ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02So351 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So351av , ()Barns och ungdomars hälsaDe flesta barn och ungdomar i har goda förutsättningar fören bra uppväxt. På det stora hela finns det en fungerande barnomsorg ochskola, fler och fler kommuner och landsting börjar arbeta efterbarnkonventionen.Enligt , , senaste rapport till regeringen våren1999, framträder i huvudsak en positiv bild av barn och ungdomars situation.En klar majoritet av barnen och ungdomarna ser positivt på sina familje-förhållanden, sin tid med föräldrarna, tryggheten och trivseln i närmiljön. Deflesta trivs i skolan, men en stor andel efterlyser bättre fritidsutbud.När det gäller psykosomatiska besvär som t.ex. huvudvärk, magsmärtoroch sömnsvårigheter är tendenserna tydliga och skrämmande. En försiktiguppskattning som BO gjorde 1998 visar att av alla barn ochungdomar lider av psykiska problem och störningar och att dessa problemökar allt snabbare. Antalet besök på barn- och ungdomspsykiatriska klinikerhar ökat. De sökorsaker som blivit allt vanligare är främst relations- ochbeteendestörningar eller familjeproblem, men även oro och ångest.Depressioner och stressymptom blir alltså mer och mer vanliga bland barnoch ungdomar. Många elever upplever skolans arbetsmiljö som stressande,oro och stök i lektionssalar och matsal, det finns signaler som tyder på att10-12-åringar lider av utbrändhetsymptom.Utifrån alla dessa signaler om barns och ungdomars utsatthet i samhälletidag måste vi fundera hur vi kan utforma miljöer omkring barn ochungdomar som inte leder till dessa symptom. Barnomsorg och skola ska varamiljöer med lugn och ro, vuxna som ser och finns till hans.Regeringens arbete med barnkonvention och med att utveckla barn-perspektiv i allt samhällsbyggande är mycket glädjande och bra. är istort ett välfungerande land för barn och ungdomar, men det finns de som avolika orsaker, får problem. Det händer mycket inom de olika myndigheternaoch departementen, men det finns inget samlat grepp när det gäller barns ochungdomars hälsa. Vi måste ta dessa signaler om problem på allvar och få enhelhetssyn. Därför bör en utredning tillsättas med uppgift att få ett samlatgrepp om barns och ungdomars hälsa.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om barns och ungdomars hälsa.Stockholm den 5 oktober 1999Ann-Kristine ()()
mot · GN02So354 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So354av Virgin, ()Läkemedelsavgift/läkemedelsrutin vid sjukhemsboendeDet är angeläget att vidta åtgärder för att hejda den snabbakostnadsutvecklingen för läkemedel.Gotlands kommun har ändrat rutinerna för medicininköp till de f d sjuk-hemmen vilket innebär att inköp sker på samma sätt som vid slutenvårds-upphandling. Konsekvenserna för detta har blivit att kommunen fårminskade statsbidrag. Kostnaderna vid slutenvårdsupphandlingen har faktu-rerats separat av och betalas via det centrala läkemedels-anslaget. Slutenvårdsmodellen innebär att läkemedel rekvireras från apotek.Sjuksköterska på sjukhemmet registrerar per boende exakt vilka medicinerdenna ordinerats/intagit.Förslaget att övergå till slutenvårdsmodellen tillkom dels för att ApoteketAB meddelat att man inte accepterar att beräkna individuella egenavgifteroch bevaka rabatter och högkostnadsskydd eftersom staten inte längre svararför läkemedelsförmånen men också på grund av den kassation som individu-ellt receptförskrivna läkemedel innebar.Det har framkommit att staten inte medger statsbidrag för läkemedel-kostnaden på sjukhemmen trots att det är fråga om öppen vård. Den nu-varande läkemedelsrutinen vid de f d sjukhemmen innebär samhällsekono-miskt lägre kostnader än individuell receptförskrivning. På grund av deuteblivna