ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ub422 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub422av , ()Fysisk tillgänglighet vid landets universitet och högskolorStatens utbildningsstöd, Sisus, genomförde påregeringens uppdrag en kartläggning av den fysiska tillgängligheten förpersoner med funktionshinder vid landets universitet och högskolor samtbyggde upp en informationstjänst om tillgängligheten på Internet. Sisushar därefter fortsatt att följa utvecklingen av tillgängligheten viduniversiteten och högskolorna.Resultatet av kartläggningen 1997 visade att bara av institutioner-na bedrev utbildning i lokaler som uppfyller en grundläggande tillgänglighetför rörelsehindrade. av institutionerna uppgav att de vid behovkunde förlägga undervisning till lokaler utrustade med teleslinga. Vid denuppföljning som gjordes 1998 visade det sig förändringarna mellan årengenerellt sett var små och att utvecklingen på området går långsamt. Totalthade av institutionerna/byggnaderna grundtillgänglighet förrörelsehindrade. Då det gällde utrustning för studenter med hörselskadakunde knappast någon förbättring noteras.Sisus har även gjort en undersökning som visar att det är en försvinnandeliten andel av elever med funktionshinder som efter gymnasiet fortsätter attstudera vid universitet och högskolor.En avgörande orsak till att så få studenter med funktionshinder satsar påhögre utbildning kan vara brister i den fysiska tillgängligheten. Det räckerinte med att bli antagen till en högre utbildning. Man måste också kunnakomma in i själva byggnaden och klara sig där på ett bra sätt.Eftersom alla universitet och flertalet av högskolorna är underställdaregeringen så finns det möjlighet för staten att direkt påverka utvecklingen avtillgängligheten vid dessa. Likaså har staten ett direkt inflytande över deenskilda högskolor som uppbär statsbidrag för sin verksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att landets universitet och högskolor före år 2005bör vara så fysiskt tillgängliga att studenter med rörelsehinder skallkunna studera på samma villkor som alla andra studenter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att varje universitet och högskola bör fåsom verksamhetsmål att vidta åtgärder för att förbättra den fysiskatillgängligheten vid universitet och högskolor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett årligt återrapporteringskrav för universi-teten och högskolorna bör vara att redogöra för hur arbetet med attförbättra den fysiska tillgängligheten bedrivits under budgetåret samtårligen redovisa en uppdaterad handlingsplan för att åstadkommagrundläggande fysisk tillgänglighet före år 2005.Stockholm den 1 oktober 1999Sonja ()
mot · GN02Ub423 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub423av Värmby, ()Omfördelning av anslag från traditionell forskning till forskning utan djurförsök1 BakgrundÄnda sedan antiken har vi människor använt oss av levande djur iexperiment. I vår egen nutid har omfattningen av dessa experiment ochforskningen vuxit enormt. har allt fler människor engagerat sigmot användandet av djur i ofta mycket plågsamma djurförsök och tester.Denna opinion har drivit fram alternativa och framgångsrikaforskningsmetoder, som kan ersätta djurförsöken.2 Framgångsrika alternativTack vare den alternativa forskningen har t ex leukemipatienterna fåttbättre möjligheter att överleva, se på docent projekt. Detfinns beskrivet i "Med andra metoder" (om alternativ till djurförsök).Plastkirurg , i , har tagit framen alternativ metod till brännskadebehandling, som visat sig ha vida störretillförlitlighet för den medicinska forskningen än motsvarande meddjurförsök.Detta är bara två exempel på att den alternativa forskningen är överlägsentraditionell djurförsöksforskning. Att minska och helst få bort forskningenmed djurförsök helt borde vara en övergripande målsättning. I vilket fall kandet knappast vara ett självändamål att