ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sk654 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk654av , ()Beskattningen av aktierEn stor skillnad mellan sparande i enskilda aktier i jämförelse medsparande i en aktiefond är den tidpunkt när reavinstskatt utlöses. Varjegång en försäljning av aktier sker och även när försäljningsintäkten i sinhelhet används till placering i ett annat aktieslag utöses enrealisationsvinst om . I en aktiefond däremot, vilken ju utgörsav placeringar i ett stort antal aktier, drabbas vare sig ägaren avfondandelar eller fondbolaget av realisationsvinstbeskattning näromplacering sker. Däremot utlöses beskattning om/när en andelsägarebyter fond. Beskattningsreglerna av främst aktier motverkar därigenomatt sparare genomför ändamålsenliga och motiverade omplaceringarsärskilt gäller det alltså de sparare som direktäger aktier i enskildaföretag.För att undgå dessa skatteeffekter presenteras på marknaden en rad lös-ningar som kan göra det möjligt att omplacera aktietillgångar utan att utlösareavinstskatt. Bl.a. lanseras denna möjlighet vid vissa kapitalförsäkringarmen den är också ett naturligt inslag vid pensionssparande, bl.a. IPS ienskilda aktier.Det finns starka skäl att inte diskriminera sparande i enskilda aktier,särskilt mot bakgrund av den starka tendensen att i annat fall nästan alltaktieägande kommer att ske via institutioner. En möjlig lösning på detaktuella problemet vore att låta en inregistrerad aktiedepå i beskatnings-hänseende få fungera som en aktiefond, varvid vinstskatt/förlustavdrag ejskulle utlösas så länge förändringar av depåinnehavet ej sker genom uttag.Om däremot uttag sker skulle reavinst/förlust utlösas i relation till hurvärdeförändringen i depån varit. Det skulle vara möjligt att även låta byte avfondandelar behandlas på samma sätt inom ramen för en registrerad depå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär lagförslag i enlighet med vadsom anförts i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Lennart ()
mot · GN02Sk656 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk656av Rådhström, ()Svensk miljödieselMiljödiesel i har en mycket hög kvalitet i förhållande till våragrannländer inom EU. Att sedan inte utländska åkare använder svenskmiljödiesel när de utför transporter i beror på den svenska totalabeskattningen på diesel inklusive momsen. I stället för att försökakomma till en harmonisering av dieselkostnaderna för bl.a. åkerinäringengentemot utländska åkare så väljer den motsatta vägen. Det fårtill följd en rad negativa konsekvenser. Svensk näring kommer attytterligare halka efter i konkurrensjämförelse och den sämre utländskadieseln kommer i än högre grad att förstöra den svenska naturen.Som exempel kan nämnas att i är själva skatten 3.31 kronorper liter inklusive moms.Den tyska dieselskatten är per liter och i 2.60 kronorper liter. I och är dieselskatten momsbefriad. Därtillkommer den aviserade skattehöjningen på svensk diesel med perliter, vilket ger en skatt på per liter inkl. moms.De utländska åkare som trafikerar kan med den mängdbränsle de för med sig vid gränsen ta sig ungefär tur och retur sydsvenskhamn upp till . Detta innebär att blir belastat med mycketstora mängder av föroreningar som vi skulle kunna få drastiskt minskat omsvensk bränsleskatt minskade till utländsk nivå.Att vi dessutom tappar samtliga skatteintäkter på utländska åkare vad avseruteblivna bränsleskatteintäkter är betydande.Nettoeffekterna av en svensk ändring av dieselskatten till internationellnivå är viktig att utreda både ur miljö- och konkurrenssynpunkt. Det ärdessutom en intressant frågeställning vilka effekter på inkomstsidan detskulle få om vi får internationella åkare att tanka sina fordon i Sverigeiställetför att starta resan i vårt land med redan fulltankade ekipage.Svensk åkerinäring befinner sig i en mycket svår situation medanledning av det höga skattetrycket i förhållande till sina utländskakonkurrenter. Situationen är att svenska lastbilsflottor flaggar ut urlandet för att istället bedriva verksamheten med bas från något annat land. Vitar i denna motion inte upp alla de olika problem som finns inom områdetutan konstaterar att det behövs kraftiga insatser på en mängd områden för attvi skall kunna behålla en stark svensk åkerinäring.Att en ändring av energiskattedelen på fordonsbränsle inte är en obetydligdel i detta problem stärker vikten av att åtgärder måste vidtagas omgående.