mot · GN02N381 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N381av , ()Malmös utvecklingsmöjligheterMalmö är en stad i stark förvandling. Omställningen från en utprägladindustristad till en mångkulturell högskolestad i den framväxandeÖresundsregionens centrum är en positiv och framträdande tendens ibilden av . pekar stora sociala problem, utanförskap ochen mycket låg förvärvsfrekvens på en annan verklighet. Skillnaderna ilevnadsvillkor mellan olika stadsdelar när det gäller försörjning, hälsotaletc är så stora att man kan tala om olika världar. Just denna sådivergerande verklighetsbild är Malmös största utmaning. För osssocialdemokrater handlar politiken om att skapa förutsättningar för attalla Malmöbor ska kunna ta del av de förbättrade förutsättningarna.StrategierMalmös numera unika tillväxtmöjligheter måste tas till vara ochförstärkas. För nationen som helhet har en positiv utveckling iMalmöregionen stor betydelse, ett nytt tillväxtcentrum betyder enstarkare bas för välfärdspolitiken och på lång sikt ett minskat behov avutjämningsresurser till försörjningen av många Malmöbor som stårutanför arbetsmarknaden. Därför bör staten fortsatt aktivt medverka tillstrategiska satsningar, marknadsföring av regionen, lokalisering avutbildningar och forskningsresurser till och till att underlättaintegrationen mellan och Danmark.Samtidigt måste, om de förbättrade villkoren ska komma alla Malmöbortill del, stora ansträngningar göras på framför allt utbildnings- och integra-tionsområdet så att de som står eller ställs utanför arbetsmarknaden ochsamhällsgemenskapen får möjlighet att delta.Dessa båda handlingslinjer, att förstärka tillväxtmöjligheterna och sam-tidigt stärka de många Malmöbor som står utanför så att de kan ta delav möjligheterna, kan tillsammans ge en mycket positiv utveckling förMalmöborna.Ekonomiska förutsättningarMalmö kommuns ekonomiska förhållanden har kraftigt förbättrats sedan1994 då den dåvarande borgerliga majoriteten lämnade efter sig ettunderskott på . Det nya utjämningssystemet är denenskilt viktigaste orsaken till förbättringen menkommunalskattehöjningen 1995, ytterligare besparingar och en mycketstram ekonomisk styrning har också bidragit till att nu har enekonomi i balans.Denna budgetbalans har dock uppnåtts till priset av att Malmöborna påmånga områden inte kan erbjudas samma service och kvalité i servicen somde flesta andra kommuner kan erbjuda. Malmös kostnader för grundskolanligger under riksgenomsnittet trots att den sociala sammansättningenmotiverar en betydligt högre nivå. Gymnasieskolan i kostar 27 %mindre än riksgenomsnittet. Malmös utgifter för äldreomsorg ligger också ca27 % under riksgenomsnittet. Däremot är Malmös kostnader för kontantasocialbidrag och andra försörjningsinsatser långt högre än i andra kommuner.Medelskattekraften i har sjunkit från en nivå på 1980 till91 % 1998. Detta förhållande beskriver de grundläggande problemen förMalmös ekonomi och möjligheterna att erbjuda invånarna en bra service.Perssonpengarna har i styrts framför allt till . ökarbåde lärartätheten och elevvårdsinsatserna som tidigare legat på mycket låganivåer.Utjämningssystemet har alltså förbättrat Malmös ekonomi väsentligt menfortfarande kan kommunen inte, trots en relativt hög kommunalskatt, erbjudasamma kvalité i servicen till sina invånare som flertalet andra kommunerkan.Sysselsättning - försörjningSysselsättningsfrekvensen i är mycket låg - . I Rosengårdär frekvensen , i södra innerstaden medan den i är77 %. Dessa mycket stora skillnader i förvärvsfrekvens beskriver de storasociala skillnader som finns i . Förbättringarna påarbetsmarknaden har i och för sig också kommit till del men detär företrädesvis personer i kranskommunerna som fått de nya jobben.Regeringens mål att höja sysselsättningsfrekvensen i landet till ärnaturligtvis mycket hoppfullt för . Det förpliktigar till att fördelningenav arbetsmarknadspolitiska insatser, utbildningsinsatser och andra åtgärderblir sådan att Malmöborna, om det ska vara möjligt att nå detta mål, i mycketstörre utsträckning än får del av dessa.Särskilt allvarligt är det att tusentals Malmöbor, som inte har arbete, stårutanför arbetslöshetsstatistiken. Med bristfälliga språkkunskaper hindrasmånga att skriva in sig