statsbidragen känner sig kommunen nu föranledd att övergå till dens k receptmodellen. Staten kommer då att ersätta hela kostnaden trots attsamhällets kostnad ökar genom dyrare inköpspriser, mindre och dyrare för-packningar och ökad kassation.Det är viktigt att värna den personliga integriteten vid handhavandet avrecept och mediciner. Verkligheten är dock den att många av våra gamlaboende på våra f d sjukhem, vid särskilda boendeformer, behöver ett stöd avsjukvårdskunnig personal vid handhavandet av mediciner. På samma sättfungerar det för många som får hemtjänst för att klara ett eget boende. Hjälpmed recept och medicinfördelning ges av distriktssköterska och hemtjänst-personal när den hjälpbehövande inte klarar hanteringen själv.Ett sätt för samhället att spara pengar kan då vara att tillåta att sluten-vårdsmodellen skall kunna användas även i särskilda boendeformer. Inköpenkan samordnas, man slipper småförpackningar och kan ta hand omöverbliven medicin.En utredning för översyn av läkemedelsförmånen för att få kontroll överkostnadsutvecklingen har initierats. Det vore önskvärt att utredningen i sittarbete ser på möjligheten att minska läkemedelskostnaderna genom att tillåtaen slutenvårdsmodell för inköp av medicin vid särskilda boendeformer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten att minska kostnaderna för läke-medel genom annan upphandling.Stockholm den 28 september 1999Lilian Virgin (s)
mot · GN02So360 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So360av , Per (m)VinauktionerVinauktionerSystembolagets monopol står orubbat trots inträde i EU. Dettatotala monopol har fått flera absurda konsekvenser. En av dessa konse-kvenser är att det är förbjudet att hålla vinauktioner som vänder sig tillallmänheten. Det innebär att många vinintresserade deltar iauktioner i t.ex. och . En vinauktion har även hållits påÅlandshav, ombord på en färja.Att förneka vuxna individer att delta i vinauktioner som vänder sig tillallmänheten inom landets gränser är minst sagt löjligt. är på väg attbli ett kultiverat mat- och vinland. har intresset förmat och vin ökat mycket snabbt. Det syns på bredden, med hundratals nyavinprovningssällskap, och också på elitnivå där svenska kockar, sommeliereroch vinprovare vunnit prestigefyllda priser runt om i världen.Ett problem för många av dessa tusentals vinintresserade som vill förkovrasig i vinkunskap är att det är mycket svårt att få tag på andra viner än de somfinns på Systembolaget. Ett viktigt bidrag till att öka variationen avkvalitets-viner i är att tillåta vinauktioner. Utöver att öka möjligheterna attprova flera årgångar av samma vin eller vin från flera vingårdar från sammaområde ger vinauktioner en ökad möjlighet för dödsbon och konkursför-valtare att omsätta vinsamlingar till kontanta medel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att medge vinauktioner.Stockholm den 4 oktober 1999Per ()()
mot · GN02So362 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So362av , ()Öl och idrottIdrott och droger hör inte ihop. För många är det ett budskap somfortfarande är viktigt och sant. För andra är det inte så. Alkohol är denvanligaste drogen både i och i världen i övrigt. Alla vet attalkohol kan skada kroppen efter för stor konsumtion. Ingen kan räkna uteller säga var gränsen går för skador. Eftersom ingen kropp är den andralik är det omöjligt att veta den personliga gränsen för hur mycket just jagkan dricka. Ett annat perspektiv är den moraliska aspekten av alkohol iidrottsvärlden. Många över världen kända idrottsmän har och har haftalkoholproblem. Detta är mycket tragiskt och har orsakat bådeidrottsmannen och hans eller hennes anhöriga ett stort lidande.Makthavare och bidragsgivare är ofta normgivare för etiken och