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning av de samhällsekonomiska ochmiljömässiga konsekvenserna av en sänkning av miljödieselskatten nivå under våra närmaste konkurrentländers.Stockholm den 4 oktober 1999Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GN02Sk657 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk657av , ()BokmomsenFrågan om lägre moms på böcker har med jämna mellanrum tagits uppoch debatterats. hade gärna sett att utredningen SOU 1997:141 även fått i uppdrag att pröva frågan om förändradbokmoms, men dessvärre så ingick det inte i utredningens uppdrag.Argumentet för lägre eller ingen moms på böcker är kulturpolitiskt, föratt bl a främja kultur- och kunskapsförmedling, stimulera läsintresset ochkunskapsinhämtandet och att stärka det svenska språket. Sänkt bokmomsär också viktigt med tanke på den snabbt ökade direktimporten av såvälsvensk som utländsk litteratur via Internet, vilket inneburit en ogynnsamkonkurrenssituation för den svenska bokhandeln. En av grundtankarna iEU är konkurrens på lika villkor. När bokhandlare i kansälja böcker utan moms medan man i måste betala moms påsamma böcker får man en ojämn konkurrenssituation som egentligen gårstick i stäv med EU:s syften. Även i många andra EU-länder ärmomssatsen på böcker betydligt lägre än i Sverige.Det är nu hög tid att göra en utredning och pröva frågan om en förändradbokmoms.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att göra en utredning om en förändrad bokmoms.Stockholm den 3 oktober 1999Marianne ()
mot · GN02Sk658 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk658av , ()Moms avseende personalköp av PCMoms avseende personalköp av PC ska vara avdragsgill även för privataföretag för att alla svenskar ska ha samma möjlighet att framöver utnyttjade nya elektroniska motorvägarna, bredbandstekniken.Idag får en arbetsgivare köpa/leasa datorer som erbjuds till samtligaanställda i företaget. Den anställde får sedan betala en avgift för attanvända denna dator. Många tillämpar en möjlighet där man gör ettbruttolöneavdrag, vilket innebär att om datorn kostar sågörs ett avdrag på . Arbetsgivaren slipper betala sociala avgifter m.m.motsvarande och den anställde i sin tur får skattemässigvinst på beloppet beroende på skattesats. För den som har skatt blirnettolöneminskningen , och för den som har blir det186 kr.För dem som jobbar i statlig eller tillkommer enförmån/fördel: Deras arbetsgivare får också lov att dra av moms på dator-inköpet, vilket minskar beloppet som sedan ska betalas av den anställde. Församtliga anställda i privata företag finns inte denna möjlighet. Ett privatföretag får inte dra av momsen för personalköp av datorer.Hur kan detta gå ihop. Om vi nu ska satsa på bredband och möjliggöra förhela svenska folket att få snabba datorkommunikationer så bör väl samtliga,oavsett anställningsform, ges samma möjligheter att skaffa dator.RSV har prövat, bl.a. efter framställning från , möjligheten för privataföretag att dra av denna moms, men de har gett ett negativt besked.Regeringen bör se över denna hantering så att det blir samma villkor vidpersonalköp av datorer antingen man är offentlig- eller privatanställd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att samma villkor skall gälla vad avser momsenvid personalköp av pc i såväl privata som offentliga företag.Stockholm den 30 september 1999Gunnel (c)()
mot · GN02Sk659 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk659av , ()Likvärdiga momsreglerUtformningen av momsreglerna missgynnar privata aktörer som är verk-samma inom områdena vård och skola. Tjänsteproduktion inom vård ochskola är momsbefriad. Det innebär att den moms som betalas vid inköpav exempelvis material inte kan dras av mot en utgående moms.Kostnaderna stannar därför i verksamheterna.De kommunala vårdgivarna och skolorna får ersättning för sådan moms-kostnad. Det får däremot inte de privata konkurrenterna, exempelvis tand-läkare, läkare och friskolor.Konkurrensverket har konstaterat att momsreglerna snedvriderkonkurrensen och hårt drabbar bl.a. de privata tandläkarna. Även konsumen-terna drabbas negativt av de momsregler som är.Regeringen ska med anledning av ovanstående lägga förslag som innebäratt momsreglerna för tandläkare, läkare och friskolor blir desamma som deregler som gäller för motsvarande offentliga verksamheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om likvärdiga momsregler.Stockholm den 3 oktober 1999Tomas ()
