mot · GN02A805 · 1999-10-05 00:00:00 — I de 229 svenska börsnoterade företagen finns inteen enda kvinnlig VD och av deras styrelseledamöter ärkvinnor.Docenten och forskaren vid IUI () MagnusHenrekson har fortsatt utredningens arbete att analysera jämställdhet ur ettekonomiskt perspektiv. Han tror inte att könsdiskriminering är mer utbredd iSverige än i andra länder och ser inte kvotering som lösning på problemet:"De som förordar kvotering glömmer bort att den ekonomiska makten blandmän knappast är något som fördelas genom kvotering eller tilldelas på någotsätt. Makt är något som enskilda individer skaffar sig genomkompetensuppbyggnad, nätverksbyggande och målmedvetet arbete. Attskaffa och behålla ekonomisk makt kräver tid för både män och kvinnor. "(nr 25, 1999).Henrekson har också visat att den genomsnittliga arbetstiden föramerikanska kvinnor ökat vara högre än för svenska kvinnor. Amerikanskamän utför inte mer hushållsarbete än svenska män. Förklaringen till attamerikanska kvinnor kan ha så mycket längre betald arbetstid än svenskakvinnor är att de har tillgång till en stor tjänstesektor för hushållsarbete.Det är snart bara i som man hyser den egendomliga upp-fattningen att kvinnor kan få en minskad arbetsbörda hemma endast genomatt mannen tar en större del av arbetet. I allt fler länder löser man problemetgenom att möjliggöra köp av tjänster till ett rimligt pris. Då kan bådamakarna få en högre livskvalitet och ökade möjligheter att satsa tid ochkrafter på en yrkeskarriär.Slutsatserna från Humlan i , där hushållsnäratjänster erbjöds till en avsevärt lägre kostnad än som annars är möjligt medsvenskt skattetryck, är att hushållen har stort behov av hemnära tjänster.Behovet motsvarar enligt nämnda projekt en potentiell arbetsmarknad på100.000 heltidstjänster. Det visade sig också att hushållen är villiga attbetalaför tjänsterna och att priset har stor inverkan på hur mycket hjälp somefterfrågas. Behovet är enligt slutsatserna störst inom åldersgruppen 25-45 årmed barn.Moderata samlingspartiet, liberalerna och Kristdemokraternaefterlyser en reform på området i den gemensamma motionen1999/2000:Sk312. Bedömningen i denna är att det skulle skapas mellan50.000 och 100.000 nya jobb om man gjorde vita hushållstjänster tillgängligaför människor med normala inkomster. Det övergripande målet medförslagen är att öka sysselsättningen. Det påvisas emellertid att det skulle gefler positiva effekter, bland annat:svarta jobb blir vita och de som jobbar svart får tillgång till förmånernai socialförsäkringssystemet, sjukförsäkring, pension m.m.,valfriheten för hushållen ökar genom att människor får möjlighet att väljamellan att arbeta mycket och köpa tjänster i hemmet eller att arbeta mindreoch göra hemarbetet själva,jämställdheten ökar genom att det underlättar för både kvinnor och män attförena yrkesarbete med föräldraskapet.Vi föreslår en skattereduktion för privatpersoner med halvaarbetskostnaden för hushållsnära tjänster. Skattereduktionen begränsas tillmaximalt och hushåll.I grunden handlar det om att ge familjen möjlighet att lösa barnomsorgoch tjänster i hemmet på andra sätt än vad som är politiskt accepterat.Många fler kvinnor skulle satsa på att nå en chefsposition, med allt vad detinnebär av personliga uppoffringar, om det vore möjligt att köpa hemtjänstersom leder till en avlastning i det privata livet. Konkreta problem fordrarhandfasta lösningar. Den ordning vi förordar gör det lättare för kvinnor attkonkurrera med män på lika villkor.Kvinnligt och manligt iskolanElever på lika villkorSkolan måste fungera flexibelt och kunna möta olika kravför att flickor och pojkar skall kunna bygga upp sinkompetens. Varje enskild flickas och pojkeskompetensutveckling är beroende av deras intresse ochmotivation att lära. Skolan skall ge den bas som germöjlighet till ett livslångt och självständigt lärande, såväl iarbetet som - det som i forskningen kallasmottagarkompetens.Att