mot · GN02N387 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N387av , ()FöretagandetNäringslivets situationFörståelsen för småföretagens villkor har successivt ökat. är de flestaöverens om småföretagens nyckelroll för framtida tillväxt ochsysselsättning. har inte haft ett tillräckligt innovativt företagande.Näringslivsstrukturen är relativt stel och förändras långsamt.Nyföretagandet har ökat , men alltjämt startas för fåföretag.Företagandet i är omgärdat av en mängd regler. Dessa regelverk ärsärskilt betungande för de små företagen. Byråkrati kostar tid och pengar förföretagen. bidrar det omfattande regelverket till att det svenskasamhället betraktas som rättssäkert. Ambitionen måste vara att begränsaregelverket och förenkla företagandet som rättssäkerheten inteåsidosätts.Under efterkrigstiden har den förhärskande politiska kulturen i intevarit företagarvänlig. Små- och egenföretagandet har inte respekterats ochstimulerats tillräckligt. Politiken har i hög grad varit koncentrationsinriktadoch gynnat de stora företagen framför de små. Stora kapitalägare har gynnatspå bekostnad av potentiella entreprenörer. Det storskaliga ägandet harpremierats i såväl privat som offentlig regi. Detta har inverkat skadligt på detsvenska näringslivets förmåga att förnyas och utvecklas.Den internationella konjunkturen dämpades och tillväxttakten iOECD-ländernas BNP avtog. EU-länderna hade återigen ett starkt år.Världshandeln ökade långsammare och det förklarar att tillväxten dämpades iOECD-länderna. Ledig kapacitet har kunnat tas i anspråk men inflationenhar varit fortsatt låg. Den svenska ekonomin har utvecklats positivt och BNPsteg . Uppgången har drivits främst av en ökad inhemskefterfrågan. Näringslivets produktion förskjuts alltmer mot kunskapsintensivverksamhet och både produktion och arbetsproduktivitet ökar.2 Företagandet - viktig resurs i samhälletSmåföretagsamheten är en av de viktigaste resurserna i samhället.Huvudinriktningen för en politik för fler företag och företagare måstevara att skapa goda villkor för företagandet genom låga skatter ochminskat krångel. Företagaren måste stå i centrum för att åstadkomma ettbättre företagsklimat. Hårt arbetande, riskvilliga företagare måste få tjänapengar och kunna bli rika på sina affärsidéer omsatta i praktiken. Detöppnar möjligheter för nya investeringar. Vinstintresset är en drivkraftför företag och deras ägare, även om det också finns andra skäl till attmänniskor startar och driver företag. Samhället måste visa förståelse föroch uppmuntra entreprenörskapets drivkrafter. Mångfald ochindividualism är viktigt för att antalet företag skall bli fler.Det personliga ägandet måste värnas. Det ger ett decentraliserat ägandemed stort personligt ansvar. Det är inte givet att så är fallet vid storskaligtprivat ägande. Det personliga ägandet är en förutsättning för en väl funge-rande ekonomi. Det personliga ägandet tar vara på individens intresse ochomsorg.Skall företaget vara livskraftigt måste kapitalet balansera på ett bra sättmot skulderna. Kapital kan placeras på olika sätt och har alltid enalternativkostnad. Det är därför viktigt att kapital som placeras i företag intemissgynnas och att den extra risken som det t.ex. innebär att investera i ettlitet företag skall kunna ge god avkastning i längden. En gynnsambeskattning av kapitalet leder också till stabila företag som kan expanderaoch anställa fler människor. Vidare är tillgången till en fungerandeinfrastruktur av största vikt. IT, vägar, flygplatser, järnvägar och hamnarmåste finnas till hands för företagen. Utvecklingskraft förutsätter ett brett entreprenörskap och att harett entreprenörsklimat på högsta internationella nivå. Entreprenörskap är attvisa företagsamhet, att vara företagsam, och innebär att individer ellerföretag ser och tar till vara möjligheter, investerar kreativitet och kapitalföratt utveckla och introducera nya produkter och tjänster på marknaden. Enpositiv och öppen attityd från samhällets sida gentemot företagsamhet iallmänhet och innovationer och