moralen isamhället. Det tål att upprepas att barn oftast inte gör som vi säger utan somvi gör. Därför krävs det starka markeringar som tydliggör att alkohol ochidrott inte hör ihop. Hammarby IF:s supporterklubb är snart färdig med attlansera ett eget öl som kommer att finnas i Systembolagetsbeställningssortiment. Tanken är att ölet skall finnas i alla deras butikerefternyår. En av genom tiderna mest kända fotbollsspelare har fått genamn åt ölet. Han finns också som bild på etiketten. Det torde inte gått någonförbi att mannen inte hade ett problemfritt förhållande till alkohol. Med tankepå hans familj och andra närstående känns det extra osmakligt med dennalansering av ölet. Flera svenska elitklubbars namn kopplas ihop medöltillverkning och -försäljning. Huvudanledningen torde vara att öl är mycketlönsamt. Alkohol är en av orsakerna till att det förekommer våldsuttryck ochvåldshandlingar på läktarplats och utanför idrottsarenor. Det är inte enkelt attförklara för barn och ungdomar att idrott och alkohol inte hör ihop närsupportrar med ölflaskor i händerna, en del märkbart berusade, visas upp påTV och blir en stark konkurrent till annan alkoholinformation i samhället.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen i första hand överlägger medRiksidrottsförbundet om möjliga åtgärder för att förhindra attidrottsföreningar och därmed idrotten förknippas med alkoholdrycker,t.ex. öl,2. att begär att regeringen i andra hand upptarförhandlingar med om den kommunalabidragsgivningen till föreningar som direkt eller indirekt befattar sigmed tillverkning och lansering av öl.Stockholm den 3 oktober 1999Peter ()()
mot · GN02So365 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So365av , (-kd)Alkoholfri uppväxttidVid WHO:s europeiska kongress i med temat Less is Betterdeltog 46 europeiska stater. delegation, ledd av statsrådet , antog därvid 5 övergripande etiska mål och 10 strategiska målför den kommande perioden. har WHO bearbetat den sedan1992 existerande Alcohol Action Plan som den 14 september 1999diskuterades vid ett möte i . Där fastslås att alla länder skallmedverka till sänkt alkoholkonsumtion och att den inte skall överstiga 6liter per invånare och år och för ungdomar ingen konsumtionalls. I detta arbete har haft del genom en representant frånFolkhälsoinstitutet. Den 1995 publicerade ESPAD-undersökningenvisade att svenska ungdomar ur internationell aspekt har en lägre nivåvad gäller alkohol. har också förklarat sig villig stå som värd förnästa i . Temat fördenna konferens skall vara barn och ungdomar.Av tillgängliga uppgifter visar det sig nu att barn och ungdomar har ökatsin alkoholkonsumtion. Livsmedelshandelns usla kontroll av folkölsförsälj-ningen gör denna dryck till den största svartspritsdrycken bland ungdomar.Tendensen är också att allt yngre ungdomar börjar dricka alkohol. Föräldrarköper olagligt ut alkohol från systembolaget till ungdomar. Alkoholindustrinöversvämmar kommunerna med utbud om öltält m m.Den alkoholfria sektorn är allt mer försnävad. Fritidslokalerstängs och bidragen till föreningslivet minskar. Trots att regeringen föreslårkraftigt ökade statsbidrag till kommuner och landsting för skola, äldrevårdoch sjukvård sker det en försnävning i kommunerna som begränsar denideella sektorns arbete. Den kommersiella sektorn i form av typenMcDonald's-butiker är i stort det enda garanterade alkoholfria utbudetför dagens ungdom.Årets budget redovisar inga ökade bidrag till fritidsverksamheten. Anslagettill bidraget för socialt arbete via är oförändrat och skallenligt budgetförslaget förbli så de kommande åren.Det finns anledning för att göra markeringar, som en stimulanstill folkrörelserna för att de skall kunna ytterligare förbättra sitt oftast välfungerande arbete. Frivilligsektorn svarar för betydande belopp avsociala insatser i samhällslivet under beteckningen social ekonomi, vilken avforskaren har skattats till flera procent.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt genom omprioriteringar i statsbudgeten anvisar medelför en förstärkning av barns och ungdomars verksamhet.Stockholm den 4 oktober 1999Fanny ()()()
