mot · GN02Ju228 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju228av , ()Kampen mot brottslighetVi upplever hur såväl vardagsbrottslighet som grövre brottslighet ökar ivårt land. Vad kan vi göra? Ett sätt är att ta lärdom av framgångsrikaarbetsmetoder från andra länder. I denna motion vill jag lyfta fram tvåexempel. Dels New York-modellen - "nolltolerans" - som har prövats ibland annat och med positiva resultat.Grundtanken är kamp mot vardagsbrottslighet och ökad trygghet förmedborgarna. Dels "" med ett stort antal frivilliga iett organiserat samarbete med polisen i kampen mot brottsligheten.I praktiken innebär New York-modellen att polisen slår till redan mot småförseelser innan dessa leder till annan, grövre brottslighet. Polisen i NewYork, en stad med över sju miljoner invånare, arbetar sedan några år tillbakaextra hårt med att sätta stopp för småbrott och förseelser - exempelvisinbrott, bilstölder och fylleri. Därigenom kan polisen tidigt förhindra att ävengrövre brott begås. Sedan metoden infördes har brottsligheten mycket riktigtsjunkit i New . Gatorna har blivit säkrare nattetid.Flera försök i med New York-modellen, nolltolerans, har gettpositivt utslag. I tog polisen upp kampen mot småbrotten under enförsöksperiod 1996. Misshandelsfallen under fredags- och lördagskvällarminskade . I åtta polisdistrikt provades metodenunder . I city inriktades arbetet på kroglivet. Även här sjönkantalet misshandelsfall. I prövades metoden hösten . Strategin mottogs mycket väl av resenärer ochav de närpolisenheter som var knutna till projektet. Resultatet var även härpositivt.Erfarenheterna från exempelvis har satt en del kriminologiskadoktriner på kant. Ofta har man försökt att bortförklara New York-polisensarbetsmetod. Men brottsminskningen i är enastående och låter siginte så lätt bortförklaras. Det har visat sig att filosofin bakom nolltolerans -ingrepp mot små förseelser för att på så sätt förebygga svårare brott - är heltriktig.Det finns tre förutsättningar för att nolltolerans ska fungera: en hög polis-täthet med många poliser i yttre tjänst, ett uppföljningssystem som upp-muntrar polisens prestationer och en rättskedja som förmår att hantera ochsom med lika konsekvent nolltolerans följer upp polisens ingripande ochrapporter. Som alla kan konstatera brister förutsättningarna i som detser ut på fler punkter för att arbetsmetoden nolltolerans ska kunnalyckas fullt ut. För att sådana satsningar skall bli effektiva krävs ocksåförbättringar av teknik- och dataanvändningen.I ligger man också långt framme i användandet av datorer för attsnabbt sprida kunskap i organisationen och som hjälpmedel för att få fastbrottslingar. I har polisen konstruerat ett system som gör att varjeenskild polisman kan gå in och ta reda på var brotten begåtts, när och hur deutförs och detaljerade signalement på misstänkta gärningsmän. Det gör dag för dag kan följa brottsutvecklingen i vartenda kvarter. Det är enovärderlig hjälp för att förhindra brott. I kan det ofta ta efter attett brott begåtts innan man kan finna det registrerat i en databas. Uppföljningoch utvärdering av de egna insatserna är också något polisen i . Egentligen borde det vara självklart. Omprövningar och utvärderingarskall inte heller göras år efteråt utan snabbt, så att de använda metoderna kanförändras eller bytas ut, om de visar sig felaktiga.En av tankarna bakom New York-modellen, vilket också är skälet till attden blivit så kontroversiell, är att det finns annat än sociala insatser som kanfå ner brottsligheten. Men det är inte samma sak, vilket motståndarna hävdar,som att säga att brott inte kan ha sociala orsaker. Man kan förespråka bådenolltolerans och omfatta föreställningen om att brottslingar ofta kommer frånsocialt utsatta miljöer. Den engelske premiärministern har gjortdet i den slagkraftiga formuleringen: "tough on crime, tough on the causes ofcrime." Han har också deklarerat att New York-modellen kommer att införasi tjugofem engelska städer inom kort.Enligt forskare på , , är det på kommunalnivå mycket populärt att äska pengar för att genomföra olika sociala projekt isyfte att förebygga brottslighet. Men ytterst få kommuner är intresserade avatt använda pengar till att bekämpa brott på ett av de få sätt som verkligenvisat sig effektivt som till exempel övervakningskameror, borttagande avunderjordiska gångar och tunnlar, mörka tvättstugor, undermåliga källarlåsoch garage utan insyn. Det finns mer och mer forskning som visar att enklarevardagsbrott går att komma åt genom moderniserat och förändrat polisarbetei kombination med åtgärder som gör miljön tryggare. ""En annan intressant arbetsmetod som lyckats väl är med frivilliga. Polisen i har under flera års tidlyckats minska såväl den grövre brottsligheten somvardagsbrottsligheten. Några exempel: mord rån inbrott bilstöld1990 135 4.331 16.691 24.2451997 67 2.604 8.159 10.8091998 42 2.121 7.349 9.940Befolkningen har på denna tidsperiod vuxit från 1 118 000 till ca 1 214000 personer. Intressant är också att inte har någon särskiltstor poliskår, ca 2 000 polismän och 600 civilanställda.San Diego-polisen har anseende som kanske den mest progressiva ochframgångsrika poliskåren i . Vad är förklaringen till fram-gången? Huvudförklaringen är att man valt att lägga betoningen på externsamverkan i stor skala, det vill säga att involvera enskilda, organisationer,förvaltningar och företag i det stora samhällsprojektet: att minska brottslig-heten. har 1 100 frivilliga civilpersoner i olika oavlönadedeltidsbefattningar. Uppgifterna är allt ifrån receptionister, parkerings- ochtrafikvakter till reservpoliser. Insatserna av de frivilliga lovordas av bådepolischefer och vanliga polismän på fältet. De frivilliga vidareutbildas påolika sätt.I finns som bekant redan "Neighbour Watch" i många bostads-områden. Detta är visserligen bara en liten del i , menskulle kunna utvecklas. Man ska naturligtvis inte ha någon övertro på enspeciell teknik eller modell. Men arbetssättet som polisen i är ändå så intressant att det borde prövas i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en fortsatt användning och utveckling av arbets-metoden nolltolerans i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att "" bör prövas i Sverige.Stockholm den 4 oktober 1999Mikael ()