mot · GN02U643 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U643av Biörsmark, ()Kina1 50 årDen firade . De omfattandefestligheter som manifesterades kan inte skyla över det faktum att det rörsig om en jätte som vacklar. Världens folkrikaste stat - världens störstadiktatur - får allt svårare att få ekonomin att gå i rätt riktning. Liksom idet forna visar det sig alltmer hur svårt det är attreformera en gammal kommunistisk kommandoekonomi. Även dencentrala politiska ledningen visar allt oftare sitt missnöje med ekonomiskstatistik som är helt missvisande och kraftigt överdriver de ekonomiskaframgångarna. Till detta kommer allt fler uppgifter om hur omfattande deallt värre påfrestningarna på miljön i har visat på en för de flesta oväntat stark oro från destyrande inför varje yttring av avvikande uppfattningar i . Demokrati-förespråkare har minutiöst bevakats, arresterats och dömts till drakoniskafängelsestraff. Denna utveckling accelererade inför tioårsdagen av massakernpå . Den andliga sekten för ett massivt angrepp av de kinesiska säkerhetsorganen. Deomfattande bokbålen för tankarna till sorgliga historiska paralleller såväl iKina som annorstädes i världen. Internationellt har framstått som en aggressiv, arrogantoch osäker medelstor stormakt. I sin irritation över erkännandeav lade in sitt veto i säkerhetsrådet mot en förlängning av denfredsförebyggande FN-styrkan i kriget iKosovo bröt ut. hot om veto omöjliggjorde för FN att ta ansvaret föratt ingripa till skydd för grundläggande humanitära värden i Kosovo. Undervåren ökade spänningarna i genom ett alltmeraggressivt kinesiskt uppträdande gentemot Filippinerna.När president i en tysk radiointervju i början av juliförklarade att förhållandet mellan och borde hanteras som för-hållandet mellan två stater ledde detta snabbt till att gjorde hotfullautfall mot ackompanjerade av militära maktdemonstrationer. ,som bl a mot bakgrund av de frostigare relationerna till som en följdav raketanfallet mot den kinesiska ambassaden i , såg sig tvunget attta i örat för ett i alla avseenden fullt rimligt konstaterande av LeeTeng-hui. När drabbades av en mycket svår jordbävningkrävde av FN och andra stater att hjälpinsatser först skulle clearasmed Kina.2 Världens största diktaturFolkrepubliken är världens till befolkningen största statsbildning. Iavsaknad av de mest grundläggande demokratiska institutionerna och enomfattande brist på respekt för grundläggande mänskliga fri- ochrättigheter är det också världens största diktatur. Välkomna utfästelserfrån om att ansluta sig till de grundläggande FN-konventionernaom mänskliga fri- och rättigheter - efter det att dessa antogsav - skymmer inte det faktum att det därifrån ärmycket långt till dess att dessa legalt, institutionellt och i praktikenkommer att tillämpas i . Därefter återstår det avgörande kriteriet pådemokrati, d v s att folket i fria val får möjlighet att själva välja sinaledare och om det så önskar välja nya.Ledningen i är medveten om vilken potentiell fara dessa folk-massor representerar. Den har inte glömt hur det kinesiska kommunistpartietkom till makten. Händelserna på i i juni1989 visade att den politiska ledningen har svårt att hantera folkligt miss-nöje, som kan befaras kunna sprida sig. vistas ett stort antalfängslade dissidenter utan dom i fängsligt förvar eftermassakern.I september 1997 höll det kinesiska sin 15:e partikon-gress, där partichefen befäste sin ställning som Folkrepublikensledare efter död . När nu kommunismen istort endast går att återfinna i partinamnet förefaller den kinesiska ledningenbehöva ett nytt kitt för att hålla samman landet. För att kunna rättfärdigapartiets fortsatta maktinnehav, vända folkets blickar åt andra håll och hanågot att skylla på har kommunism mer och mer ersatts med nationalism.3 och omvärldenFokus i den globala säkerhetspolitiska utvecklingen förflyttas alltmer tillAsien-Stilla . spelar här med sin geo-grafiska belägenhet, sina verkliga eller befarade ambitioner och sittagerande en central roll i praktiskt taget varje delproblem i