mot · GN02So369 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So369av , ()Utsatta barnSamhällets viktigaste resurs är våra barn. I har vi internationelltsett ett mycket väl utbyggt trygghetssystem, som syftar till att ge barnengoda och likvärdiga uppväxtförhållanden. Det förebyggande arbetetspelar här en stor och betydelsefull roll.Vi har ett antal olika myndigheter som har till uppgift att stödja barnoch föräldrar när det uppstår problem. Det kostar då samhället stora resurser.Att inrikta resurserna på åtgärder, som ska hindra att problemen uppkommer,skulle spara pengar till samhället, men framför allt ger det mänskliga vinster.Barnens situation i har uppmärksammats i flera olika rapporteroch utredningar . Rapporterna har handlat om hurbarnens situation ser ut i ett som förändras genom bl a omstruktu-rering, arbetslöshet, besparingar, invandring. Barnens situation har ocksåuppmärksammats genom arbete och genom uppfölj-ning av barnkonventionen.Internationell forskning visar på att av sjukdomar och ohälsabland barn och ungdomar kan förklaras med dålig social bakgrund ochhemmiljö.En studie från visar att 1996 levde 120 000 barn i familjersom hade socialbidrag nästan hela året.Långvarigt socialbidragsberoende i barnfamiljer var vanligast i ungafamiljer och bland ensamstående mammor. Familjer födda utanförNorden/EU med kort vistelsetid i hade högst socialbidragsberoende.Många familjer blev kvar i socialbidragssystemet under lång tid.Det finns alltså en mängd rapporter som belyser hur barnens situation serut . Det framgår att det finns all anledning till oro för barn i s kriskzon,dvs barn som riskerar att få en ogynnsam utveckling.De verksamheter som arbetar med barn och ungdomar har utifrån sittområde ansvar för insatser till särskilt utsatta barn och ungdomar. Menutifrån de senaste årens rapporter om barnens situation förefaller dessainsatser otillräckliga. Det behövs också en mer samlad genomgång, analysoch förslag på insatser just för barn i riskzonen.En idé skulle kunna vara att en kommission tillsätts med uppgift attanalysera situationen för särskilt utsatta barn. Denna kommission bör ocksåange förslag till en strategi för hur arbetet i ska bedrivas för att påolika sätt kunna ge dessa barn en mer gynnsam utveckling. Den utlovadebarnbilagan till budgetpropositionen kanske kan ses som en inledning tilldetta. Likaså kan underlag utgöras av (SOU1998:31) och Stöd i föräldraskapet (SOU 1997: 161).I arbetet bör också ingå en genomgång av den kunskap och forskning somfinns om störningar hos vuxna (i form av t ex missbruk, kriminalitet,psykiska problem) och om de riskindikatorer som finns i barndomen. Genomen samlad insats för särskilt utsatta barn kan de rent humanitära effekternabli oerhört viktiga för livskvalitén.I finns på många olika håll en stor kunskap om barn, barns utveck-ling och behov. All denna kunskap bör kunna sammanställas och utgöragrund för vidare forskning och utveckling av arbetet kring barns miljö.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilt utsatta barn - barn i riskzonen.Stockholm den 30 september 1999Anita ()()