entreprenörer i synnerhet är nödvändigt förutvecklingskraften. Det är omöjligt att i förväg förutsäga vilka idéer ellervilka företag som kommer att lyckas. Många idéer måste prövas för att till-räckligt många ska bli framgångsrika. Ett breddat entreprenörskapkarakteriseras av: att det är fint att våga, att det är bra att lyckas, att detäraccepterat att misslyckas och att det är möjligt att kunna försöka igen.På kort sikt kan faktorer som regelverk, kapitaltillgång ochkonkurrenslagstiftning åtgärdas och ge snabbt genomslag. På ärdet också viktigt att arbeta med entreprenörskap och attityder. Då ärspridning av goda förebilder, arbete med entreprenörskap och ett företagsamtförhållningssätt i skolan viktiga redskap för att skapa ett gott företagsklimat.Ett förutsägbart och långsiktigt skattesystem är dessutom absolut nödvändigtför speciellt företagandet. Vad som sagts om företagens betydelse församhället bör ges regeringen till känna.3 innovationssystemEtt innovationssystem består av de organisationer som påverkarriktningen på och hastigheten i innovationsprocesser ochkunskapsöverföring i systemet. Företag är sällan innovativa på egenhand, utan drar istället nytta av samspelet med andra organisationer, somtill exempel andra företag, universitet, forskningsinstitut ellermyndigheter. Ytterligare ett grundläggande drag i innovationssystemet ärden vikt som läggs vid ramvillkor, eller spelregler, i form av lagar,normer, tekniska standarder m.m. Vi väljer här att kalla dessa ramvillkorför institutioner. Organisationerna är aktörer i innovationssystemet,medan institutionerna är ramvillkoren för dessa aktörers handlande.Vetenskaplig och teknologisk kunskap är ett betydelsefullt bidrag iinnovationsprocessen. En indikator på produktionen av vetenskaplig kunskapär antalet publicerade vetenskapliga artiklar. är en av de störstaproducenterna av vetenskaplig kunskap, mätt i antalet vetenskapligapublikationer i relation till befolkningens storlek. Detta är glädjande ochmåste självklart nyttjas på bästa sätt. En indikator på teknologisk kunskap ärantalet patentsökande. Även svensk patentering är hög i internationelljämförelse. måste här bli betydligt bättre på att skydda och backaupp sina uppfinnare och forskare.Den kunskap och kompetens som människor har är en minst lika viktigtillgång i innovationsprocessen som det ovan nämnda. Välutbildademänniskor är nyckelresurser. Därför är det av stor vikt hur högutbildademänniskor rör sig på arbetsmarknaden och därmed sprider sin kompetens.4 Näringspolitik för regional tillväxtRegionernas/länens regionparlaments eller länsstyrelsers kontaktyta motdet civila samhället måste öka. Deltagande i EU-program har visat sigengagera många olika aktörer i ett lokalt och regionalt utvecklingsarbete.Detta engagemang bör stärkas genom decentralisering och också avbeslutsmakten. Ansvaret för EU-stödet bör överlåtas påregionala/länsvisa myndigheter. Detta bör ges regeringen till känna.Det har med tiden blivit allt klarare att den regionala inställningen tillsamarbete och kreativitet har en näst intill avgörande betydelse för hur väl enregion fungerar. I de flesta sker en förskjutning av ansvar ochkompetens från nationell nivå till den regionala nivån. Den nationella aktörenmåste dock ta sitt ansvar för att systemet skall fungera bra. Alla tillgängligaresurser måste nyttjas.Långsiktig ekonomisk tillväxt och utveckling kräver att harregioner i världsklass i fråga om utvecklingskraft och attraktivitet förkunskapsinvesteringar. Nationell tillväxt baseras på utvecklingskraften ilandets olika regioner.I dag består av regioner där de grundläggande skillnaderna iproduktionsförutsättningar och produktion är stora. är regionernaömsesidigt beroende av varandras utveckling i ett dynamiskt samspel. Vidsidan av en nationell tillväxtpolitik som utgår från den regionala nivånbehövs fortsatta insatser för en regionalt sammanhållen utveckling. Det är enförutsättning för och en del av en uthållig ekonomisk tillväxt.Ett väl fungerande samspel mellan nationell och regional