verka för jämställdhet har lyfts fram som en central uppgift förskolan. Enligt 1 kap. 2 § skollagen skall alla barn och ungdomar, oberoendeav kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, halika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet.Läroplanerna för skolan bygger på följande värdegrund: "Människolivetsokränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde,jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsattaär de värden som skolan skall gestalta och förmedla. "Av rapporten (Ds 1994:98) "Vi är alla olika", som arbetsgruppenKvinnligt och manligt i skolan framlade men somfortfarande äger sin giltighet, framgår att det fortfarande råder ojämlika för-hållanden i skolan för flickor och pojkar. Detta leder till att deras personligautveckling, deras prestationer och resultat påverkas i hög grad av köns-tillhörigheten, som snävar in och begränsar inte bara valet av ämnen, kurser,utbildningar och yrken utan också erfarenheter, kunskaper och härtill knutenkompetens.Arbetsgruppen framhåller att skollagens "oberoende av kön" allmänttolkas som att skolan skall bortse ifrån kön. Det förhållandet att skolanförhåller sig könsneutral får negativa konsekvenser för båda könen och sägsvara en av förklaringarna till att jämställdhetsarbetet i skolan ännu inteavsattmer påtagliga resultat.Vi anser att det är ett problem att andelen manliga lärare är så liten igrundskolan, särskilt för alla de barn som inte har några manliga förebilderutanför skolan heller. Vi anser därför att det är mycket angeläget att manprövar alla möjligheter att åstadkomma en jämnare könsfördelning ilärarkåren.En modern jämställdhetspolitik försöker inte förneka eller utplåna deolikheter som finns mellan flickor och pojkar avseende kulturella, socialaoch biologiska egenskaper, utan frågar i stället hur skolan skall kunna tahänsyn till dem, för att därigenom ge varje individ möjlighet att utveckla sinfulla potential. Därmed kommer en modern jämställdhetspolitik för skolanatt inte bara intressera sig för den procentuella fördelningen mellan könen iolika yrken och utbildningsvägar, utan också för hur undervisningen går till,hur skolan arbetar, när olika ämnen introduceras i tiden och hurarbetsformerna i skolan skall kunna undvika att missgynna ettdera könet.Vi vill understryka vikten av att lärarna har sådan kulturell kompetens attde kan hantera den speciella situation invandrarflickor kan ställas inför, somsammanhänger med att de snabbare absorberar den jämställdhetskultur somfinns i än vad deras föräldrar kan göra. Vi utvecklar vår syn på dessaspeciella problem i partimotion 1999/2000:Sf617 Medborgarmakt.Frågan om flickor och teknik har blivit något av en symbolfråga förjämställdhetsarbetet i skolan. Trots strävan efter jämnare köns-fördelning är det fortfarande så att pojkar väljer tekniska och naturvetenskap-liga utbildningslinjer i mycket större utsträckning än flickor. Av de flickorsom valde en yrkesinriktad "pojklinje" på gymnasietavbröt sin utbildning redan under det första året.Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i rapporten , nämligen att flickor och teknik i första hand är en pedagogisk fråga.Könssynen på teknik styr våra föreställningar. Flickornas sociala bakgrundhar också visat sig ha större betydelse för valet av utbildning än pojkarnas.Inte minst inom området flickor och teknik är det viktigt att vi kommer ifrånett slentrianmässigt tänkande kring jämställdhetsfrågorna, liksom foku-seringen på kvantitativa data. Vad som behövs är ett kvalitativt inriktatarbete.Den nya informationsteknologin och cyber space-miljön har från börjandominerats av pojkarna. Antalet flickor som utnyttjar denna teknik växer nusnabbt. Det visar sig dock att flickorna i högre grad lockas av de socialtinriktade tjänsterna, typ MUD (Multi User Dungeon) och IRC (InternetRelay ). Även om relationen användare numera är ganska jämn mellanflickor och pojkar så