mot · GN02L430 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L430av , ()Homosexuellas rättigheterHomosexuellas rättigheterRespekten för människors lika värde och rättigheter är grunden för ettsamhälle byggt på demokratins och humanismens grund. Varje människabär på sina unika, individuella egenskaper. De ger tillsammansmänniskans okränkbara värde. Det finns ingen människa som uppfylleren förutbestämd och utstakad norm. Alla människor är olika. Intoleransmot olikheter bland enskilda människor och grupper av människorriskerar att bli en intolerans som kan vändas mot vem som helst.Det undergräver demokratins jordmån och förråar hela samhällsklimatet.Därför är tolerans ett livsavgörande värde för alla människor i samhället,och ett gemensamt värde att försvara.Många starka krafter i samhället bidrar till att öka förståelsen ochtoleransen i vårt samhälle. Ett exempel är att inställningen till homosexualiteti många avseenden blivit alltmer självklar, öppen och positiv. finnsdet dock tendenser till att angreppen mot homosexuella blivit allt råare i vårtland, precis som i många andra länder. Det är främst extrema grupper - blandannat nazistiska - som allt oftare riktar sina attacker mot homosexuella. Detfinns ett flertal exempel, både i och andra länder, där nazister mördareller förföljer människor p g a homosexualitet. Det cirkulerar i dessa extremaorganisationer skrifter som uppmanar till förföljelse av homosexuella.Hets mot folkgruppRedan utredningen om homosexuellas situation i samhället föreslogenhälligt i sitt betänkande (SOU 1984:63) att hets mot homosexuellaskulle göras olaglig. studie över våldet mothomosexuella (rapport 1996:84) konstaterar att det är svårt att se logikeni att utestänga homosexuella från regeln om hets mot folkgrupp. Ävenrapporten (Ds 1998:35) från Arbetsgruppen med uppgift att motverkaoch förebygga rasistiskt och annat etniskt relaterat våld föreslår att hetsmot homosexuella bör jämställas med hets mot folkgrupp. I en nyligenpublicerad doktorsavhandling från vidStockholms universitet redovisas att var fjärde homosexuell blivit utsattför brott på grund av sin homosexualitet (: Hatbrott?Homosexuella kvinnors och mäns berättelser om utsatthet för brott.Stockholm 1999). I årets budgetproposition (1999/2000:1) poängterarregeringen med eftertryck att brott med homofobiska inslag tillhörkategorin "allvarligaste brottslighet", som en stor del av rättsväsendetsresurser skall inriktas på och att ökad kunskap är en förutsättning för attframgångsrikt bekämpa sådana brott.Det behövs emellertid också rättsliga åtgärder. Det är därför en brist i lag-stiftningen att bestämmelsen om hets mot folkgrupp inte går att tillämpa påhets mot homosexuella. Det finns straffrättslig lagstiftning om hets mothomosexuella som grupp i ett flertal europeiska länder. Enligt en kart-läggning som redovisades i ett KU-betänkande (1995/96:KU8) finnssådan lagstiftning i , , , , ochNorge. Mot en lagändring har anförts att den skulle bli en motiveradinskränkning i tryck- och yttrandefriheten. Erfarenheterna från t ex Danmarkoch visar dock att några sådana problem inte finns.En annan invändning har varit att vissa homosexuella inte skulle vilja bliutpekade i lagen som en särskild grupp. Detta påstående har dock ingenempirisk underbyggnad. I debatten har inga homosexuella organisationereller privatpersoner avvisat tanken på ett förbud mot hets. Tvärtom står deorganisationer som arbetar för homosexuellas rättigheter eniga bakom kravetpå en lagändring.Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som gör attäven homosexuella skyddas av bestämmelsen om hets mot folkgrupp. Dettabör ges regeringen till känna.SambolagstiftningenLagstiftningen om sambor av samma kön återfinns i lagen (1987:813)om homosexuella sambor. Denna lag avgränsar ett tydligt område ilagstiftningen där homosexuella sambor ska jämställas medheterosexuella sambor.På övriga områden finns ett antal bestämmelser där sambor av samma könutestängs från de rättigheter och skyldigheter som ges sambor av olika kön.Jävsbestämmelserna i bl.a. aktiebolagslagen, lagen om ekonomiska före-ningar och kommunallagen