mot · GN02Ub478 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub478av , (-c)Högre utbildning i glesbygdDistansutbildningHögskole- och universitetsorterna har en stark dragningskraft påmänniskor och företagare. Den utflyttning som skogs- ochglesbygdskommunerna nu erfar kommer att fortsätta och accelerera i detkunskapssamhälle som växer fram. Märk väl att avflyttningen ärstörre volymmässigt sett än vad den någonsin var och 60-talet.En missuppfattning är att kunskapssamhället i huvudsak kommer attutvecklas i stora städer och att nyskapandet i huvudsak kommer att ske påutbildningsintensiva orter.Förutsättningarna för nyrekryteringar av högutbildad arbetskraft till företagi glesbygden är små. Ju längre bort från en högskoleort företaget är belägetdesto svårare har företagaren att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Vi kankonstatera att arbetslösheten i är omfattande och att människor påorter som saknar egen lokal högskola är särskilt drabbade. Behovet avhögskoleutbildad arbetskraft är likväl stort också i företag belägna iglesbygd. I slutänden handlar det om konkurrensförmåga där humankapitaletär avgörande för utgången.Att föra ut högskoleutbildning via distansöverbryggande teknik tillmänniskor och företagare i glesbygd är av avgörande betydelse för helaSveriges utveckling. Högskole- och universitetsstudier kan med hjälp av ITbedrivas på ett kvalitativt sätt även på mindre orter med hjälp av bl.a. lokalastudie- eller lärcenter.Regeringen har uppmärksammat högskoleutbildning viadistansöverbryggande metoder vilket ger människor i glesbygd stora möjlig-heter att bedriva högre studier utanför högskole- och universitetsorterna.Utbildningen ska byggas ut med minst 1500 platser . Plane-ringen har påbörjats och ett utvecklingscentrum för distansutbildning harförlagts till . Satsningen på ökar med storsannolikhet även efterfrågan på högre utbildning. Deltagare i Kunskapslyftettillhör i stor utsträckning den del av befolkningen som är ortsbunden.Med modern distansöverbryggande teknik kan vi erbjuda människor,på orter i glesbygden, högre utbildning som kvalitativt är att jämställa medtraditionella studier på högskoleorter. Därför är det viktigt att distans-utbildningen snabbt byggs ut och görs tillgänglig i hela landet.Vad som ovan anförts om distansutbildning i hela landet bör gesregeringen tillkänna.Skapa incitament för högskolor att erbjuda en efter-frågestyrd högre utbildning vid lokala studiecenterDet är viktigt att mottagarna av högskoleutbildning kan styra ochpåverka utbudet och innehållet i utbildningen. Genom distansutbildningkan ett relevant utbud av högskoleprogram och kurser erbjudas lokalt.Utbudet bör sålunda vara efterfrågestyrt, dvs. styrt av behoven hoslandsbygdens folk och företag. Resurser för upphandling avhögskoleplatser bör tilldelas lokala studiecenter som i samarbete medhögskolor och universitet anordnar distansutbildning. Det är synnerligenviktigt att ge lokala aktörer (t.ex. lokala studiecenter) möjligheter attstyra och påverka utbudet av högre utbildning.Studiecenter skall i huvudsak fungera som en nod och beställningsfunktionsom samverkar i olika nätverk, såsom exemplevis , och som inhämtarutbildningsbehov lokalt. Dessa centra kan sedan via nätverk samordna ochupphandla efterfrågad högskoleutbildning från olika högskolor och universi-tet där pris och kvalité är avgörande vid valet av leverantör.Regeringen har inrättat en särskild "distansutbildningsmyndighet" somförfogar över resurser för att upphandla utbildningar bland högskolorna.Avsatta resurser, 1500 högskoleplatser, är främst avdelade för stödområde1.Regeringen har vidare för avsikt att återkomma till frågan i samband medbehandlingen av utredningen , Dukoms,förslag. Sammantaget kan konstateras att avsatta resurser är tilltagna iunderkant och att andra områden i är synnerligen beroende av att fåta del av högskoleutbildning via distansutbildning på lokala studiecenter.Exempel på lösningar med högre utbildning viadistans i glesbygdSiljansutbildarna AB är ett kommunalt utbildningsbolag som ägs av defem Siljanskommunerna huvuduppgift är att verka för att högskoleutbildning kommerSiljanskommunernas invånare till del. Siljansutbildarna är vidare knutnatill som i