området. Dekinesiska ledarnas oro efter och deamerikanska militära framgångarna i kriget med har övertygat demom behovet av en snabb modernisering av den kinesiska försvarsmakten.Till detta kommer en allt mer påtaglig utbyggnad av de marinahögsjöstyrkorna. I kombination med den utpräglade slutenheten i detkinesiska politiska systemet accentuerar detta den stora osäkerhet somländerna i närområde upplever.Förutom att hantera de interna problemen och lösa upp hindren för fortsattekonomisk tillväxt har den kinesiska regeringen således ett antal frågor avhuvudsakligen utrikespolitisk karaktär att hantera och lösa. På den inter-nationella scenen måste man lyckas fullfölja ett mjukt övertagande av Hong-kong och bli en full medlem i världshandelsordningen (WTO), för vilket manfortfarande är dåligt förberedd.Man måste övertyga , och sina grannar om att man inte ärinriktad på expansion som locket hålls nere på de nationalistiskasträvandena inom de egna gränserna. Och man måste hantera på ettsätt som inte oroar omvärlden och som får ölandets befolkning att inte ocksåi handling överge tanken på att en återförening är att föredra. Utvecklingenunder visar på hur svårt har att hitta en trovärdigstrategi för dessa strävanden.Folkrepubliken har 14 landgränser varav åtminstone fyra - ,, och - delvis är omstridda. Inkluderas kraventill sjöss - främst i - har fastlands-Kina territoriellakonflikter med 20-talet andra stater. Under detta sekel har varit ikonflikt med sju av dessa - , , , , ,och USA.De indiska kärnvapenprovsprängningarna våren 98 har i första hand setts irelation till den indisk-pakistanska konflikten, men torde i minst lika höggrad från indisk sida vara avsedd som en kraftfull markering införFolkrepubliken militära och nukleära upprustning och utplacering.Den militära konfrontationen mellan och i Kashmir våren1999 illustrerar hur allvarlig kärnvapenupprustningen på den sydindiskasubkontinenten är.I detta sammanhang är det viktigt att uppmärksamma att bådenukleära och missilteknologiska kunnande är en direkt följd av ettomfattande stöd från . Detta i förening med att är den av de femstora kärnvapenmakterna som fortfarande utvecklar och utplacerar kärnvapeni offensiva positioner främst riktade mot , gör att de internationellasträvandena till kärnvapenkontroll och ickespridning framför allt bör riktasmot . Den svenska utrikesministern "glömde helt bort" denna viktigaaspekt i sin uppmärksammade artikel i tidigare iår.4 och TaiwanHändelserna visar återigen att synesutgöra den mest explosiva eller åtminstone mest känsliga oroshärden iKinas relationer till sitt grannskap. I är enighetenstor att skall återförenas med fastlandet. Det torde i höggrad sammanhänga med strävan att återställa de nationella oförätter, somman i anser sig ha utsatts för från omvärldens sida det senasteårhundradet. Skulle förklara sig formellt självständigt, ärsannolikheten stor att ledningen i av inrikespolitiska skäl kanskeinte ser något annat alternativ än att svara med militära medel. Dettariskerar i sin tur att destabilisera hela regionen.Missilkrisen gav signalen att inte självklartskulle avstå från att ingripa i ett sådant läge. Om ledningen i beslutarsig för att blockera ön genom att stänga transportlederna runt om och tillTaiwan får det allvarliga konsekvenser bl a för , vars oljeimportanländer via dessa rutter.Det var därför att välkomna att de inofficiella samtalen mellan ochTaipei återupptogs hösten 98, efter att ha varit djupfrysta sedan president våren 95. Den taiwanesiska chefsförhandlarenförklarade dock i att frågan om återförening för del är heltavhängig om blir en demokrati. Händelseutvecklingen hartyvärr åter lett till att frusit samtalen med Taiwan.All kinesisk maktpolitik mot måste fördömas klart och entydigt.Oavsett om vunnit internationellt erkännande eller ej är det i stridmed folkrätt och ett hot mot den internationella säkerheten i FN-stadgansmening. Medborgarna på avgör själva om de vill bli en del avFolkrepubliken eller fortsätta leva sitt eget liv.5 och XinjiangI framförallt och Xinjiang i västra reses