fortsätta den traditionella hanteringen,när det växer fram ett effektivt och skonsamt alternativ. En förutsättning ärdock att alternativen ges resurser att växa i bredd och omfattning.3 Omfördela forskningsanslagenFler och fler forskare vill och kan forska på alternativ väg - fri fråndjurförsök.Möjligheten för forskare att välja detta alternativ begränsas av deekonomiska resurserna. Ökade resurser för att bedriva forskning utandjurförsök skulle påskynda en positiv utveckling och visa vilkastora möjligheter som finns att bedriva en mycket framgångsrik forskning.Det är glädjande att i budgeten för kunna notera att anslaget tillCentrala försöksdjursnämnden höjs med 1 miljon, men likväl är storleken påforskningsstödet alltför begränsat för att man ska nå avgörande resultat ochett klart trendbrott. Anslagen till forskning borde alltså successivt ochmålinriktat omfördelas till förmån för den alternativa forskningen.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ett program för attsuccessivt och målinriktat överföra resurser från traditionell forskningmed djurförsök till den alternativa forskningen.Stockholm den 30 september 1999Lennart Värmby (v)
mot · GN02Ub425 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub425av , ()Campus HelsingborgBetydelsen av kunskap och utbildning har ökat genom att Sverigeförändrats från ett utpräglat industrisamhälle till ett mer kunskaps- ochinformationsintensivt samhälle. I yrken där det tidigare krävdesgrundläggande utbildning ställer arbetsgivarna helt andra krav påutbildningsnivå. Detta leder till att samhället i form av stat och kommunmåste se till att möjligheten till utbildning ökar. Detta har gjorts med enreformerad gymnasieskola, som ger möjlighet till att läsain den gymnasiekompetens som oftast krävs för att få anställningar ochen stor utbyggnad av platserna vid landets högskolor och universitet.Om man tittar på skillnaderna i vilka som söker till högre studier visar detsig att barn från hem med akademisk utbildning går i högre grad vidare tillstudier vid högskolan än barn som kommer från studieovana hem. Skalldenna snedrekrytering minska är flera faktorer viktiga. Bland annat handlardet om att vi har ett bra studiemedelssystem, att man inte vid ett tidigt skedeiskolan kan välja bort möjligheten att få kompetensen som krävs i grund-läggande ämne och att utbildningen finns på nära håll.I finns en filial till . finnsdär utbildning av högskoleingenjörer i bygg, elektro, kemi, multimedia,programvaru- och produktionsteknik samt ett tekniskt basår. Det finns ävensocionomutbildning och fristående kurser. Antalet studenter är ca 750stycken.Lunds universitet har uttalat sig om att det är just filialen i skall växa . Målet är att ha 3 500studenter knutna till . Inriktningarna är många men en delhandlar om . Denna utbildning handlar om att lärasig hur man tar tillvara alla de möjligheter som IT ger och då inte bara självatekniken utan särskild vikt skall läggas vid innehållet - vid den skapandekommunikationen. Utbildningen är unik i sitt slag och är till viss delinspirerad av de utbildningar inom området som finns bland annat vidBostons universitet.Det viktiga med satsningen i är att ge möjlighet tillhögskoleutbildning i en region som har en låg utbildningsnivå . Det ärvår fulla övertygelse att en utbyggnad av verksamheten i är tillgagn för hela nordvästra . Genom att vara en filial till blirdet ett naturligt samarbete med både utbildning och forskning i Lund.Det är mycket positivt att Lunds universitets styrelse ställt sig positiv utbyggnad av verksamheten i . Det är dock klart att det finnsen oro om detta kommer att fullföljas eftersom endast fickca 1 000 nya platser . Det är vår förhoppning attriksdagen uttalar sitt stöd för satsningen i och uttalar tillregeringen att den bör ha detta med sig i sitt fortsatta arbete med att utvecklahögskolorna och universiteten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högskoleutbildning vid Lunds universitets filial iHelsingborg.Stockholm den 30 september 1999Annika ()()