visar det sig att pojkarna behåller sitt försprång om manser till dem som förstår tekniken i sig.När vi nu går in i informationssamhället är det viktigt att föräldrarna ochskolan är observanta på detta så att flickorna inte halkar efter i utvecklingen.Lärarna har här en stor pedagogisk uppgift, så stor att särskild vikt börtillmätas den redan i lärarutbildningen.Vi anser att flickor tidigt skall stimuleras att arbeta med infor-mationsteknologi. Aktuell forskning visar att flickor och pojkar har olikainlärningsfaser och inlärningssätt. Vi anser att skolan måste ta till sig dennyakunskap om kvinnligt och manligt som finns . Jämställdhetsarbetet iskolan måste grundas på kunskap och bli en pedagogisk fråga, snarare än enmoral- eller attitydfråga. Vi anser att en nationell skolpeng bör införas så attSverige kan få en mångfald av skolor. Aktiva val stimulerar den pedagogiskautvecklingen. Föräldrarna får möjlighet att välja den skola som ger just derasdotter eller son de bästa möjligheterna att utveckla sin unika kompetens.Lärarna får möjlighet att välja mellan flera olika arbetsgivare, och därmed fårde ökade förutsättningar att utveckla och använda sin professionellakompetens.Högre utbildning och forskningPrecis som i skolan måste även den högre utbildningenspeglas av förståelsen för skillnader mellan individer ochmellan manligt och kvinnligt. Först när forskarvärlden tarvara på de olika kompetenser som finns hos såväl män somhos kvinnor kommer den akademiska världen att av de sökande till högre utbildning är kvinnor och 56 procentav dem antas. Bland de examinerade (120 p eller mer) är kvinnor.Bland de nyantagna till forskarutbildningen är kvinnor. Av demsom avlägger doktorsexamen är kvinnor. avprofessorerna är kvinnor. Eftergymnasialt utbildade kvinnor hade 1995 igenomsnitt av mäns lön på samma utbildningsnivå. (RapportenKvinnor och män i högskolan 1997:44, rapportserie).Att andelen kvinnor bland professorerna är mycket lägre än det antal somfaktiskt examineras på 120-poängsnivån kan till viss del förklaras av attkvinnor föder barn och därför väljer att inte ta sig vidare i karriären. Men detfinns undersökningar i den akademiska världen som tyder på att detföreligger dolda strukturer i det akademiska systemet som direkt missgynnarkvinnor. Forskarna menar att bådeformella och informella meriter värderas och enligt tradition väljer män män.Dock kan man se att utvecklingen går i rätt riktning, bland annat att alltfler kvinnor fullföljer en akademisk examen. Detta visar sig också inäringslivet, där andelen kvinnliga chefer, ingenjörer m.m. blir allt högre i deyngre åldersgrupperna. Bland cheferna i mindre företag är 35 procentkvinnor i medan andelen kvinnor i åldersgruppen55-64 år är . Av civilingenjörerna i åldern är 21 procentkvinnor mot i . (Rapport omarbetsmarknaden nr 4 1999, SAF)En viktig faktor för att inte kvinnorna skall "ramla ur" utbildnings- ochforskningsystemet är att det undantag från gällande femårsregel för anställ-ning som forskarassistent följs. Enligt gällande ordning skall man påbörja sintjänst efter examen, men enligt ett förslag från regeringen (prop.1998/99:94) skall tiden kunna förlängas om vissa skäl föreligger. Ett avskälen är föräldraledighet. Då kvinnor ofta har en längre föräldraledighet änmän är detta undantag från femårsregeln viktigt ur jämställdhetssynpunkt.Andelen kvinnliga professorer ökar , bl.a. som följd av riksdagensbeslut att fram inrätta 32 nya professurer som genomtillämpning av s. k. positiv särbehandling som skall tillsättas med en sökandeav underrepresenterat kön även om vederbörande är mindre kvalificerad änen medsökande av det andra könet - s. k. thammare, efter dess upphovsman,förre utbildningsministern . Moderata samlingspartiet motsatte sigdetta förslag och vi anser alltjämt att det var fel väg att gå.Vi avvisar alla former av kvotering, även inom universitetsvärlden. Vi ärövertygade om att kvinnor har den