krav påsjälvbestämmande. Problemet för regionernas ursprungsbefolkning är attdet kinesiska inslaget ökar. Därmed försämras långsamtförutsättningarna för självständighet. har dekinesiska myndigheterna vid upprepade tillfällen slagit till motoppositionella i Xinjiang. bör i stället uppmuntras att geregionerna långtgående självbestämmande, upprätthålla respekt förmänskliga rättigheter samt skapa förutsättningar att vårda och utvecklakulturella särdrag utan att riskera hot eller förföljelser.6 HongkongHur framöver kommer att behandla ochdess innevå-nare är fortfarande oklart. har i dengemensamma överenskommelsen med lovatHongkong en hög grad av självständighet och att området skall få behållasitt marknadsekonomiska system. skall styras av Hongkongsinvånare inom vad som har kommit att kallas "ett land, två system".Om det nu inte går att förena två så olika system och traditioner inom ettoch samma land, vad kommer då att tvingas förändras? Eftersom denkinesiska regeringen har gått hårt fram mot regimkritiker på fastlandet är detinte osannolikt att också oppositionen i kan komma att tystas ellerdrivas ur landet. I takt med att överlämnandet närmade sig ökade graden avsjälvcensur i Hongkongmedia.Parlamentsvalen i genomfördes enligt det tidigarevalsystemet, vilket innebar att hela den röstberättigade befolkningen barafick rösta om en tredjedel av de 60 parlamentsledamöterna. I det valet visadesig den demokratiska oppositionen erhålla 2/3 av mandaten. Men eftersomden Beijingstyrda administrationen kontrollerade valen av återstående 40ledamöter har folkets flertal bara valt färre än 20 ledamöter.Människorna i visade i ett val med högre valdeltagande ännågonsin tidigare att de vill ha demokrati. Valsystemet resulterade i någothelt annat. Med det nuvarande valsystemet kommer den demokratiskaoppositionen inte att kunna påverka den nya konstitution som väntas efter2007. Oppositionen kommer inte heller att väljas att ingå som delegater iFolkkongressen, högsta beslutande organ.I en uppmärksammad dom i i slutet av 1998fastställdes rätten för barn till fastlandskineser som har bosättning iHongkong att få invandra dit. upphävdes domen genom ettbeslut i den kinesiska Folkkongressen. Beslutet innebär ett allvarligt ingreppi självständiga jurisdiktion. Det kan komma att få effekter ocksåpå omvärldens fortsatta investeringsbenägenhet i , när man intelängre kan lita på det rättsliga systemets hållfasthet och oberoende, någotsom oppositionen i varnade för före återföreningen 1997. Detinternationella stödet till den demokratiska oppositionen i måstevara uthålligt.7 TaiwanFolkrepubliken anspråk på att företräda ett och hela har iförhållandet till mest lovande demokrati - - på nytt tagitsig ytterst arroganta och aggressiva uttryck . Denmilitära uppladdningen i havsområdet mellan fastlandet och införpresidentvalen saknar motstycke internationellt. Omvärldensbeslut i samband med att övertog plats i FN:ssäkerhetsråd uppfattas av som ett erkännande av att regimen därfått världssamfundets godkännande på att vara den legitima företrädarenför ett och ett enda Kina.När omvärlden genom generalförsamlingens resolution bytte utRepubliken () mot som ständig medlem iFN:s säkerhetsråd, var det ett naturligt uttryck för vilka världens stormakter,dessutom kärnvapeninnehavare, faktiskt var och är. Att ställdesutanför FN:s medlemsskara berodde däremot på att varken ellerTaipei kunde acceptera mer än en företrädare för i FN:s medlemskrets.Detta accepterades av ett realpolitiskt världssamfund. Historien visardäremot med såväl som , att någon entydig enstatsdoktrininte finns internationellt etablerad. Till historien hör naturligtvis också attvarken regeringen i eller den i hade någondemokratisk legitimitet.Idag är läget ett helt annat. är det mest glädjande exemplet på attdemokrati inte är ett västerländskt påfund utan något, som har universellgiltighet för människor runt om i världen. Allt tal om asiatiska värden när detgäller krav på demokrati och mänskliga rättigheter i Ost- och harpå avslöjats. Det uttrycker bara oförbätterliga