tillväxtpolitik äravgörande . En nationell sektorssamordnad tillväxtpolitik förregionerna måste utvecklas. Fungerande arbetssätt mellan nationell ochregional nivå är avgörande för slutresultatet. Den nationella politiken måstefå ett regionalt ansikte. En regional nivå med beslutskraft att förändra mellanolika sektorers prioriteringar utifrån regionala insikter måste finnas. Ennyanserad sektorspolitik med regionala förtecken kräver att en organisationutvecklas som klarar av att gjuta samman den regionala aspekten medsektorspolitiken.I den starkt internationaliserade ekonomin krävs anpassningsförmåga ochflexibilitet. Landets regioner/län är nyckelfaktorer för framgång. De måstevara internationellt konkurrenskraftiga, i fråga om investeringar i allmänhetoch i fråga om kunskapsintensiva investeringar i synnerhet. Detta ställer kravpå regional klusterspecialisering som i sin tur blir mer robust i störrearbetsmarknadsregioner samt att fokus hamnar på funktionella regioneristället för administrativa. Vad som sagts om näringspolitik för regionaltillväxt bör ges regeringen till känna.5 OmvärldenIndustriföretagen har länge vuxit genom att expandera och köpa företagutomlands. tar tjänsteföretagen över samma beteende. ärberoende av omvärlden och i den hårda konkurrensen är det många somhävdar att det är en fördel att finnas utomlands. Med dagens teknik kanföretagen klara sig lika bra i . Blir koncernerna alltför stora lederdet till att blir sårbart om det sker stora förändringar i dessa.Centerpartiet anser att regeringens agerande när olika företag valt attflytta ut sina huvudkontor är svagt. Genom att stillasittande accepteradetta skickas fel signaler ut till näringslivet. Självklart skall vi göra alltför att få behålla huvudkontoren kvar i Sverige.Utflyttningsproblematiken måste tas på allvar. Ett företag måste kunnakänna nationell stolthet över att ha huvudkontoret ochforskningsavdelningar i . En omfattande och noggrann analys börgenomföras för att se orsakerna till dagens situation och för att finnalämpliga lösningar för att komma till rätta med problemet. Detta bör gesregeringen till känna.6 Företagares verklighet6.1 Den sociala verklighetenDet är viktigt att också företagare, i likhet med löntagare, kan känna ochha en trygghet att falla tillbaka på. Det finns ingen tillfredsställandemöjlighet att erhålla a-kassa för deltidsföretagare. Det är viktigt att inteautomatiskt förlora sin trygghet från tidigare anställning om man startarföretag. En övergångsperiod måste införas där man utgår frånlönen vid anställning före starten av företaget för rätt till sjuk- ochföräldrapenning. Arbetsmarknaden förändras i snabb takt för bådeföretagare och anställda. Därför behöver hela trygghetssystemet ses överför att anpassas till den nya situationen. I motion omtrygghetssystemen läggs ett förslag om en översyn med utgångspunkt idetta.6.2 SemesterSemesterlagen har ett omfattande och detaljerat regelverk som är svårt attöverblicka och som därmed skapar en del problem i framför allt demindre företagen. Till det som skapar administrativt besvär hör attsemesteråret inte följer kalenderåret, beräkningen av semesterlön ochsemesterersättning, administration av sparad semester samtsemesterlönegrundad frånvaro.Ett enklare system vore att skyldigheten att betala semesterlön knöts tillhuvudbetalaren, dvs. om betalt ersättning somarbetstagaren varit ledig är det rimligt att också svarar försemesterersättning . Semesterlönen kan i ett förenklat systemgrundas på antingen en procentregel eller ett antal betalda semesterdagar. Detär när man blandar dessa två principer som systemet blir svårt att hantera.Centerpartiet anser att regeringen bör tillsätta en särskild utredare meduppdrag att lägga förslag till en reformering av semesterlagen. Detta bör gesregeringen till känna.6.3 KonkurrensFör att fri konkurrens ska råda måste det finnas en fungerande och strängkonkurrenslagstiftning i det privata näringslivet. Konkurrensutsättningmedför ökad effektivitet och gynnar konsumenterna i längden. Det ärmycket viktigt