mot · GN02Ju736 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju736av , ()En nationell handlingsplan mot klottretKampen mot klotter och annan skadegörelse måste föras på bred front isamhället. Det är nödvändigt med både förebyggande arbete och snabbainsatser för att sanera klotter. Klotter och annan skadegörelse harnämligen blivit ett stort samhällsproblem i många av landets kommuner.Problemen är störst i storstäder som ,men de uppfattas också som stora och växande på andra håll i landet.Under senare tid har klotterproblemet börjat tas allt mer på allvar avkommuner, trafikföretag, polis och andra myndigheter. finnsdock på många håll stora brister i kunskaperna om problemets omfattningoch om vilka åtgärder som är nödvändiga och effektiva. Det finns också fleraexempel på att man genomför åtgärder som gör större skada än nytta, tillexempel klotterskolor och legala klotterväggar. Vissa kommuner ger ung-domar bygglov för att graffitimåla allmänna platser.Bör prioriterasProblemet är så stort att det bör upprättas en nationell handlingsplan motklotter och annan skadegörelse. För detta krävs att kommunalamyndigheter inom teknik, skola, socialtjänst, kultur och fritid med meraarbetar samordnat och målinriktat. Arbetet måste också samordnas medde insatser som utförs av trafikföretag, polis, fastighetsägare med flera.Även från åklagarhåll måste en större prioritering göras för att lagföraklottrarna.Bekämpandet av klotter och skadegörelse bör därför prioriteras. Anled-ningarna till detta är flera:- För det första är klottret inkörsporten till grövre kriminalitet. Vikten avfamiljens, skolans och andra gemenskapers förebyggande insatser kaninte nog understrykas i detta sammanhang. Barn måste tidigt få lära sigatt respektera sina medmänniskor och andras egendom. Respekten måstenaturligtvis även innefatta den gemensamma kommunala egendomen.- För det andra måste stora summor avsättas för att sanera klottret.Bara lokaltrafik har kostnader på årligenför att sanera klotter och annan skadegörelse. Dessa pengar skulle kunnaanvändas till mer behjärtansvärda ändamål.- För det tredje förfular klottret stadsbilden och gör de offentliga miljöernamindre trivsamma. Vilket i sin förlängning kan ha förslumningseffektersom i sin tur skapar otrygghet och även avflyttning från vissabostadsområden.LagändringarFör att ge polisen effektiva möjligheter att bekämpa klottret, måste detgöras möjligt att visitera personer som på goda grunder misstänks bära påklotterutrustning. Redan nu finns möjligheten att förverka utrustning,men inte att leta efter den.Idag är maximistraffet för skadegörelse 6 månaders fängelse. Från polisenfinns önskemål om att höja maxstraffet till fängelse. Polisen skulle dåkunna gå in med rättsliga åtgärder i form av anhållande/häktande (RB 24:1).Även förberedelse till skadegörelse borde straffbeläggas. Om inte dennaförändring görs blir det fortsatt möjligt att fullastad med klotterutrustning tasig in på en terminal för bussar eller tåg utan att detta får straffpåföljd, sålänge man anträffats innan man påbörjat skadegörelsen.Klotterplank får motsatt effektIbland hävdas det att lagliga klotterplank ska sättas upp för att det ledertill att det olagliga klottrandet minskar. Man tyvärr är det precis tvärt om.För det första måste man förstå att klotter, graffiti, tillhör en subkultursom går ut på att måla olagligt. Det gäller att synas så mycket sommöjligt och på sådana platser att klottraren får andra klottrares avund.Det vill säga så centralt som möjligt och främst i anslutning tilljärnvägen. Klottrare som intervjuas säger själva att höjdpunkten är att fåklottra ner en järnvägsvagn.Om lagliga klotterplank sätts upp blir dessa bara träningsplank. I ett flertalkommuner har försök gjorts med dessa träningsplank. Det har anordnatsklotterskolor och konserter för att tillfredsställa den här förhållandevis lillagruppen ungdomar. I samtliga fall har det spårat ur och resulterat i merklotter. I exempelvis har man haft en klotterskola med anställd"rektor". Som "examensprov" gick rektor och alla elever ut och klottradeolagligt.Om det finns lagliga klotterplank minskas möjligheten till kontroll av detolagliga klottrandet. Finns det klotterplank kommer ungdomar att hävda attde är på väg till eller ifrån lagliga klotterplank. Även föräldrar kommer atttro att deras barn endast utnyttjar det lagliga planket, eftersom man självklartvill tro sin tonåring.Inkörsporten till grövre kriminalitetNär det talas om att upplåta grå tunnlar för klottrarna, ska man tänka påflera saker. För det första behöver betongen andas för att inte armeringensom håller ihop betongen ska ta skada. Målas det lager på lager medtätslutande färg så uppstår problem. Vill man ha färg i tunnlarna är detbara att tillsätta färg vid gjutning. Den stor frågan är dock om de somklottrar i våra skolor och runt centret i bostadsområdet ska "belönas" medatt utsmycka våra allmänna platser? Vad ger det för signaler till den storamängden ungdomar som sköter sig?Hur får klottrarna tag i färgen? Ungdomar som klottrar, dvs. begår brott,begår ofta ytterligare brott för att kunna klottra. Som bekant förekommer detofta inbrott på ställen där det finns färg. När dessa ungdomar begår inbrottenoch stölderna, som tyvärr är rätt många, upptäcker de att det finns andrasaker att stjäla som ger dem en ekonomisk . Helt plötsligt är maninvolverad i grövre brottslighet. Det behöver inte bli så men riskerna ökarmarkant. För att försvåra för klottrare bör butikerna placera sprayburkarna ilåsta skåp och även fundera över om det är nödvändigt att ha dessa isortimentet.Miljö och förslumningseffekterDet finns även miljöaspekter: dels färgernas inverkan på vår natureftersom det inte är några miljövänliga produkter, dels utsätter klottrarensig för stora hälsorisker vad gäller kemikalierna som de andas in. I övrigtutsätter de sig också för risker i form av olyckor i samband medklottrandet, eftersom de vistas på järnvägsområden, broar, tunnlar m m.Det finns otaliga exempel där dessa personer skadats och även avlidit pågrund av sitt utövande.Klottret leder också till förslumningseffekter vilket för med sig attallmänheten drar sig för att besöka vissa platser/områden eftersom de ingerotrygghet. Det ger även effekter i form av avflyttning från vissa områdensom är hårt utsatta av klotter, det blir helt enkelt inte attraktivt att bo där.Risken ökar även för ökad brottslighet i dessa områden.Gemensam strategiDet är viktigt att samhället har en gemensam syn påklotterproblematiken. Därför bör uppdra åt justitieministern attupprätta en nationell handlingsplan mot klotter och annan skadegörelse.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en riksomfattandehandlingsplan mot klotter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av straffsatserna vid klotter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förberedelse till skadegörelse bör straffbe-läggas.Stockholm den 4 oktober 1999Mikael ()