politiska ledares rädslaför ett öppet och demokratiskt samhälle.Det presidentval som hölls i och parlamentsval somföljde var mönsterexempel för många hel- ellerhalvdiktaturer. I borgmästarvalen i två största städer segradeutmanaren. I direktvalda parlament är av de valda kvinnor iklar kontrast mot förhållandena i de flesta andra asiatiska parlament. I dettaavseendet borde därför inte EU och dess medlemsstater behöva hymla.Tvärtom bör exemplet lyftas fram och på alla sätt stödjas och upp-muntras, oavsett hur mycket regimen i uttrycker sina hot.Det kommande presidentvalet förklarar till en del Kinasaggressiva reaktion under krisen . Särskilt om ,kandidat för , det liberala oppositionspartiet som tidigare av Beijinguppfattats som klart självständighetsinriktat, skulle ha chans att segra (efter-som regeringspartiet splittrats bakom två presidentkandidater)kan man förvänta sig fortsatta kinesiska överreaktioner.Frågan om människor av kinesiskt ursprung önskar leva i en eller flerastatsbildningar kan bara avgöras av dessa människor i fria och demokratiskaformer. Även om principen om ett lever vidare, kan den aldrig mednågon automatik ge regimen i något slags ensamföreträdarrätt. Detsaknar den varje demokratisk legitimitet för. Om och när folken i och iTaiwan önskar återförenas kan det endast ske genom att de båda folken i friaoch demokratiska former tar ställning för detta. På den punkten måstevärldssamfundet också vara entydigt.FN skall bestå av företrädare för världens alla stater. Tyvärr tvingas viacceptera att alla stater inte är demokratiska och att dess företrädare därförinte alltid har demokratisk legitimitet. Det kan emellertid inte varaacceptabelt att en stabil statsbildning med demokratiskt styre och legitimitetställs utanför världssamfundet. hör hemma också i FN:s gemenskapom landet önskar söka medlemskap. Exemplen på hur man redan under kallakriget kunde hantera två och två visar att det inte kan finnasnågra formella hinder för fulla deltagande i folkgemenskapensinstitutioner. Enda hindret är veto. Det bör vi inte medverka till attdölja.Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EUbör verka för att det demokratiska ges plats i FN vid sidan avFolkrepubliken till dess att folken i och på i demokratiskaval kan ta ställning till sin eventuella gemensamma framtid. Så sent som vidgeneralförsamlingens öppnande väcktes åter frågan av ettantal medlemsstater om att låta utreda representation i FN. Fråganföll som vanligt på veto. bör i fortsättningen aktivt stödja dettaförslag. Det avser också frågan om representation i olikaunderorgan, vars medlemskår inte endast består av erkända statsbildningar.Sverige bör på olika sätt utveckla sina förbindelser med . Taiwansrepresentationskontor i bör ges diplomatisk skattefrihet. Densvenska representationen i bör förstärkas. Representationen visade sigvara ytterst värdefull för att tillvarata de omfattande svenska intressena iTaiwan i samband med den stora jordbävningskatastrofen i september 1999.Sverige bör inom EU medverka till att EU upprättar ett informationskontor iTaipei.Det är i det sammanhanget upprörande att svenska myndigheter vägrar attutfärda besöksvisum för taiwanesiska medborgare i ledande ställning,som företrädare för världens största diktatur besöker pålöpande band. Varje hänvisning till EU-regler är absurd, då sådana i detta fallinte kan ha tillkommit utan delaktighet och tillstyrkan. Invånarefrån demokratiska stater får aldrig vägras inresa i av politiskaetikettsskäl.8 , EU och KinaUSA och EU-länderna - även sinsemellan - har visat upp en närmastfullständig provkarta på inkonsekvens, motstridighet och konkurrens iförhållande till den snabbt växande marknaden i världens folkrikaste stat.Sverige bör därför inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik verka för en samlad och effektiv politik för att främjademokrati och mänskliga rättigheter i . Det bördessutom ske i samarbete med och andra ledande demokratiskastater.Om ledningen i isoleras/isolerar sig kan den nuvarande regeringensnabbt komma att ersättas med