mot · GN02So370 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So370av , ()Kvinnor och smärtaAndelen kvinnor med smärtor från utgör en betydandedel av de långtidssjukskrivna i . Rehabiliteringsinsatserna ochvårdkonsumtionen i samband med dessa tillstånd är både stora ochlångvariga. Utvärdering av dessa behandlings- och rehabiliteringsinsatservisar att ohälsotillståndet är svårbehandlat. En alltför stor andel av dessapatienter är missnöjda med den hjälp och behandling de erhållit. Ofta harde också kvar sin smärta.Patientgruppen kan påstås ha låg status inom den medicinska vården. Idagvisar en enkel undersökning inom att en högandel () av vårdpersonal inom primärvården reagerar med osäkerhetoch negativa känslor inför patienter med oklara smärtor.De diagnoser dessa patienter erhåller varierar mellan fysiska symtom-diagnoser, t ex myalgi och psykiatriska diagnoser såsom somatoformt smärt-syndrom, depression eller panikångest. Diagnoserna avspeglar tydligt denuppdelning i psykiskt eller kroppsligt tänkande som präglar vården kringfenomenet smärta.Behandlingsinsatser varierar. De vanligaste rehabiliteringsinstanserna ärprimärvård, rehabiliteringskliniker, privata sjukgymnastikföretag, samt i endel fall psykiatrins öppenvård.Två vanliga, svårbehandlade smärtsamma sjukdomar som främst drabbarkvinnor är kronisk ledgångsreumatism eller reumatoid artrit samtfibromyalgi. För dessa sjukdomar har psykosomatiska samband påvisats,vilket betyder att psykiska faktorer kan påverka sjukdomsförloppen.I ett flertal studier av patienter med fibromyalgi har visats att psyko-farmaka, främst antidepressiva, kan minska de kroppsliga besvären. Ävenhär finns psykosomatiska förklaringsmodeller. Studierna indikerar attpsykologisk behandling och psykoterapi utgör ett viktigt tillskott tillbehandlingsarsenalen även vid kroppsliga sjukdomstillstånd.Forskningen har ändrat fokus från tidigare helt domine-rande belastningsinriktning till hjärnans sätt att hantera hot ochpåfrestningar.Bristen på samordning och samsyn på smärttillstånd i vår nuvaranderehabilitering lämnar utrymme för stora variationer i hantering, bemötandeoch behandling, till nackdel för patienterna.Detta är en av vår tids stora könsrelaterade folkhälsoproblem. Kunskapfinns inom området, men har ingen tagit det övergripande ansvaret,något som kräver ett tvärvetenskapligt samarbete över klinikgränser ochinstitutionsgränser. Samordning av forskningsresultat och tvärvetenskapligmetodutveckling skulle höja kvaliteten i vården för denna storapatientgrupp.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bättre samordning av forskningsresultat ochtvärvetenskaplig metodutveckling för att öka kvaliteten i vården förkvinnor med smärta.Stockholm den 30 september 1999Anita ()()
mot · GN02So371 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So371av , ()Obduktionsverksamheten i SverigeGrundläggande faktorer för att uppnå en god folkhälsa är insikt i såvälsjukdomars utvecklingsförlopp, indikation om sjukdomsframkallande or-saker samt att ge svar på frågan om kroppens påverkan av olika typer avmediciner. Möjligheten att införskaffa dessa fakta har främst baserats påobduktion av avlidna. Tyvärr kan man konstatera att detta faktaunderlag iallt mindre omfattning nyttjas i utveckling av nya behandlingsmetoderoch framtagandet av nya läkemedel.Obduktionsfrekvensen är, av olika orsaker, starkt minskande i landet.Orsaken är, vid sidan av direkta besparingsskäl i vården, dels den lag från1976 som betonar det individuella självbestämmandet, dels transplantations-lagen som ger anhöriga rätt att hindra obduktion avnärstående avliden.Obduktionsfrekvensen i exempelvis var under perioden 1972till 1976 för män och för kvinnor. var dentotala obduktionsfrekvensen nere i och var obduktions-frekvensen . Tendensen är densamma för samtliga län i landet. Avandelen obducerades 1996.En rimlig nivå på obduktionsfrekvensen är nödvändig, vid sidan avforskningsskäl, för att kvalitetsstärka den kliniska diagnostiken och behand-lingen och uppnå