diskriminerar homosexuella sambor.Lagen om arbetslöshetskassor, lagen om allmän försäkring och studie-stödslagen jämställer inte homosexuella och heterosexuella sambor.Partnerskapskommittén, som hade i uppdrag att bl.a. utreda lagen omhomosexuella sambor, föreslog i sitt betänkande att denna lag skulle ersättasav en ny lag: lagen om sambor av samma kön. Kommitténs lagförslag slårfast principen att homosexuella och heterosexuella sambor ska behandlas påsamma sätt på alla områden inom det offentliga regelverket, utom vad gällerde undantag som uttryckligen nämns i lagen. Den juridiska konstruktionenmotsvarar alltså den som använts i lagen om registrerat partnerskap och somdär visat sig fungera väl.Partnerskapskommitténs förslag har flera förtjänster. För det första skulledenna lag vara en viktig markering av principen om likabehandling avhomosexuella och heterosexuella. För det andra är den lättöverskådlig, så attde som har att tillämpa lagen inte behöver tveka om huruvida en vissbestämmelse går att tillämpa på homosexuella sambor eller ej. För det tredjeskulle denna lag avskaffa omotiverad särbehandling av homosexuella sam-bor, t.ex. på de områden som nämnts ovan. Vi anser att ett lagförslag baseratpå partnerskapskommitténs förslag till lag om sambor av samma kön börutarbetas. Detta bör ges regeringen till känna.Lag om registrerat partnerskapLagen om registrerat partnerskap ger två personer av samma könmöjlighet att ingå s.k. registrerat partnerskap, vilket ger dem i stort settsamma rättigheter och skyldigheter som gäller för gifta par. Emellertidhar det visat sig att lagens nuvarande utformning ger upphov till någraproblem. I den svenska partnerskapslagen finns ett krav att minst en avpersonerna ska vara svensk medborgare och ha sin hemvist i Sverige.Motsvarande krav finns även i de norska, danska och isländska partner-skapslagarna. Denna regel särbehandlar negativt utländska medborgarebosatta i . En danska som är bosatt i får inte lov att ingåpartnerskap med sin utländska flickvän vare sig i eller i : iSverige eftersom hon inte är medborgare i landet, i eftersom honinte har hemvist där. Regeln innebär även en negativ särbehandling avutlandssvenskar, även i de fall där personerna inte har emigrerat permanent.Denna bestämmelse strider mot andan i både det nordiska och deteuropeiska samarbetet. bör ta initiativ till att lösa detta problem,t.ex.genom en konvention mellan de länder som har partnerskapslagar. Vissasvenska ambassader i utlandet har befogenhet att förrätta borgerliga vigslar.Ännu har dock ingen ambassad givits rätten att förrätta partnerskaps-registrering.Verksamheterna vid ambassaderna styrs av internationellaåtaganden, bl.a. , som säger att ett land är skyldigt attfråga efter värdländernas godkännande av den verksamhet som bedrivs pålandets ambassader. För att besluta att en ambassad ska ha rätten att förrättapartnerskapsregistrering måste alltså begära värdlandets god-kännande.Åtminstone har redan givit positivt besked om partnerskapsregist-rering på den svenska ambassaden i landet. Ett argument mot att ge svenskaambassader rätt till partnerskapsregistrering har varit att behovet inte synesfinnas. Detta argument tar inte hänsyn till att antalet homosexuella är mycketmindre än antalet heterosexuella i befolkningen och att det alltså äroundvikligt att antalet partnerskapsregistreringar kommer att vara mycketmindre än antalet vigslar. I stället borde svenska utlandsmyndigheter ha somprincip att erbjuda alla svenskar samma service oavsett personernas sexuellaläggning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av lagstiftningen om hets mot folk-grupp,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förstärkt skydd mot diskriminering av homo-sexuella,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppgifter,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av sambolagstiftningen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förrättningen av partnerskapsregistrering påsvenska ambassader.Stockholm den 4 oktober 1999Anita ()1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till KU.2 Yrkande 3 hänvisat till SfU.