mot · GN02Ub257 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub257av , ()Fristående skolorAlltsedan riksdagsbeslutet om fristående skolor, innebärande för-ändringar för bidragsgivningen, har antalet ansökningar om att få startafristående skolor ökat i omfattning. Friskolorna erbjuder inte baraalternativ pedagogik eller en profilinriktad undervisning utan också enskola som vilar på etnisk eller konfessionell grund.En kommuns yttrande med avslag på ansökan med motiveringen att det tarpengar från den kommunala skolbudgeten vinner sällan gehör hos Skolverketvid prövningen av ansökan och räcker uppenbarligen inte som ett skäl föravslag. Från antyds att kommunerna är dåliga på att beskriva denegativa effekterna. Dessa negativa effekter är så mångfacetterade att de förden enskilda kommunen kan vara svåra att klart beskriva. Om en friskolarekryterar elever från kommunala skolan handlar det ju sällan om att dekommer från samma klass eller samma skola vilket ju innebär att kommuneninte kan spara på vare sig lokaler eller lärare utan kvarstår med sammakostnader trots färre antal elever.Den så kallade (av resurs-fördelning till fristående skolor) har på regeringens uppdrag utvärderatkommunernas tillämpning av de nya resursfördelningsreglerna för friståendegrundskolor under läsåren 1997/98 och 1998/99. Av kommitténs rapporterframgår bland annat att "det nya systemet inneburit högre kostnader för deflesta kommunerna." (SOU 1998:112) och att "av alla friståendeskolor fått högre bidrag per elev och årskurs efter beslutet om nya resurs-fördelningsregler" (SOU 1999:98). Detta innebär att många friskolor, ochdet gäller inte minst gymnasieskolor, har större resurser per elev till sittförfogande än vad den kommunala skolan har. Detta leder till att man i en delfriskolor kan erbjuda mindre klasser, att skolmåltid får intas på restaurang,att möjligheter till andra stimulerande aktiviteter är större och i vissa fallstöttar sponsorer med undervisningsmaterial.Det blir alltmer påtagligt att medan den kommunala skolan får kämpa hårtmed att upprätthålla en god kvalitet med bristande resurser lever de fri-stående skolorna under helt andra och bättre villkor, från elevernas utgångs-punkt.Allt vanligare har det också blivit att privata företag ansöker och får startafriskolor. Farhågor finns att friskolor startar utifrån affärsmässiga grundermed vinstintresse som idé, och där skattemedel utgör vinstpotentialen, ochinte utifrån elevernas utvecklingsmöjligheter.Enligt skollagens kap. 9 8:2 § står fristående skolor öppna för alla eleversom inte "medför betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter".Detta innebär att en friskola kan avvisa elever som behöver mycket stöd i sinundervisning eller är svårhanterliga på grund av sociala problem och därförkräver mycket insatser och anordnaren kan med lätthet hävda att det medförbetydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter. Skollagen medgerdärmed en social skiktning av eleverna.Det har också visat sig att en del friskolor inte kommer till start, trots attdebeviljats detta. Elever som sökt och fått klartecken att de antagits till fri-skolan kan före skolstart få besked om att de, på grund av lokal-brist, lärarbrist eller att man gått i konkurs, inte får börja där. Då är detkommunens skyldighet att ställa upp. En sådan rådande ordning förryckerhelt kommunens planeringsmöjligheter både ekonomiskt och praktiskt. Defristående skolorna har också en betydligt större andel obehöriga lärare än dekommunala skolorna trots att skollagen i detta avseende prövats genom ettbeslut i kammarrätten, där det fastslogs att samma krav ska ställas påsamtliga skolformer.Enligt vår mening visar ovanstående att skolans allmänna mål om rättentill en likvärdig utbildning på lika villkor liksom tankarna och fördelarnamed en sammanhållen skola är på väg att brytas upp. Vikten av att skolan skavara en mötesplats där barn och ungdomar från olika miljöer möts och lärkänna varandras förutsättningar, levnadsförhållanden och värderingar kaninte nog betonas och bör vara vägledande för framtiden om vi menar någotmed våra integrationssträvanden.Mot bakgrund av ovan anförda bör regeringen få i uppdrag att göra enutvärdering av beslut om friskolor. Utvärderingen bör ta sikte på omde allmänna målen med en likvärdig skola, om jämlikhet och rättvisauppfylls, om hur samhällets strävanden om integration påverkas och hursegregation motverkas, om de samhällsekonomiska aspekterna med etttvåparallelligt skolsystem påverkas och om kommunernas resurser till denkommunala skolan påverkats negativt. Därutöver behöver skollagens 9 kap8:2 § ses över så att friskolor inte medges någon sortering av elever samt attgarantier måste kunna lämnas från en ansökande skola att några hinder,lokalbrist eller lärarbrist eller brist av ekonomisk karaktär, inte föreliggernärelever antas till friskolan.Vidare behöver kommunernas inflytande över beviljandet av friskolestartökas och bör regeringen överväga om friskolor ska kunna bedrivas påaffärsmässiga grunder med vinstintresse.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fristående skolor.Stockholm den 29 september 1999Margareta ()()