandade finna en lösning tillsammans med denna.Hösten 1997 tog ett beslut om samverkan. Men från ord tillhandling är ofta en lång och prestigefull vandring.I de lokala arbetsförmedlingsnämnderna, som beslutade om1996, gavs inte någon plats. I några kommuner erbjöds deen adjungerad plats. Inte heller rehabiliteringsenhet bjöds in.Riksförsäkringsverket å sin sida startade s.k. Caesar-grupper för samverkan,då bjöds inte arbetsförmedlingen in.Många EU-projekt, mål 3, med inriktning mot personer med funktions-hinder pågår runt om i landet, ofta med stor framgång. I får 90 %av deltagarna jobb efteråt. Då lägger , och mål3, pengar i samma portmonnä. Då fungerar det. Men när projektet är slutåtergår var och en till sitt kontor och sina riktlinjer.I dag ligger dessa frågor under medRiksförsäkringsverket och och under Arbetsmarknads-departementets länsarbetsnämnder och .Dessutom ligger de under 23 landsting och 289 kommuner.I gäller arbetslinjen. Vi utgår från att alla människor vill arbeta -för att försörja sig och för att få arbetsgemenskap. Alla kan inte arbeta heltidmen de allra flesta kan arbeta till någon del.Vi behöver samordna resurserna för att de funktionshindrade skall få likavillkor på arbetsmarknaden och för att samhället skall få tillgång till denarbetskraftsresurs många av dem utgör.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av samordnade insatser när det gällerfunktionshindrade.Stockholm den 4 oktober 1999Eva ()()Elisebeht ()()()()()()
mot · GN02A258 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A258av , Elisebeht (s)Arbetshjälpmedel och försäkringarArbetshjälpmedel kan tillhandahållas personer med arbetshandikapp delsav , dels av Arbetsmarknadstyrelsen (AMS).När arbetshjälpmedel som AMS tillhandahåller är placerat på denhandikappades arbetsplats förutsätts arbetgivaren försäkra hjälpmedlet.Personer med visst arbetshandikapp har ofta sin anställning med hjälp avs.k. lönebidrag inom frivilligorganisationerna. Mycket ofta verkarfrivilligorganisationerna under knappa omständigheter med finansiering avkommunala anslag, medlemsavgifter, lotterier osv.Mycket har hänt vad gäller utvecklingen av hjälpmedel som kanbestå i teknisk utrustning av mycket avancerat slag, vilket gör att det blirmycket höga försäkringspremier för arbetsgivaren, i vissa fall så höga attideella organisationer inte har ekonomisk möjlighet att betala sådana. Dålönebidraget inte omfattar kostnader för försäkring av hjälpmedel belastarsådan kostnad direkt arbetsgivaren.Hjälpmedlet som är kopplat till att öka den arbetshandikappades möjlighettill arbete har ingen direkt koppling till arbetsgivarens åtagande för denenskilde lönebidragsanställda utan är i likhet med lönebidraget att anse somen förutsättning för den anställde att kunna ha ett arbete.För att undanröja hinder för de arbetshandikappade att få ett arbete och förfrivilligorganisationerna att kunna ta emot och anställa personer med behovav lönebidrag och eventuella arbetshjälpmedel bör den myndighet sombeviljar och tillhandahåller arbetshjälpmedel också vara den som försäkrardesamma.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetshjälpmedel och försäkringar.Stockholm den 29 september 1999Elisebeht ()()()()
mot · GN02A260 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A260av , ()Offentlig tillfällig anställningFör äldre arbetssökande är det speciella svårigheter som råder när detgäller att åter finna ett arbete på den öppna marknaden. Dessa svårigheterbottnar bland annat i att deras erfarenheter och kompetens inte passar inpå de krav som ställs på nyanmälda platser. Deras kunskaper ocherfarenheter är ofta förvärvade under ett långt arbetsliv på ett och sammaföretag.Till detta kommer att merparten av den äldre arbetskraften ofta är fastförankrade på hemorten, av sociala, ekonomiska och emotionella skäl. Förarbetssökande är oftast inte heller flyttning till annan ort någotalternativ. Risken för såväl psykisk som fysisk ohälsa är också stor då manefter ett långt arbetsliv inte längre upplever sig behövas.Det