tillfredsställande registrering av dödsorsaker.Frågan om obduktion är såväl en etisk som moralisk fråga. Huvudfråganär, vid sidan av medicinens behov, människornas behov av varandra. Somindivider och i ansvaret för varandra har vi rättigheter och skyldigheter.Dagens samhälle innebär, mer accentuerat än tidigare, att sjukdomspanora-mat förändras. En ständig analys och ett ständigt medmänskligt ansvarerfordras för att garantera en utveckling inom det medicinska området ochdärmed lägga grunden för ett rikare liv för allt fler människor.Frågan om obduktion av anhöriga är ofta värdeladdad och grundad påolika typer av värderingar. En förändring av nu rådande, uppenbarligen nega-tiva, utveckling måste därför ske med stor varsamhet. lagstift-ning om det individuella självbestämmandet och den dödes integritet måstegivetvis värnas. måste förståelsen för vårt samhälles ständigabehov av ny kunskap till gagn för kommande generationer öka. Detta kräveren djup dialog mellan samhälle och befolkning.Vi anser att det är angeläget med en fördjupad analys av konsekvensernaoch de långsiktiga följderna av obduktionsverksamheten i Sverige.Regeringen bör återkomma med förslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om obduktionsverksamheten i Sverige.Stockholm den 29 september 1999Kenneth ()()(c)
mot · GN02So373 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So373av , ()Hospisvården i SverigeMan blir skakad när man betraktar den utveckling genomgåravseende dödshjälp inom sjukvården. Från att helt ha tagit avstånd fråndödshjälp, har den holländska läkarkåren kommit att gåi spetsen för legalisering av dödshjälp inom sjukvården. Kulmen nåddesunder då justitie- och sjukvårdsministrar iparlamentet lade ett lagförslag som avser att legalisera dödshjälp inomholländsk sjukvård.Till stora delar innebär det holländska lagförslaget en anpassning till denpraxis som redan är vedertagen, men dessutom går förslaget länge; beställ-ningsdödshjälp föreslås blir legalt, barn ned till föreslås själva kunnabesluta om att få dödshjälp och i extremfall skall svårt sjuka barn kunna fådödhjälp av läkaren utan föräldrarnas medgivande.Den holländska statliga Remmelinkrapporten undersökte 1991 närmare10 000 dödsfall och fann bland dessa att cirka en fjärdedel utgjorde fall avdödshjälp. Utredningen kom även fram till att 1 000 patienter av dessa fåttdödshjälp utan att själva efterfrågat det.Bygg ut hospisverksamhet i alla landstingDet finns andra lösningar på vården i livets slutskede än dödshjälp.Sedan flera år tillbaka drivs så kallade hospis på olika platser i Sverige.Detta är sjukhusavdelningar och inrättningar som ser till den döendepatientens hela situation och ofta även erbjuder vård i hemmet. Denmedicinska behandlingen har i detta läge ofta övergått från att bota till attvårda och av stor vikt är möjligheten att lindra den smärta patientenupplever.Alla landsting har emellertid inte en utbyggd och fungerande hospisverk-samhet. Det borde genom direktiv från riksdag och regering klarläggas attdet är i samhällets intresse att samtliga landsting skall utveckla denna vård-form i största möjliga utsträckning.Fortfarande bedrivs för lite forskning kring hospis, anestesi och palliativvård för äldre och dödligt sjuka patienter. Till denna forskning behöverekonomiska medel frigöras. Detta är viktigt för att förebygga att de krafter isamhället som verkar för dödshjälpens införande även i skall få ökatstöd. Finansiering kan ske genom omfördelning inom forskningsanslagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att hospisverksamheten byggs ut inom samtligalandsting,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökade resurser till forskning om hospis,anestesi och palliativ vård.Stockholm den 4 oktober 1999Mikael ()()