inneboende förmågan att göra akademiskkarriär av egen kraft, på sina egna meriter.Vi avvisar bestämt alla former av särbehandling som innebär att någonfår en tjänst på grund av könstillhörighet trots sämre meriter. Sådan är enligtvår mening förnedrande för kvinnorna och vilar på felaktiga utgångspunkter.Genom att framhålla reglerna om positiv särbehandling som ett viktigt inslagi jämställdhetspolitiken ger regeringen uttryck för en kvinnosyn som är djuptkränkande. Den signal som skickas ut är att det inte finns tillräckligt mångakompetenta kvinnliga forskare varför kvinnor måste hjälpas fram så att densocialdemokratiska regeringen kan uppnå sina jämställdhetsmål. Regeringensagerande skadar därför det långsiktiga och seriösa jämställdhetsarbetet påuniversiteten och högskolorna.Fil. vid den statsvetenskapliga institutionen vidUppsala universitet har påpekat att den kollektiva rättvisa som skall skapasav ett ökat antal kvinnor på högre poster inom den akademiska världen resul-terar i konkreta orättvisor på den individuella nivån (för politiskfilosofi). Vi instämmer i konstaterande att jämställdhet inte kanskapas på kollektiv nivå. Vi tar också avstånd från jämställdhetsministerMargareta försök till kollektiv skuldbeläggning av män.Magnus Henrekson vid IUI har genom sin forskning påvisat att detsammanpressade svenska löneläget och våra skatte-, avgifts- och bidrags-system gör att utbildningspremien i internationellt sett är mycket låggenerellt. För kvinnor accentueras problemet av att så många av dem saknaren arbetsmarknad i ordets rätta bemärkelse. studievisar att skillnaderna i lön är större i denoffentliga sektorn än i den privata. Här måste staten och kommunerna somarbetsgivare ta sitt ansvar.Att tillgripa kvotering är dessutom att göra det lätt för sig. Det är attangripa symptomen i stället för att bota sjukdomen.Moderata samlingspartiet förordar i stället att politiken inriktas på attangripa de grundläggande problem som sammanhänger med rigidaarbetsmarknad, det svenska skattesystemet som tvingar kvinnorna tilldubbelarbete utan möjlighet annat än för ett fåtal mycket välbeställda attköpa hushållsnära tjänster samt välfärdsstatens stela system som inte gerutrymme för individuella lösningar. Häri återfinns en betydande orsak tilldagens sneda fördelning av kvinnor och män inom högre utbildning ochforskning. En annan sådan orsak är den offentliga sektorns monopolställninginom traditionella kvinnoyrken och därmed sammanhängande svårigheter förkvinnor att få ekonomisk utdelning på investeringar i högre utbildning.Vi anser också att det finns skäl att göra en mer total översyn avprofessorstillsättningarna och av tjänsteförslagsnämndernas arbetsmetoder. Iett system med klara kriterier, där manliga nätverk och slumpmässigafördelar inte fäller utslaget, skulle alla och i synnerhet kvinnor få en bättremöjlighet att komma till sin rätt. Subtila men diskriminerande inslag i demanligt dominerade akademiska strukturerna måste mönstras ut.Kvinnors arbetsmarknadDen offentliga sektorn - enkvinnofällaFrån ökade antaletförvärvsarbetande personer i med 900.000.Ökningen beror främst på kvinnornas inträde påarbetsmarknaden. ökade antaletförvärvsarbetande kvinnor från . Delvisandra grupper än har sökt sig ut på arbetsmarknaden,nämligen gifta kvinnor och småbarnsmammor.Traditionellt kvinnliga arbetsuppgifter inom vård, omsorg ochundervisning är i tjänster som i huvudsak tillhandahålls av denoffentliga sektorn. På grund av de offentliga monopolen har kvinnornasarbetsmarknad kommit att bli mycket av de förvärvsarbetande kvinnorna återfinns inom denoffentliga sektorn. Många yrken är totalt kvinnodominerade. Vi har alltså fåtten starkt könssegregerad arbetsmarknad, något som även uppmärksammat och riktat kritik mot för.Den centralstyrda lönepolitik som bedrivs i bygger på densocialdemokratiska, kollektivistiska synen på människor som likformiga ochutbytbara. Den har lett till