samarbete med olika högskolor ochuniversitet bedriver utbildning och undervisning på högskolenivå bådeinom och utanför stödområde 1.Efterfrågan på högskoleutbildning från ortsbundna människor i Siljans-bygden och i övriga NITUS-anslutna kommuner är mycket större än detutbud som och erhåller från hög-skolor och universitet.De distansöverbryggande verktyg som Siljansutbildarna och NITUSnyttjar för distansutbildning är bl.a. telebild, Internet, First Class, fax,telefonm m. Studiegrupper bildas på lokala studiecenter och vid det lokalastudiecentret finns all erforderlig utrustning för att bedriva distansstudier.Studenterna skrivs in vid en högskola eller universitet men genomför ihuvudsak sina högskolestudier vid ett lokalt studiecenter. Via telebild kanstudenter på olika orter se, lyssna och kommunicera med enföreläsare eller seminarieledare. Föreläsaren kan via bl.a. telebild användabilder och diagram. De studerande kan sålunda vara utspridda över helalandet. Via nätverk, såsom , kan också små orter med lokala studie-center få tillgång till såväl breda som smala högskoleutbildningar. Univer-sitet kan "skräddarsy" utbildningar i samma ämnen efter den efterfrågan somfinns. Högskolestuderande hos Siljansutbildarna och uppvisarmycket höga examinationsfrekvenser. Just nu läser ca 1500 studenter olikahögskolekurser inom och som och gjort, bland de lokalthögskolestuderande vid studiecenter, har visat att högskolestudier vid lokalastudiecenter är en utmärkt metod att skaffa sig högskoleutbildning. Vidarevisar undersökningar att prestationsgrader på distansutbildningar genomfördavid kommunala studiecenter ligger i nivå med närundervisning vid campus, ivissa fall även högre (se bl.a. Högskoleutbildning på hemmaplan. Hälsinge-kommunernas Dukomprojekt). omfattar ca 60 kommuner iSverige och är ett växande nätverk som är öppet för samtliga kommuner.Ett uttalat problem som och har är en omfattandebrist på utbildningsplatser. Vidare arbetar och medsådana villkor att högskolor och universitet i huvudsak styr utbudet avutbildning vilket innebär att de högskolekurser som ges via distans i regel ärkurser som högskolan har problem att få studenter till. Som ett försök börinledningsvis och erbjudas möjlighet att erhållaegna, behovsstyrda resurser avsedda att användas till att upphandla utbild-ningsplatser från högskolor och universitet. En 3-årig försöksverksamhetomfattande totalt med början 2000 bör inledas. Medel fördetta bör kunna anvisas från UO 16:B53 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. Detta bör ges regeringen till känna.NITUS-anslutna kommunala studiecenter saknar medel för attmotivera högskolor och universitet att prioritera och förlägga högskolekurseroch program på distans. För att säkerställa det lokalt efterfrågestyrdaperspektivet bör incitament som stärker distansutbildning till lokala studie-center skapas. Detta bör ges regeringen till känna.Vidare bör tillräckligt många högskoleplatser avsättas för att fylla behovetutanför högskoleorterna. Enbart utnyttjar i samarbete med olikahögskolor och universitet ca 1500 platser. Totalt 15 000 platser bör avsättasför distansutbildning den kommande perioden. Detta bör ges regeringen tillkänna.Vidare bör det övervägas att statliga resurser reserveras för driften avlokala kommunala studiecenter så att deras fortsatta existens säkras. Dettabör ges regeringen till känna.Dukom föreslår i sitt betänkande att kommunerna även i fortsättningenskall finansiera verksamheten vid lokala studiecenter. Detta förslag riskeraratt permanenta ett tillstånd där orter med en lokal högskola ständigt fjärmarsig från orter som saknar en lokal högskola. Det är en demokratifråga att allaSveriges medborgare erbjuds studier på lika villkor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om distansutbildning för hela landet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om studiecenter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att och erbjudsmöjlighet att erhålla egna behovsstyrda resurser som villkoras till attupphandla utbildningsplatser av högskolor och universitet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om resurser för drift av kommunala studiecenter.Stockholm den 4 oktober 1999Kenneth ()()()