mot · GN02Ub428 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub428av Molén, (-m)Receptarieutbildning vid i senare år har det visat sig bli allt svårare att få farmaceuter attsöka utannonserade tjänster vid apoteken i de fyra norra del apotek har hamnat i en situation, när man kan tvingas överväga attstänga apotek på grund av att man inte lever upp till stipuleradfarmaceutisk kompetens.Problemet är allvarligt och måste på något sätt lösas. På kort sikt kan detske genom olika former av provisorier, men på lång sikt måste en receptarie-utbildning förläggas till på samma sätt som tidigare läkar- ochtandläkarbrist i löstes genom att tillfördes enutbildning av läkare och tandläkare.Nuvarande utbildningssituationFör närvarande finns enda farmaceutiska fakultet i , därutbildning av apotekare, farmacie kandidater och receptarier bedrivs.Uppsala universitet har också utarbetad en utbildningsplan för utbildningav farmacie kandidater vid huvudsakligen inriktad på atttillgodose behovet av farmaceuter inom industrin.Större delen av de utbildade farmaceuterna - apotekare och receptarier -anställs inom , som driver apotek runt om i Sverige.Farmaceuterna med sin utbildning föredrar av många olika skäl att arbetavid apotek, forskningsinstitutioner och läkemedelsföretag i södra ochmellersta i stället för att söka sig till apotek i de fyra nordligastelänen.Enligt vår mening är det av rekryteringsskäl angeläget att en receptarieut-bildning skyndsamt startas upp vid i och kan er-bjudas de studenter i , som är intresserade av utbildningen.Utbildningen kan organiseras så, att lärare vid den farmaceutiskafakulteten vid knytes till . Det torde ocksåvara möjligt att farmacie licenciater knutna till sjukhusapoteken iNorrlandslänen kan adjungeras som lektorer och att apotekare vid apotekenkan adjungeras som högskoleadjunkter. Man torde kunna utgå från att detligger i intresse att medverka till att en utbildning avreceptarier kommer till stånd vid Mitthögskolan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en receptarieutbildning knuten tillMitthögskolan i den 4 oktober 1999Per-Richard Molén (m)()
mot · GN02Ub429 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub429av , ()Läkarutbildningen i GöteborgLäkarutbildningen i dimensionerades ursprungligen för 170studenter . Genom minskningar av utbildningsplatserna utbildas nuendast cirka 100 studenter . Antalet tillgängligaläkarutbildningsplatser i är därmed betydligt lägre än iövriga regioner. I budgetpropositionen föreslår regeringen att antaletläkarutbildningsplatser i ökar med 40 stycken. Detta är bra,men dessvärre ej tillräckligt. Relativt övriga landet placerar sigVästsverige fortfarande på jumboplats:Tabell 1: (Huvudstadsregionen 124 )föreligger en betydande läkarbrist i . Alla regioner börges samma möjlighet att förnya sin läkarkader. En begränsande faktor ärtillgången på patienter. I är tillgången på patientermångdubbelt större än i övriga landet. I genomsnitt finns i riket 2,5patienter per kandidat och vecka, i finns sju patienter perkandidat och vecka. Det säger sig självt att kvaliteten på utbildningen äravhängig graden av träning i verklig patientmiljö.Sverige riskerar trots regeringens utökning av studieplatserna att hamna ien situation där antalet pensionsavgångar vida överstiger antalet examina-tioner.Vi föreslår därför att läkarutbildningen i återfår samma volymsom , det vill säga 170 utbildningsplatser . Förändringen kangenomföras i första hand genom att ytterligare utbildningsplatser tillförsGöteborgs universitet eller, i andra hand, genom omprioritering inomutbildningsuppdraget för universitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om läkarutbildningen i Göteborg.Stockholm den 2 oktober 1999Göran ()()Gotab, 1999