på arbetsförmedlingen och man utestängs därmed frånarbetsmarknadspolitiken. har i ett särskilt program, GEFAS,tagit ansvar för att dessa arbetslösa ska få möjlighet att rusta sig för arbets-marknaden. Kommunens kostnader för detta program är ca 250 miljonerårligen, ett ansvar som i huvudsak borde ligga på arbetsmarknadspolitiken.Det är av yttersta vikt att arbetsmarknadspolitiska insatser utformas så attäven de som "står längst ifrån arbetsmarknaden" får möjlighet att delta.Socialbidragsutvecklingen i avviker från resten av riket. I nästanalla kommuner sjunker nu socialbidragsberoendet till följd av det förbättradearbetsmarknadsläget men i fortsätter ökningen. De kontantasocialbidragen motsvarar nu fyra skattekronor. Socialbidragsberoendet är ca17 % i staden som helhet men även här kan de stora skillnaderna i livsvillkormellan olika stadsdelar utläsas. I är socialbidragsberoendet , iRosengård och i vissa delområden i 90 %.En stor del av socialbidragen är av karaktären långvarig försörjning såsominvandrare som ej har rätt till pension i etc. Socialbidraget är intetänkt och utformat för långvarig eller permanent försörjning.IntegrationsinsatserAndelen invånare med utländsk bakgrund är i . Bland skol-barnen har utländsk bakgrund. Återigen är detta genomsnittssiffroroch i flera stadsdelar och på många skolor är de utländska barnen imajoritet. Det finns långt över 100 olika etniska grupper representerade iMalmö och det är en av de förutsättningar som är betydelsefulla förMalmös utveckling. Denna mångkulturella befolkning kan bli en viktigtillväxtfaktor och konkurrensfördel om integrationspolitiken blirframgångsrik.I nuläget krävs stora insatser för att stödja integrationen mellan alla dessaetniska grupper i staden. Stora ansträngningar görs inom framför allt svensk-undervisning för barnen, mångkulturell kompetens bland offentligt anställdaoch åtgärder för att ge arbetslösa invandrare ett fotfäste på arbetsmarknaden.Staten har genom exempelvis nationella exemplet och andra satsningarbidragit till insatserna. Men är behoven enormt stora. Språk-problemen är en del, en annan är att många flyktingar är krigsoffer medpsykoser som kräver stora vårdinsatser. Inte minst utanförskapet som gav ettvaldeltagande på , i vissa valdistrikt, kräver fortsatt massivainsatser om integrationssträvandena ska lyckas. Det är en nationell utmaningatt människor som tvingats lämna sina hemländer och fått en i Sverigeockså släpps in i samhällsgemenskapen och ges möjligheter att bidra tillsamhällsbygget.Öresundsregionen födsI juli öppnas för trafik. Efter över hundra årsplanering knyts nu och samman. Förbindelsen är en starktbidragande orsak till den optimism som finns i regionen. gäller detför lokala och regionala aktörer att ta vara på möjligheterna. Företag,organisationer, kommunerna och regionerna på bägge sidor sundet har ettstort ansvar för att med egen kraft utveckla ekonomisk och annanaktivitet över sundet.Integrationen försvåras naturligtvis av att omfattar tvånationer och därmed har olika förutsättningar, lagar, regler och system.Målsättningen måste vara att undanröja så många hinder som möjligt ochskapa kunskap om de skillnader som består. Barriärrapporten som framtagitsgemensamt mellan och redovisar många av de olikhetersom råder mellan länderna och liknande rapporter har tagits fram avorganisationer och myndigheter på bägge sidor sundet. går arbetet in i enfas som handlar om att försöka undanröja de kvarstående hindren. I detarbetet är det viktigt att regionala företrädare av olika slag ges möjlighet attfölja arbetet. Därför bör en Öresundsdelegation inrättas med företrädare förkommunen , lokala näringslivet, fackliga organisationer ochandra intressenter.Fortsatta infrastruktursatsningarFör att fullt utnyttja möjligheter måste ett antal störreprojekt fullföljas.Citytunneln är en nyckel till kraftigt förbättrad regional kollektivtrafik.Genom öppnas möjligheter till genomgående spårbundenkollektivtrafik och många av Malmös stora inpendlingsarbetsplatser samtMalmö högskola kommer att kunna nås från hela regionen på ett mycketbättre sätt . Bilpendlingen in till förväntas minska radikalt.Citytunneln är en förutsättning för att miljön för tusentals boende längskontinentalbanan, där