flera obalanser. har blivit ett låglönelandför högutbildade och ett höglöneland för lågutbildade. Detta fenomen ärsärskilt markant inom den offentliga sektorn, där den s. k. dubbla obalansenlänge har diskuterats. Den leder till att staten och kommunerna får alltsvårare att rekrytera och behålla kompetens.Den offentliga sektorns monopolställning har bland annat resulterat i attsärskilt kvinnor ofta får en blygsam utdelning på sina investeringar i högreutbildning. Det är oacceptabelt.Andelen kvinnliga chefer är låg, trots att många anser att kvinnor har deegenskaper som krävs och kommer att krävas i det framtida arbetet -lyhördhet, samarbetsförmåga och flexibilitet.Det finns många förklaringar till denna snedfördelning. Den samman-hänger naturligtvis med gamla traditioner - näringslivet och förvaltningarnaär uppbyggda av män i ett samhälle som såg helt annorlunda ut än den världvi lever i . I det samhället hade kvinnor ännu inte börjat slitas mellanhemarbete och lönearbete.För att få fler kvinnor i chefsbefattningar måste de gamla strukturernaomprövas. Många kvinnor önskar t.ex. ett flexiblare chefskap, både ochinnehåll. "Team Builder", en modell för roterande chefskap, är en modellsom prövats på med framgång. Gruppens medlemmarstödjer varandra och har ett kreativt samarbete. Kvinnor som har prövatdenna arbetsform beskriver det roterande chefskapet som ett slags "växthus"för nya chefer. Man framhåller att alla teorier om den lärande organisationenhär har blivit omsatta i praktiskt handlande.I dag kan vi alltså konstatera att vi inte har lyckats uppnå denjämställdhet på arbetsmarknaden som är önskvärd samt att en del avförklaringen till detta ligger inbyggd i "den svenska modellen". En ensidigoch begränsad arbetsmarknad har inte haft den flexibilitet som är nödvändigför att fullt ut ta vara på kvinnornas mångsidighet och kompetens och inteheller för att möta dagens arbetslöshetsproblem.Kvinnornas arbetsmarknad är sårbar. Det märks särskilt tydligt näroffentlig expansion är möjlig. Många kvinnor har helt enkeltblivit beroende av ett system som håller på att kollapsa. Undersocialdemokraternas "saneringsprogram" har det verkat somom förutsättningarna för arbete och försörjning skulle vara hotade för mångakvinnor som arbetar inom vården och omsorgen. kan vi emellertid, bl.a.av demografiska skäl, se att behovet av sådana tjänster i stället växer.Uppgiften blir alltså att finna nya former för organisationen ochfinansieringen av arbetet.Inför sist nämnda uppgift står Socialdemokraterna handfallna. De kan avideologiska skäl inte tänka sig att ge upp statens, kommunernas ochlandstingens monopol inom de sektorer som är traditionella kvinnoyrken. Detror fortfarande att den offentliga sektorn är garanten för kvinnorsarbetsmöjligheter. Dessbättre börjar nu de fackliga organisationerna inse attkvinnor inte kan förbättra sina löner förrän de får fler konkurrerandearbetsgivare att välja mellan.Som så ofta har verkligheten tvingat Socialdemokraterna attgöra avkall på sin ideologi. Inom vårdsektorn råder nu brist på kvalificeradarbetskraft, särskilt på sjuksköterskor. Allt fler utbildade sjuksköterskorsäger upp sin anställning hos och tar i stället anställning hos ettbemanningsföretag som specialiserat sig på denna sektor. Närbemanningsföretaget hyr ut dem till den forne arbetsgivaren är lönevillkorenhelt andra än vad de hade som landstingsanställda. Det finns exempel på atten sjuksköterska har fördubblat sin lön. Vad som har inträffat är att det haruppstått en marknad även inom monopolets ram. På en marknad kan ingenarbetsgivare ensidigt diktera lönevillkoren. Hos monopolen kunde man längegöra det och resultatet ser vi nu i form av arbetskraftsbrist.Vi anser att denna utveckling ger ett kraftfullt stöd för vårt krav att deoffentliga monopolen skall brytas upp så att kvinnor i lika hög utsträckningsom män kan finna alternativa arbetsgivare. Kvinnors arbetsmarknad skallavregleras