mot · GN02Sk660 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk660av , ()FordonsskattenFordonsskatt erläggs av ägare till motorfordon och har som syfte attfinansiera slitage och nybyggnad av vägar.Statens inkomster av skatt på vägtrafik redovisas i budgeten till 6,1miljarder kronor. Dessutom tillkommer statliga inkomster som skatt påbensin, bilaccis och moms, vilka tillsammans utgör betydande intäkter istatsbudgeten.Fordonsskatten tas ut som en årlig avgift baserad på fordonets viktoch miljöklass.För boende i glesbygd som är beroende av bilen som transportmedel inne-bär skatter och avgifter på fordonstrafiken en betydande utgift. Barnfamiljerär en annan stor grupp som drabbas.Stegvisa urholkningar av avdragsmöjligheterna för att använda bil till ochfrån arbetet slår hårt mot hushåll som behöver bilen som transportmedel.Regeringen hävdar ofta att svenska företags konkurrenssituation är bra.Det gäller definitivt inte åkerinäringen.Det höga skattetrycket på bl.a. åkerinäringen har inneburit en betydandeutflaggning av företag till andra länder i syfte att minska kostnaderna och påså sätt bättre hävda sig i den konkurrens som är.Många utredningar visar att ett betydande överuttag sker via skatter ochavgifter, utdrag som inte svarar mot de kostnader som samhället har medanledning av fordonstrafiken.En ofta återkommande devis i regeringsdeklarationer och politiska utspelär att hela ska leva. Utifrån den skattepolitik som förs när det gällerfordonstrafiken kan konstateras att det mer är fråga om tomma ord.Konsekvenserna av det höga avgifts- och skatteuttaget drabbar inte baraåkerinäringen utan alla branscher och hushåll som är beroende avfordonstransporter. Fordonsskatten ska därför avskaffas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avskaffa fordonsskatten i enlighet med vadsom anförts i motionen.Stockholm den 2 oktober 1999Tomas ()
mot · GN02Sk661 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk661av , ()Sänkta skatterSvenskarna tror att de betalar mindre skatt än vad de faktiskt gör visar enSkop-undersökning . Två av tre tror att skatten ärbetydligt lägre än den är. Över en tredjedel tror att skatten på lön ärmindre än hälften av vad den faktiskt är. Trots den underskattningenanser fyra av fem att skatterna behöver sänkas. Missnöjet medskattesystemet har enligt undersökningar stadigt ökatsedan år 1992.Enligt tidningsuppgifter kan den svarta ekonomin i Sverigevara så stor som av BNP. Det har, enligt professor vid i , , gått så långt attregeringar ser mellan fingrarna med den svarta ekonomin eftersom tvåtredjedelar av de pengar som genereras i den spenderas direkt i den officiellaekonomin.En slutsats man kan dra är att människor som har möjlighet själva väljervilken skatt de skall betala. Man förändrar sitt arbetskraftsutbud när det ärlämpligt, man väljer vilken lön som skall beskattas genom en lämpligavvägning mellan beskattat och obeskattat arbete. Man byter arbetsuppgiftermed släktingar och vänner. Lägg till detta att det finns av regeringensanktionerade möjligheter till avdrag av olika slag, i olika grad möjliga attutnyttja för den enskilde. Metoderna är många och alla pekar på samma sak:Den skattenivå vi har i är för hög. I stället för att välja en skatt somaccepteras av ett flertal av folket öppnar den socialdemokratiska regeringenför allehanda krypvägar. Detta luckrar upp skattemoralen och driver framnya kompenserande skattehöjningar. Den enda möjligheten att komma tillrätta med problemet är att sänka den totala skattenivån.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattesänkningars moraliska dimension.Stockholm den 3 oktober 1999Jan ()
mot · GN02Sk662 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk662av , ()Förskjutet skatteår för nystartade mindre företagInledningEn anställd tjänar först sin lön och sedan dras skatten. En företagaremåste anmäla en trolig årsinkomst till skattemyndigheten och betala in entrolig skatt fördelad på , vare sig han/hon har tjänat inpengarna eller inte. För ett nystartat företag innebär detta en stor risk förföretagaren. Vederbörande måste, av eget eller lånat kapital, betala skattinnan han/hon har börjat fakturera. En företagare riskerar mer och tarmer ansvar än vad en anställd gör och skall dessutom försörja sig självoch sitt företag. Därutöver lånar företagaren ut pengar till staten genomatt betala in sin preliminära skatt, utan att få någon ränta på pengarna.Vi anser att det är av betydelse att utforma regler som stimulerar fler