finns många arbetsuppgifter som de anställda genom OTA-åtgärd utfört; ett exempel är arbetsuppgifter åt olika ideella organisationer.Dessa arbetsuppgifter skulle troligtvis inte blivit utförda annars, men är avstor vikt för organisationen och ofta även för samhällslivet på orten.OTA fasas nu ut och endast de som fyllt och som redan är i åtgärdkommer att få behålla denna. Det kan bli svårt för den som närmar sig ,som blivit arbetslös, och som då måste delta i olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder trots att man vet att det är oerhört svårt att få ett arbete därefter.Offentlig tillfällig anställning bör därför finnas kvar som en åtgärd närarbetsmarknadspolitiska åtgärder prövats eller inte är tillämpliga för denarbetslöse. Det bör vara möjligt att få OTA om man är eller äldre ochman, i samråd med sin arbetsförmedlare, kommer fram till att OTA är denåtgärd som är mest relevant i det enskilda fallet.Möjligheten att fortsätta i OTA bör även finnas kvar för den som är idenna åtgärd men är under 62 år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Offentlig tillfällig anställning, OTA.Stockholm den 4 oktober 1999Jan ()()Gotab, 1999
mot · GN02A261 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A261av , ()PersonaluthyrningsföretagenPersonaluthyrningsverksamheten har expanderat kraftigt sedan den nyalagen om privat arbetsförmedling och personaluthyrning trädde i kraftden första . Antalet privata arbetsförmedlingar har däremot inteökat i nämnvärd omfattning. I riksdagsbeslutet om den nya lagenförutsattes att en utvärdering av effekterna skulle ske . Ienlighet med detta tillsatte regeringen en särskild utredare "meduppgift att utvärdera och analysera effekter och konsekvenser avavregleringen av arbetsförmedlingsmonopolet".Utredningen gav vid handen att det fanns vissa problem inom branschen.Det handlade dels om svårigheter som mer allmänt uppstår när nya former påarbetsmarknaden uppkommer som inte helt täcks in av det regelverk somfinns, dels om speciella problem som berör de anställda och deras villkor.Under senare år har dock, tack vare eller kanske trots den höga tillväxt-takten i branschen, en positiv utveckling skett. Många av företagen är godaarbetsgivare som följer lagar och avtal, kollektivavtal har tecknats medberörda fackliga organisationer och förhållanden har i många fall förbättratsavsevärt för den anställda. Men det finns också exempel på motsatsen.Utredaren pekade på att en del av problemen, exempelvis löneform ocharbetstid, är av sådant slag att de (enligt svensk praxis) skall lösas avtals-vägen. Andra frågor är av sådant slag att det kanske inte krävs nya reglermen en tillämpning som gör att regelverket fyller sin funktion.Oklarheter i tillämpningen av lagen i olika avseenden när det gäller uthyr-ningsföretagen och deras verksamhet bör därför åter ses över.Liksom det finns ett intresse från personalens och de fackliga organisa-tionernas sida att företagen fungerar effektivt och i enlighet med arbetsmark-nadens vanliga spelregler finns naturligtvis också ett intresse från företagenssida att gällande regler och lagar följs för att förhindra oseriös konkurrens.I utredningen nämns någon form av auktorisering/registrering som ett sättatt "stärka de självreglerande mekanismerna inom branschen".Den ökade tillväxttakten inom branschen gör att det nu finns skäl att följaupp den utredning som gjordes 1996.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredningen av personaluthyrningsföretagen.Stockholm den 5 oktober 1999Johnny ()()()()()()()()