en långt mer aggressiv och nationalistisk,inriktad på att t ex till varje pris återupprätta Storkina med som ensjälvklar del. Även om detta inte sker har förutsättningar attdestabilisera. är inte opåverkbar. Ökat samarbetemåste emellertid knytas till ovillkorliga krav på demokratisk utveckling ochrespekt för mänskliga rättigheter samt folkrättsliga regler för fredlig sam-levnad.Klara besked, tillsammans med morötter för dess regering att arbeta emot,som till exempel medlemskap i , kan skapa förutsättningar förutveckling såväl ekonomiskt som i mer demokratisk riktning. Det är ytterstangeläget såväl för som för resten av världssamfundetmed ett medlemskap i . måste emellertid uppfyllade grundläggande medlemsvillkoren på samma sätt som gäller för andrastater.Inför sessionen i FN:s kommission för mänskliga rättighetervalde EU p g a inre oenighet att lägga ned talan mot linje fortsatte . EU hänvisar till värdet av en "konstruktivdialog" med ledarna i . Frågan kan givetvis ställas om längre har något berättigande, om inte brott mot FN-konven-tionerna kan påtalas i fallet med världens största diktatur. Är det baraofarliga, betydelselösa randstater i periferin som världens demokratier vågarställa till ansvar för brott mot mänskliga rättigheter? Bristen på konsekvens och uthållighet i omvärldens kritik av Beijingsfortsatta och omfattande övergrepp på mänskliga rättigheter urholkartrovärdigheten. Människorättsaktivister och demokratiförkämpar förföljs ochdöms alltjämt till långvariga och nedbrytande frihetsberövanden. Ett stöd tilldemokratisk utveckling i inklusive måstedärför utformas inom ramen för en konsekvent, sammanhållen och uthålligstrategi.Ett från svenskt håll tydligt och generellt stöd för demokratiska strävandeni varje icke-demokratiskt land är svårare att bemöta för ledningen i Beijing.Ett sådant stöd bör utformas så att möjlighet finns att ge asyl till politiskaaktivister som förföljs i . får inte stödet förHongkongs demokratiförespråkare upphöra. Det måste klargöras att Sverigeoch övriga västländer ser mycket negativt på inskränkningarna i dedemokratiska friheter som hade uppnåtts.Folkrepubliken har mycket att förlora på en konfrontation med väst.Väst bör utnyttja detta och ställa krav på att dess ledning behandlaroliktänkande och minoriteter väl och få det att inse att allteftersom manliberaliserar landet desto större blir de utländska investeringarna, desto merökar handeln och därigenom tillväxten. Ett uppbundet av internationellaregler och avtal ger en bättre garanti för gott beteende än ett bakbundetinträngt . Detta ligger också i eget intresse.9 Hemställan9 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att klart och tydligt fördöma all kinesiskmaktpolitik mot ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ansvar för kärnvapenupprustningoch kärnvapenspridning i världen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om situationen i och i Xinjiang,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den fortsatta utvecklingen i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en återförening av folken i ochTaiwan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom ramen för EU:s gemensammautrikes- och säkerhetspolitik verka för att frågan om Taiwansrepresentation i FN utreds inom FN,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om representation i FN:sunderorgan,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattefrihet för Taiwansrepresentationskontor i ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förstärka den svenskarepresentationen i ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att verka för att EU upprättar ettinformationskontor i ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om besöksvisering för taiwanesiskamedborgare till ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medlemskap i ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en konsekvent, sammanhållen ochuthållig strategi för stöd till demokratisk utveckling ochrespekt för mänskliga rättigheter i den 5 oktober 1999Karl-Göran Biörsmark (fp)()()