attvåga pröva sina idéer genom att starta företag. Reglerna måste också varasådana att den enskilde uppfattar det mödan värt att bli sin egen. Därmeduppmuntras också eget ansvarstagande.Betydelsen för företagaren - möjlig utformningDet är mycket som en företagare har att tänka på, speciellt vid nystart.Det gäller att ge ett snabbt resultat för de företag som vill växa ochanställa. Ett sätt att underlätta detta är att införa förskjutet skatteår.Exempelvis skulle nystartade mindre företag (enmans- ochfåmansföretag) under första verksamhetsåret betala skatten efterintjänandeåret. Därefter fasas de in till den ordning som gäller allaföretag. Regler och alternativ bör studeras närmare.Med företagande följer ansvar som varje samhällsmedborgare borde varamer förstående för, framför allt då det gäller att respektera företagaren.Fördelar för skattemyndighetenSkattemyndigheten får in rätt skattebelopp från början. Slipperadministrera felaktiga inbetalningar.Felmarginalen för skatteinbetalningen måste vara mycket hög . Det ärmycket svårt för en företagare att uppskatta intjänandeåret i förväg. Detbetyder åtskillig administration hos skattemyndigheten, och företagarna får iefterhand korrigera skattebeloppet. Denna administration borde kunnareduceras avsevärt om man införde förskjutet skatteår. Det man tjänar in påall onödig administration borde vara värt vad det kostar samhället att få in derätta skattebeloppen med en tidsförskjutning.Fördelar för nyföretagandetDet är troligt att fler skulle våga ta risken att starta ett företag, och skullesatsningen misslyckas skulle han/hon, utan att riskera att hamna i enekonomisk katastrof, kunna bli anställd igen.Det ger också mindre onödiga kontakter mellan företagare ochskattemyndigheten vilket kanske kan ge ett bättre klimat mellan debåda parterna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en utredning tillsätts för attlägga förslag om hur förskjutet skatteår för nystartade mindre företagkan utformas i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 1 oktober 1999Roy ()()
mot · GN02Sk663 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk663av , ()Skatteavdrag för bidrag till ideella organisationerDe humanitära ideella organisationernas verksamheter är en betydelsefulldel av samhället. De kan göra stora och väsentliga insatserför många behövande människor inom och utom landet.I många andra länder finns möjligheter för skattebetalarna att göra avdragför gåvor till den här typen av organisationer. I finns inte den möjlig-heten. Frågan har tidigare utretts och den har även behandlats i tidigareriksmöten. Ett av skälen till avslag har varit svårigheterna att avgränsa vilkaorganisationer, som skulle anses kvalificerade att motta gåvor, som skullevara avdragsgilla för givaren.En annan invändning har varit att dessa gåvor skall anses vara personligautgifter och därmed inte avdragsgilla.Mot detta kan framhållas att de humanitära organisationerna kan hjälpautsatta personer utan byråkrati. De fungerar inom ett område som det är svårtför sociala myndigheter att klara. Eftersom man är mycket beroende avbidrag från allmänheten skulle en avdragsrätt för givarna göra det möjligt attgöra större insatser. För givarna skulle det vara ett sätt att själva kunna fåallokera en mycket liten del av sina skatter. För mottagarna skulle detsannolikt innebära väsentligt större bidrag.Avgränsningen för vilka organisationer som skulle vara godkända kundelämpligen utgå från dem som erhållit rätten använda insamlingskonton i900 000-serien. Men även inom den gruppen skulle en avgränsning göras tilldem som enbart sysslar med humanitär verksamhet. Som exempel kannämnas , Röda korset, , ,Cancerfonden och Hjärt- och Lungfonden.Det är också rimligt att begränsa avdragsrätten till av ett bas-belopp för skattebetalaren.HemställanHemställanmed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om införande avskatteavdrag för gåvor till ideella organisationer med humanitärinriktning i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 3 oktober 1999Elisabeth ()()()