mot · GN02A262 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A262av Niska, ()LönebidragObalansen på arbetsmarknaden har varit kraftig . Arbets-lösheten har fyrdubblats. Antalet personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder har ökat enormt.Antalet personer i handikappåtgärder har varit relativt oförändrat. Igenomsnitt sysselsattes 53 000 personer/månad, varav 48 000 hade anställ-ning med lönebidrag och ca 5 000 OSA. Antalet sökande med arbetshandi-kapp på arbetsförmedlingen (AF) och hos ()har ökat markant . Andelen långtidsinskrivningar är högrebland sökande med arbetshandikapp än bland övriga sökande. Medelåldernför sökande med arbetshandikapp är också högre än för övriga. Arbets-handikappade sökande har också en lägre utbildningsnivå än övriga sökandehos arbetsförmedlingen.LOSAM-utredningen visar att samhällets kostnader för funktionshindradeeller arbetsoförmögna personer minskar när dessa genom rehabilitering ochaktiva åtgärder får sysselsättning på arbetsmarknaden. Utredarna visar attrehabilitering är lönsam för samtliga aktörer, inklusive staten, ända upp tillett lönebidrag på . Skräddarsydda lösningar som t.ex. lönebidragoch täckning av merkostnader hos , är både mänskligare och billigareän långtidssjukskrivning och för tidig pensionering. Lönebidragen ärlönsamma för samhällsekonomin, i regel ger de tillbaka en och en halvgånger de satsade pengarna. En anställning hos ger en nettovinst påmellan 50 000 och . Båda arrangemangen är dessutom oftastövergångslösningar, d.v.s. man slussas in på den ordinarie arbetsmarknaden.Det behövs således ett rejält tillskott av lönebidrag, så att de som finns påSamhall men anses kunna klara ett arbete med lönebidrag hos annanarbetsgivare får den chansen och att arbetshandikappade som står i kö påarbetsförmedlingarna och arbetsinstitut och som har behov av lönebidrag fården hjälpen.Samtidigt som behovet är stort vad gäller möjligheten till ett utökat antallönebidrag, så växer också behovet av någon form av indexreglering avlönebidragens storlek med de löneökningar som sker på den ordinariearbetsmarknaden. Här skulle man kunna tänka sig att man omförhandlade dehöga lönebidragen. Dessa finner man inom den privata sektorn. Manskulle då kunna lägga detta utrymme på fler lönebidrag eller på att höja delåga lönebidragen som återfinns inom den offentliga sektorn. Sedandetta prövats skulle man kunna genomföra någon form av koppling,indexreglering, mellan löneökningarna på den ordinarie arbetsmarknadenoch nivån på lönebidragen. Vi anser att även den här delen är viktig i dagenskonkurrenssamhälle där vi måste hitta lösningar som är mänskliga ochrättvisa för de personer som är funktionshindrade eller arbetsoförmögna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lönebidrag.Stockholm den 5 oktober 1999Bengt Niska (s)()
mot · GN02A264 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A264av , ()har granskat . I rapporten påtalas attkraven på de anställda i är alldeles för högt ställda för attföretagen ska nå sina ekonomiska mål.Den arbetsmarknadspolitiska åtgärden att arbeta i ska vara för-behållen dem med sämst förutsättningar på arbetsmarknaden och den skaockså ge möjlighet till meningsfullt och utvecklande arbete.Tyvärr är det många anställda inom som mår dåligt, eftersom detställs alltför stora krav i fråga om social kompetens och förmåga att arbetasjälvständigt. I mål ligger att ett antal övergångar ska ske påde olika arbetsenheterna, vilket i sig kan vara en orsak till press och oro hosde anställda. En annan orsak till oro är att antalet arbetsledare har blivitfärreoch de som är kvar nu får ta hand om fler anställda . Ytterligare ettorosmoment är beskeden om nedläggning av vissa olönsamma enheter,förlagda till orter där arbetstillfällen är alltför få för gruppen arbetshand-ikappade.Genom de högt ställda kraven har många arbetsskadade snarare fått nyaskador än den rehabilitering som skulle ge dem förutsättningar för jobbutanför . Viktiga förutsättningar för att utveckla de arbetshandi-kappades arbetsförmåga saknas också i hög grad.Lönsamhetskraven som ställs på statliga bolag förefaller vara lika höga förSamhall, vilket inte kan anses vara förenligt med det uppdrag som Samhallhar att bereda människor med omfattande funktionshinder ett arbete.Det finns därför många skäl som talar för att se över och dess rolli arbetsmarknadspolitiken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda roll som arbetsmarknads-politisk åtgärd.Stockholm den 30 september 1999Agneta ()()()()