mot · GN02Ub430 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub430av Agestav, ()har aviserat ett nytt utbildningssystem för körkortstagare somskall träda ikraft . Det är positivt att utbildningen utvärderasoch utvecklas. Den nya utbildningen kommer att ställa nya krav påtrafiklärarna. Kompetensen måste därför höjas. En förbättring avtrafiklärarutbildningen är en viktig komponent för att långsiktigt förbättratrafiksäkerheten i enlighet med nollvisionen.Trafiklärarnas som yrkesgrupp har en central roll i hela trafiksäkerhets-arbetet. Utifrån den kompetens som gruppen besitter finns möjligheter attutveckla och reformera körkortsutbildningen i grunden genom att vidgaarbetsfältet inom trafik- och pedagogiksektorn för trafiklärare.Forskningsanknuten trafiklärarutbildning leder till att trafiksäkerhets-arbetet kommer att vila på en vetenskaplig grund. Högskoleutbildning bidrartill att höja kompetensen och bredda rekryteringen till forskarutbildning ochforskning inom trafiksäkerhetsområdet.Historisk bakgrund:1979 presenterades ett förslag om att förlägga trafik-lärarutbildningen till högskolan. Remissinstanserna mottog detta förslagpositivt.1990 begärde av regeringen en överföring till hög-skola, som all annan lärarutbildning.1991 gav regeringen det dåvarande Universitets- och högskoleämbetet iuppdrag att i samverkan med lämna förslag till kurs-plan, utbildningsorter samt kostnadsförslag.1995 konstaterar regeringen att den inte finner att krav på högskole-utbildning för godkännande som trafiklärare bör uppställas. startartrafiklärarutbildning på högskolorna i /, ochKristianstad.1997 utexamineras de första högskoleutbildade trafiklärarna efter en 80-poängs-utbildning.1998 beslutades en förändring av körkortsförordningen som innebar attpraktik inom trafiklärarutbildning endast var möjlig att genomföras inomKomvux.Förslag om att utbilda trafiklärare vid högskolan är således inte något nyttförslag. Det borde rimligtvis ligga inom nollvisionens ram att se till attkörkortstagare får bästa tänkbara utbildning av lärare som har en gedigenutbildning. Delar av utbildningen bör även kunna erbjudas som kvalificeradfortbildning för personer som är verksamma som trafiklärare eller arbetarmed andra uppgifter inom trafiksäkerhetsområdet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om trafiklärarutbildning i högskolan,2. att beslutar att 8 § KKF skall ges följande lydelse:"Den som genomför utbildning i komvux eller högskola och utförpraktikarbete till sådan utbildning får utöva uppsikt vid övnings-körning med personbil i trafikskola. "1Stockholm den 3 oktober 1999Amanda Agestav (kd)1 Yrkande 2 hänvisat till TU.
mot · GN02Ub432 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub432av , ()Teckenspråksutbildning vid MitthögskolanKunskaper om och i teckenspråk, samt språkets betydelse för döva med-borgares kommunikation, sociala liv och delaktighet i samhälletsutveckling har tydliggjorts under det senaste årtiondet. Teckenspråketfick officiell status som dövas första språk i början av 1980-talet.Kontinuerlig undervisning och forskning pågår i huvudsak enbart vidStockholms universitet, lingvistiska institutionen. Ungdomar som utbildar sig tenderar att bli kvar på utbild-ningsorten eller dess närhet. Detta medför i kombination med bristen påutbildningsplatser att bristsituationen kvarstår i norra den redovisning som i skolan() m.fl. gjort på uppdrag framgår behov ochbrister på utbildning och kompetens. I redovisningen, som avser tre delar,behandlas behovet av kompetens för olika teckenspråkutbildningar för barnoch vuxna, behov av utbildning för andra personalkategorier än lärare samtbehovet av tolkar för döva, dövblinda och hörselskadade. Gjorda analyserpekar på behov av ökade resurser för utbildning inom samtliga delområden.Vidare föreslogs en inventering av universitets och högskolors möjlighet ochkompetens att ge högskoleutbildning i teckenspråk.Inom kan erbjuda en unik möjlighet som ger utveck-lingsmöjligheter för undervisning och forskning i teckenspråket. Här