mot · GN02Sk664 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk664av , ()Utredning om en gemensam momssats för kultursektornDet bör inte ankomma på staten att styra vilket val av kulturaktivitetersom medborgarna gör. Genom skilda skattesatser på olika kulturutbudkan man med fog hävdas göra det. är momspåslaget mycketolika inom kultursektorn. Det finns verksamheter som är heltmomsbefriade medan t.ex. teater-, konsert- och operaföreställningar haren moms på och bokmomsen är på . Den senareden högsta siffran i , där många länder inte har någon bokmomsalls.En annan aspekt är att den tekniska utvecklingen och den alltmera smidigaInternethandeln, där just bokförsäljning är den hittills mest framgångsrikabranschen, har lett till ett ständigt ökande konkurrenstryck på den svenskamediebranschen. Liksom på många andra områden skapar det höga svenskaskattetrycket ett konkurrensmässigt underläge för svenska företag.Hur man skall lösa problemen med såväl konkurrensneutralitet mellanolika typer av medier - vilka innehållsligt tillhandahåller samma vara ellertjänst - t.ex. böcker i tryckt form respektive på cd-rom - som mellan olikasegment av kultursektorn är förvisso inte okomplicerat. Det saknas t.o.m.säkra exakta siffror för hur mycket momsen på dessa områden drar in tillstatskassan.Vi ser det som nödvändigt inför ett kommande ställningstagande att dettabelyses i en utredning. Utgångspunkten bör vara att kultursektorn har enenda momssats och att en sådan förändring i avvaktan på en allmän skatte-sänkning görs statsfinansiellt neutral. bör begära att regeringentillsätter en sådan utredning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en utredning tillsätts för attbelysa effekterna av och möjligheten till en gemensam moms-skattesats för hela kultursektorn i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 1 oktober 1999Elisabeth ()()()()()()()()()()
mot · GN02Sk665 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk665av , ()BokmomsenI regeringsproposition /2000:1 utgiftsområde 17.6 anges attregeringen högt prioriterar insatser för att främja litteratur och läsning.Trots detta är den svenska bokkonsumtionen låg internationellt sett trotsen viss ökad bokförsäljning under 1998.Länder med låg eller ingen moms på böcker har självklart en mycket störreförsäljning per capita. Att så är fallet åskådliggjorde också i samarbete med bokhandeln genom att i samband medBokens Dag "bjuda" konsumenterna på momsen. Detta blev en succé ochbokförsäljningens priskänslighet illustrerades på ett påtagligt sätt.Lägre moms ger således en större omsättning både för förlag och bok-handel. Förlagsbranschen kännetecknas av höga fasta kostnader och be-gränsade särkostnader. Vid lägre priser, t.ex. på grund av reducerad moms,ökar försäljningen. Upplagorna kan göras större och priset per bok kansänkas ytterligare utöver en momssänkning. Högre omsättning påverkarockså bokhandelns omsättning och möjliggör ytterligare prissänkningar vidoförändrad lönsamhet. Slutligen gynnas författarna av högre omsättning,eftersom deras ersättning är avhängig av försäljningens storlek.När bokbranschen "bjöd" på momsen illustrerade det att sänkta skatterskapar dynamik. Det innebär att lägre moms ger större försäljning och högreinkomster till förlag, bokhandel och författare. Det allmänna blir inte hellerlottlöst. Den större aktiviteten ökar skatteinkomsterna från förlag, bokhandeloch författare och den lägre momssatsen kompenseras om inte helt så delvisav den högre omsättningen.I det moderna informationssamhället är fortfarande boken och läsningenutomordentligt väsentliga trots IT och pc. Egentligen bör man vända påresonemanget. Ett informationssamhälle kräver god läsförmåga och godakunskaper för att tillgodogöra sig de landvinningar som IT-utvecklingenerbjuder. Dyra böcker motverkar en sådan utveckling. En sänkt moms påböcker leder inte enbart till fler sålda böcker. Den leder också till en höjdkunskapsnivå bland fler människor. En sänkt bokmoms genererar såledesytterligare en form av dynamik - den bidrar till att skapa en befolkning medbättre kunskaper.Momsen på cirkusföreställningar är , medan momsen på böckerär . Är detta en rationell och klok avvägning? Knappast, cirkus-föreställningar liksom andra kulturarrangemang är personalintensiva. Detmotiverar den låga momssatsen. Samma gäller - vilket statsmakterna inte harbeaktat - författarskap, bokutgivning och bokförsäljning. Böcker bör intediskrimineras i förhållande till cirkusföreställningar. Därför bör en redu-cerad moms på också utgå på böcker.Vad händer om momsen bibehålls på ? En växande del avförsäljningen även av svenska böcker kommer att ske över Internet från t.ex.Storbritannien, som inte alls tar ut moms på böcker.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att mervärdesskatt på böcker skall utgå enligtmomssatsen 6 %.Stockholm den 2 oktober 1999Margit ()()