mot · GM02Sf10 · 1999-03-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf10av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1998/99:78 Beräkning av återbetalningsskyldighet för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar m.m.InledningBarn är föräldrarnas gemensamma ansvar. En viktig del avdetta ansvar är det ekonomiska ansvaret. Detta ansvar ärgemensamt även då föräldrarna inte lever tillsammans. I defall föräldrarna gemensamt inte klarar det ekonomiskaansvaret skall det allmänna träda in och fylla ut föräldrarnasbidrag.Regeringens förslag till ändrade villkor för dem som är återbetalnings-skyldiga inom underhållssystemet rättar till några av bristerna i dagenssystem. påpekade redan i sin motion på den regeringspropositionsom ligger till grund för dagens modell, att det är felaktigt att fastställaåterbetalningsskyldighet och räntebelägga den i de fall då den underhålls-skyldiges ekonomiska situation är sådan att han/hon har mycket småekonomiska resurser, ner till inkomster på omåret.I föreliggande motion föreslår också en ny modell förutformningen av det allmännas framtida stöd till barn med särlevandeföräldrar - en modell som vi anser vara både mer rättvis och effektiv ändagens system.Brister i dagens systemDagens system har flera brister. Vi vill peka på några sådana.Barns försörjning är föräldrarnas ansvar. Vid en separation reducerasemellertid detta ansvar, enligt dagens regler, till ett "halvt" ansvar. Dessutombetalar den underhållsskyldige föräldern inte till barnet direkt utan till för-säkringskassan. Den pedagogiska kopplingen mellan den underhållsskyldigeföräldern och barnet blir inte så tydlig. Föräldrarnas försörjningsansvar fördet egna barnet riskerar att reduceras till en vanlig avgiftsinbetalning till enmyndighet. Vid arbetet med regeringens förslag som ligger till grund fördagens regler så framgick det av flera remissinstanser att de ville ha just ensådan mer "pedagogisk" lösning och att inte inbetalningarna som en första-handslösning skulle gå till försäkringskassan.En annan brist med dagens system är att den ekonomiska situationen hosboföräldern inte beaktas när underhållsstödet fastställs. Boföräldernsekonomiska situation bör enligt vår mening vägas in när underhållsstödetsstorlek fastställs.Fram till nu har även kostnadsöverskridandena varit ett problem. Till endel förklaras de av att regeringen i sina bedömningar kontinuerligt varitalltför optimistisk om sysselsättningsökningen. Det har även påverkatbedömningen av underhållsstödets kostnadsutveckling eftersom regeringen1995 även i detta sammanhang utgick från en alldeles för optimistisksysselsättningsprognos.Regeringen har i föreliggande proposition föreslagit förändringar somberör det s k grundavdraget och de procentsatser som bestämmer åter-betalningsskyldigheten. Enligt mening är det förbättringarjämfört med dagens system.Liberala utgångspunkterBarn är ett gemensamt ansvar för föräldrarna. Bådaföräldrarna har ansvar för att efter förmåga svara för barnensförsörjning. Enligt skall föräldrarnagemensamt sörja för underhåll av barnet efter vad som ärskäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnassamlade ekonomiska möjligheter. Detta ska även gällaadoptivföräldrar och i vissa fall styvföräldrar.När föräldrarna av någon anledning inte klarar att sörja för sina barn upptill den nivå som rekommenderar är det dock det allmännasansvar att gå in och fylla ut så att barnen når upp till den rimligaförsörjningsnivån.Vårt förslagBarns försörjning är föräldrarnas ansvar även efter enseparation. Det allmännas underhållsstöd bör ersättas med ettselektivt stöd som utgår efter behov.Folkpartiet förordar ett reformerat system för underhållsbidragensfastställande och förändrade regler för de utfyllnadsbidrag som skall utgå tillde barn som är i behov av ett ekonomiskt stöd utöver barnbidragen ochbostadsbidragen. Vi ser det som angeläget att det även kommer attfinnas ett system med utfyllnadsbidrag så att inte många fler av boföräldrarnatvingas anlita det yttersta skyddsnät som socialbidragen utgör.Folkpartiet förordar att respektive förälders ekonomiska ansvar bestämsgenom att kostnaderna för barnet fördelas mellan föräldrarna i relation tillstorleken av deras nettoinkomster (en s k nettokvotdelningsmodell). Därefterkontrolleras att varje förälder kan försörja sig själv. Om då det preliminärtberäknade bidraget till barnets underhåll är så stort att den bidragsansvarigeinte får kvar tillräckligt med pengar för att klara sin egen försörjning måstebidraget från den föräldern minskas. Är det så att boföräldern efter detpreliminära underhållsbidraget inte har tillräckligt mycket pengar kvar för attklara sin egen försörjning får den bidragsansvarige föräldern, om han ellerhon kan, betala mer till barnet. En sådan modell föreslogs av Underhålls-bidrags- och bidragsförskottsutredningen i dess betänkande SOU 1995:26.När underhållsstödet till barnet ska bedömas måste man utgå från barnetsbehov. Detta behov bör man, som , beräkna utifrån schabloner sommotsvarar vad ett barn i en viss ålder kostar.Utfyllnadsbidrag från det allmänna bör inte utgå om föräldrarna själva harförmåga att försörja sina barn.Att ansvaret för en makes eller makas försörjning ska gå före ansvaret försitt barn är enligt vår mening felaktigt. Barnens försörjning måste gå föremake/makas försörjning. När förbehållsbeloppet bestäms skall därför intemake eller sambos försörjningsbehov beaktas.Likaså är det vår uppfattning att förbehållet för hemmavarande barn skaavskaffas. Det finns enligt vår mening ingen anledning till att barn skabehandlas olika, hemmavarande barn ska inte särbehandlas mot icke-hemmavarande barn.En modell med utfyllnadsbidrag måste ta sin utgångspunkt i barnets behovav underhåll från föräldrarna.Har barnet egna inkomster eller föräldrarna sådana ekonomiska resurser attde kan försörja sina barn själva ska inte rätten till utfyllnadsbidrag prövas.Däremot ska rätten till utfyllnadsbidrag prövas när föräldrarna tillsammansinte har denna försörjningsmöjlighet. Utfyllnadsbidraget från det allmännabör då motsvara skillnaden mellan barnets behov av underhåll och vadföräldrarna ska skjuta till enligt bestämmelserna i föräldrabalken.Först beaktas barnets behov av underhåll,sedan beaktas underhållsbidraget,sedan beaktas boförälderns andel av försörjningen ochdärefter bedöms om det föreligger en brist eller ej.Föreligger brist - inträder utfyllnadsbidrag. Föreligger ingen brist inträderinget utfyllnadsbidrag. Detta är modellen i principiell utformning.Vid fastställandet om en brist föreligger eller ej bör en ny makes ellersambos inkomster endast beaktas till hälften när denne bor tillsammans medboföräldern. Om boföräldern eller dennes nya partner får underhållsbidragför ett eller flera barn ska inkomsten höjas med detta belopp. Om boförälderneller den nya partnern bidrar till försörjningen av eget barn ska inkomstenminska.Med ett behovsprövat utfyllnadsbidrag skulle ett mindre antal barn än i dagerhålla detta stöd och dessutom skulle det vara lägre än detstöd som utgår . Det allmännas kostnader för stödet kan alltså minskas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uttalar sig för ett nytt system för underhållsstödenligt de principer som skisserats ovan.Stockholm den 29 mars 1999Bo Könberg ()()()()