finnsden enda teckenspråkiga specialskolan för döva och hörselskadade barn inorra regionen och i anslutning ett kommunalt teckenspråkigt fritidshem.Landstinget har en teckenspråkig förskola, som är daghem/förskola för dövaförskolebarn.Här finns också med bl.a. tvåårig teckenspråks-linje och föräldrautbildning i teckenspråk för hela , Härnösandsgymnasium och Statens skola för vuxna i , som har varit före-gångare i landet vid uppbyggnad av högskoleförberedande utbildning iteckenspråk som C-språk.Mitthögskolan har under /96 givit en A-kurs i teckenspråk fördöva eller hörande med teckenspråk som modersmål. Denna kurs gavs isamarbete mellan , och HärnösandsFolkhögskola med finansiering via ().Mitthögskolan har även samarbetat med för planeringav ytterligare teckenspråksutbildningar. Dessa har inte kunnat genomförasutan tillgång på särskilda medel. Då teckenspråk är ett visuellt-gestuellt språkkrävs vid undervisning ögonkontakt och relativt lågt deltagarantal. Dettamedförde högre undervisningskostnad/elev än vid språkundervisning gene-rellt. har även i skrivelse till redo-visat önskemål om särskilt åtagande inom teckenspråksutbildning.Vi anser att bör ges ett särskilt uppdrag att anordna tecken-språksutbildning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om teckenspråksutbildning vid Mitthögskolan.Stockholm den 5 oktober 1999Rune ()()()()()()()
mot · GN02Ub433 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub433av Staaf-Igelström, ()Utbildningsorter har psykologutbildning givits vid universiteten iGöteborg, , , och . 1995 tillskapades ensjätte utbildning vid i . Utbildningen omfattar 200poäng och den ger såväl en yrkesförberedande somforskningsförberedande skolning med en stark vetenskaplig teoretisk ochmetodologisk skolning. Programmet är ett av de mest sökta viduniversiteten med mer än 10 förstahandssökande till varje plats.Antagningspoängen har genomgående varit hög eller mycket hög. Efteratt ha antagit 150 studenter så har successivtantalet nybörjarplatser utökats till 312.Framskrivningar av de beräknade pensionsavgångarna under de närmastedecennierna visar att psykologkåren kommer att minska från nuvarande cirka7 000 legitimerade psykologer till drygt 5 000, med nuvarande antagnings-volym och examinationsfrekvens. Olika beräkningar bl.a. från AMS ochSCB visar på ett underskott på mer än 2 000 psykologer en bit in . Detta påtalas även i rapporten från Kommissionen för rekrytering tillvård och omsorg.Redan i dag finns det vissa problem med att möta efterfrågan på psykolo-ger utanför de etablerade universitetsorterna. För att kunna täcka arbets-marknadens behov av psykologer behövs en dubblering av antaletutbildningsplatser. Det finns inte kapacitet inom de nuvarande institutionernaför en så stor utökning utan Psykologprogrammet bör inrättas vid flerutbildningsorter. Situationen är således sådan att ett av de mest eftertraktadeutbildningsprogrammen vid universiteten skulle behöva uppdimensionerasför att svara mot samhällets nuvarande och framtida behov av psykologer, dåman nu ej kan ta emot större andel av de sökande.Det är av yttersta vikt för kvaliteten och innehållet att utbildningen ges viduniversitetsinstitution med stark förankring i den vetenskapliga tillämpadepsykologin, dvs.med fast egen forskningsresurs i psykologi och då i förstahand med klinisk inriktning. Detta utgör en begränsning av det antal läro-säten som skulle kunna komma ifråga för att ge Psykologiprogrammet. Intedesto mindre skulle ett ytterligare universitet t.ex. somuppfyller dessa krav utgöra ett välkommet tillskott för att möjliggöra enuppdimensionering av Psykologprogrammet och bidra till att denframtida tillgången säkerställs såväl numerärt som geografiskt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvidgning av utbildningsplatserna vid Psykolog-programmet vid universitet.Stockholm den 5 oktober 1999Lisbeth Staaf-Igelström (s)()