järnvägstrafiken i nuvarande situation förväntas gå,ska bli acceptabel. Persontågstrafiken som står för den största numerären avde ca 250 tågen kan flyttas över till arbetar nu med säkrast möjliga teknik för tunnelborr-ningen och har på eget initiativ underställt projektet hårdast möjliga miljö-prövning. Dessa nya förutsättningar har medfört ökade kostnader somrimligtvis i huvudsak kan finansieras genom ett större utrymme för land-anslutningsinvesteringar inom ramen för ekonomi i likhetmed vad som görs på den danska sidan med exempelvis Metron iKöpenhamn.Sturupspendeln, en spårbunden länk mellan och , är enviktig del i integrationen och samarbetet mellan flygplatserna. Det finns ettstort behov av ett nytt spår som ansluter till den upprustadeoch elektrifierade Malmö-Ystadbanan.Fortsatt satsning på högskolaHögskolan i har byggts upp men har redan bliviten viktig del i Malmös utveckling och en part i mångaframtidssatsningar. Särskilt viktig är högskolans inriktning på att erbjudastudier för invandrare - en viktig nyckel i integrationsarbetet.Utbyggnaden måste fortsätta i hög takt. Andelen högskoleutbildade iMalmö är på en alltför låg nivå, framför allt i jämförelse med andra stor-stadsområden som ska konkurrera med. Förutom enutbyggnad av utbildningskapaciteten måste också forskningsresurser styrastill högskola.Boende och bostadsmässaBostadssituationen i präglas av att en tidigare numerär balansmellan utbud och efterfrågan förbytts i en begynnande bostadsbrist. Desociala och ekonomiska förhållandena för många hushåll innebär atttrångboddhet förekommer i vissa stadsdelar. ökar trycket påbostadsmarknaden i takt med högskolans expansion och det förbättradearbetsmarknadsläget. En studie visar också att en viss inflyttning avdanskar kan förväntas när bron står klar. Omfattningen av danskabosättare är osäker och avgörs delvis av hur regelsystemen kanharmoniseras.En uppkommande bostadsbrist kan bli en hämsko på den förväntade till-växten. Därför är det viktigt att åtgärder vidtas på alla plan så att bostads-byggandet kommer igång.Malmö står värd för den första europeiska bostadsmässan, Bo 01, år 2001.Bostadsbyggande och den ekologiska omställningen är starka områden försvenskt kunnande som ska visas upp för en europeisk publik under Bo 01.Det blir ett viktigt tillfälle för och att marknadsföraÖresundsregionen internationellt.Kulturens MalmöMalmö är en oerhört rik kulturstad. Inte bara de framgångsrika kultur-institutionerna utan också en bred amatörkultur, en kultur som berikatsav alla de etniska grupper som finns i , den spännandegalleriverksamheten och de kulturella högskoleutbildningarna bidrar tillatt som kulturstad har ett internationellt namn.Orsaken finns delvis att söka i att , trots mycket stora ekono-miska svårigheter, satsar dubbelt så mycket på kulturen som kommuner igenomsnitt.Därför är de ekonomiska svårigheter som de stora kulturinstitutionerna,framför allt , lider av nödvändiga att åtgärda. Malmösskattebetalare tar ett mycket stort ansvar för hela och Sverigeskulturliv genom att bära stora delar av kostnaderna för dessa institutioner.Musikteatern i har en mycket högre självfinansieringsgrad än andraliknande institutioner men har ett mycket lågt statsbidrag. Statsbidragen tillkulturinstitutionerna i fördelas av och avtal har träffatsmellan och regionen om de långsiktiga åtagandena. Grund-problemet kvarstår dock - i den påse med kulturanslag som fåratt fördela är ingångsvärdet för för lågt i förhållande tillandra likvärdiga scener.Goda utsikterMalmöregionen har goda chanser att utvecklas positivt de kommandedecennierna om de påbörjade strategiska satsningarna fullföljs ochförstärks. En medveten politik, som lyfter fram ochÖresundsregionen i internationella sammanhang som en av Sverigesviktigaste tillväxtregioner, förstärker möjligheterna och gerMalmöregionen möjlighet att bättre bidra till hela tillväxt ochvälfärd.I samband med ordförandeperiod i EU kan många arrangemangoch konferenser med fördel läggas i och en större del av framtidainternationella arrangemang kan med fördel lokaliseras till ochÖresundsregionen i syfte att bidra till marknadsföringen av regionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvecklingen i stad.Stockholm den 5 oktober 1999Leif ()()()