så att den faktiskt blir det som ligger i ordet marknad.LönebildningTack vare att stora samhällssektorer, som är heltkvinnodominerade arbetsfält, utgör statliga eller kommunalamonopol i vårt land har den ende arbetsgivaren på områdeteffektivt kunnat förhindra en rimlig löneutveckling för storagrupper på arbetsmarknaden. Den offentliga sektornsmonopolställning har byggt upp en bomb som ligger ochtickar.På senare år har den socialdemokratiska regeringen i alla sammanhangbrukat framhålla att en av de viktigaste frågorna inom jämställdhetspolitikenär att komma till rätta med osakliga löneskillnader och lönediskriminering.Lönediskriminering som beror på kön måste bekämpas med alla medel,brukar det sägas. I årets budgetproposition ligger regeringen lågt i dennafråga bortsett från att den hyllar JämO:s aktiviteter på området ochvälkomnar JämO:s insatser för att få frågor om lönediskriminering prövade idomstol.En forskningsrapport av de två forskarna , , och Trend , och i , visaratt den påstådda lönediskrimineringen av kvinnor till förmån för män medsamma jobb och samma arbetsgivare till stor del är en myt. De visar också attvarken den allmänna lönespridningen eller lönespridning inom likartadebefattningar har lett till att kvinnor har fått sämre löner än män. Skillnader ilön mellan kvinnor och män beror på att kvinnor arbetar i låglöneyrken.Studien som sträcker sig visar också attjämställdhetslagen inte har inneburit någon förändring i lönebildningen förkönen. Arbetsgivarna har betalat samma lön för samma arbete både före ochefter lagens tillkomst.Arbetslivsinstitutets undersökning "Kvinnors och mäns löner 1997" visaratt den genomsnittliga löneskillnaden mellan män och kvinnor är större i denoffentliga sektorn än i den privata. De löneskillnader som finns förefalleralltså att vara ett resultat av den svenska modellen - ett problem som detkollektiviserade samhället har skapat. Till problembilden hör också attskattetrycket för låg- och mellaninkomsttagare är extremt högt i viden internationell jämförelse. Problemet med "the working poor" är därmeden realitet i vårt land.Den offentliga sektorns monopol är en kvinnofälla. Det faktum attkvinnor av tradition har klumpats ihop till en anonym massa istället för attses och värderas som individer har ytterligare försämrat deras lönebildning.En medarbetares lön skall återspegla hennes arbetsinsatser, kompetens,engagemang och resultat i arbetet. Myten om att det genom arbetsvärderingskulle vara möjligt för lagstiftaren, domstolen eller JämO att anvisa någraobjektiva faktorer som skall ligga till grund för lönesättningen bör avlivas engång för alla. Till syvende och sist är värdet av ett arbete vad någon på enmarknad är beredd att betala för det.Kvinnligt företagandeAv en undersökning av , Denkvinnliga företagsprofilen, framgår att avnyföretagarna i utgörs av kvinnor. Blanddessa har inte arbetat ioffentlig sektor. Av dem uppger att de valtbransch efter tidigare arbetslivserfarenhet och utbildning.Vad kunde vara naturligare?Majoriteten av dessa 1.500 kvinnor uppger att de startar företag därför attde vill ha större självständighet i sitt arbete. De anser inte att de har någotinflytande i de stora offentliga organisationerna eller att de får gehör försinaidéer.Utvecklingen mot ett ökat kvinnligt företagande är positiv. hardock lång väg att gå innan situationen kan anses acceptabel. Andelenkvinnliga företagare är nämligen inte bara låg i förhållande till andelenlöneanställda, den är också låg internationellt sett. I utgör de kvinnligaföretagarna av den sysselsatta befolkningen, i 9,1procent, i och i . För ärsiffran 4,4 procent.Ett stort problem för kvinnligt företagande i är att de områdendär många kvinnor ofta skulle vilja starta eget är föremål för statligt och isynnerhet kommunalt monopol. Barnomsorg, sjukvård, äldreomsorg ochundervisning är sektorer där kommunerna i princip har monopol på attbedriva verksamhet.