mot · GN02Ub434 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub434av Staaf-Igelström, ()universitetSatsningar på högre utbildning och forskning blir allt mera betydelsefullför att skapa tillväxt i och utveckla så väl hela landet som de regionersom respektive universitet och högskolor har att ansvara för.Inrättandet av ett universitet i i årmåste ses som en av de mest betydelsefulla satsningarna på långsiktigregional tillväxt som skett i . Åtagandet att förse mederforderliga resurser, så att forskning och forskarutbildning av hög kvalitetkan bedrivas, har infriats genom de förslag om medelstilldelning somregeringen nu presenterat i årets budgetproposition. hartilldelats medel för forskning inom de två vetenskapsområdena humanistisksamhällsvetenskap och teknik samt en resursfördelningspost benämnd"övrigt".Såväl regeringen som styrelsen för har betonatbetydelsen av att utveckla flervetenskapliga profilområden och med nuvaran-de verksamhetsplan prioriteras följande områden: Skola och barn, Skogs-industri, Tjänster, Turism och arbetsliv, Miljö, Kommunikation, Kultur-vetenskap, Genusforskning samt Hälsa och välfärd.Ett flertal av de prioriterade flervetenskapliga profilområdena omfattardiscipliner inom såväl de naturvetenskapliga som medicinska vetenskaps-områdena. Det är vetenskapsområden som för när-varande inte har tilldelats resurser för.Vi anser att det är olyckligt och kan väcka förvirring i kontakterna med detomgivande samhället att , som det sker en utvecklingav flervetenskapliga forskningsdiscipliner, inte har status att erhålla forsk-ningsstatus inom samtliga fyra vetenskapsområden. En översyn av de kon-sekvenser detta medför behöver göras i syfte att tilldela Karlstadsuniversitet samtliga vetenskapsområden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvecklingen av universitet.Stockholm den 5 oktober 1999Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()
mot · GN02Ub438 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub438av , ()Sjöbefälsutbildning på och DonsöDen svenska sjöfartsnäringen har stora bekymmer. Ett bland mångaär befälsbristen i den svenska handelsflottan. Anledningen till detta är blandannat att svenska sjöbefäl tar anställning i utländska rederier samt attutländska rederier också rekryterar direkt från sjöbefälsskolorna. Det ärnaturligtvis ett bevis på de svenska sjöbefälens kompetens och är i och försig smickrande både för befäl och sjöbefälsskolorna. Det innebär atttillgången på befäl tills svenska båtar minskar. Inom sjöfarten anser mångaatt frågan om tillgång till kvalificerat sjöbefäl är en viktig framtidsfråga ochav lika central betydelse som konkurrensfrågorna inom sjöfarten.Den hotande bristsituationen på sjöbefäl och de nya kvalitetskraven somföljer av sätter sjöfartens utbildningsfrågor i fokus.Efterfrågan på kvalificerat sjöfolk ökar och det är därför viktigt att samhälletutnyttjar de befintliga utbildningsresurserna på ett effektivt sätt. Utbildningiprivat regi finns på och . Utbildningen startades avnäringen delvis som en reaktion på att det etablerade utbildningsantaletmåste kunna tillgodose behovet av sjöbefäl. Dessa skolors elever är ofta sjö-män som vill vidareutbilda sig och kommer också till stor del frånnärområdet.Vi anser det viktigt att dessa initiativ ges stöd och att utbildningsats-ningarna på och får fortsätta. Dessa utbildningar stöds ocksåpåtagligt av sjöfartsnäringen.Skolorna saknar examensrätt. Trots att utbildningarna pågått undernågra år har frågan om möjlighet till examen och därmed behörighet ännuinte lösts. Det är högst otillfredsställande. Denna fråga måste lösas snabbt.Sker inte detta kommer naturligtvis elever inte att söka sig till ochDonsö. Detta innebär att bristen på sjöbefäl blir än större och att ungdomarsom är intresserade av sjöutbildning i stället riskerar att bli arbetslösa.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sjöbefälsutbildningen på och Donsö.Stockholm den 4 oktober 1999Kent ()()