att företag inte kan utnyttja en dominerande ställning påmarknaden. Priskarteller skall inte förekomma.Alltfler kommuner och myndigheter har börjat bedriva näringsverksamhetpå konkurrensutsatta marknader. Finns det fungerande företag i berörtområde så är det inte acceptabelt att de blir utsatta för offentlig konkurrenspå ojämlika villkor. anser att kraftåtgärder måste vidtas så attkommunallagen följs och därmed motverkar att offentliga aktörer som t exkommuner och landsting bedriver verksamhet på konkurrensutsattamarknader där det finns privata företagare. Detta bör ges regeringen tillkänna.6.4 ReglernaLikviditetsproblem och byråkratiskt krångel skapas med dagens system. Imånga fall tvingas t.ex. företagare ansöka om jämkning av preliminärskatt, vilket innebär besvär för såväl skattemyndigheten som företagaren.Den preliminära F-skatten bör sättas till av föregående års skattistället för som schablonmässigt skrivas upp. Detta bör gesregeringen till känna.Ansökan om F-skattsedel bör enligt vår mening automatiskt kunna leda tillregistrering hos . Det är inte omöjligt att ensådan automatik kan utvecklas också för fler myndighetskontakter. Detta börges regeringen till känna.Innovationer i näringslivet måste stimuleras. Det är avgörande för svenskkonkurrensförmåga att vi också är minst lika innovativa somomvärlden. Det är viktigt att det inte tar att handlägga olikaansökningar eftersom tiden är dyrbar för ett litet företag. Mot bakgrund avdetta anser vi att handläggningstiderna på Patent- och registreringsverketmåste förkortas. Detta bör ges regeringen till känna.6.5 BostadsbidragEnligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall inkomst av näringsverk-samhet, vid beräkning av bidragsgrundande inkomst, ökas med avdragför avsättningen till periodiseringsfond, ökning av expansionsmedelm m. Enligt mening medför dessa justeringsposter att denbidragsgrundande inkomsten inte återspeglar en enskild näringsidkaresförsörjningsförmåga. Systemet med periodiseringsfonder,expansionsmedel och de övriga återgivna posterna är till för attnäringsverksamhet skall beskattas utifrån en privat konsumtion sombegränsas av att företaget behöver investeringsmedel ochresultatutjämningsmöjligheter. Den nettointäkt som redovisas är enligtvår mening ett mått på företagets försörjningsförmåga i ett längreperspektiv. Sett utifrån samhällets intresse är det önskvärt att enföretagare hanterar företagets vinst på ett sådant sätt att företaget mår braäven långsiktigt.Enligt vår mening utvisar detta förhållande ett misstroende mot enskildanäringsidkare som i förlängningen bidrar till att avhålla från att starta egenverksamhet. Lagen om bostadsbidrag bör alltså omarbetas i enlighet meddetta. Detta bör ges regeringen till känna.6.6 GenerationsskiftenFamiljeföretag får ofta arvs- och gåvoskatteproblem vidgenerationsskiften. Det är de efterkommande generationerna som fårproblem. Flera undersökningar har visat att endast en mindre del avfamiljeföretagen når den andra eller tredje generationen. För dem somtror på familjeföretagandet som idé och på familjeföretagandet som enviktig del i näringslivet måste en sådan fortsatt utveckling ses somnegativ. Både skattereglerna och möjligheterna till finansiering har storvikt för att ett familjeföretagare ska kunna föra över ägandet till nästageneration. Därför måste reglerna utformas så att arbetande kapital kanhållas intakt även vid arvsskiften. Vi föreslår därför att en särskildutredning tillsätts i syfte att se över och förbättra möjligheterna tillgenerationsskiften. Detta bör ges regeringen till känna.6.7 ArbetsmarknadspolitikenFör att åstadkomma en bättre balans mellan parterna på arbetsmarknadenbör konfliktreglerna göras om. Det bör enligt vår uppfattning i ett förstasteg ske genom att medlingsinstitutet förstärks och att varsel omstridsåtgärder förbjuds under medling.Det svenska fackets rätt att ta till stridsåtgärder är internationellt settoöverträffad. Det finns inget krav på att åtgärdernas syfte skastå i proportion till den skada som uppstår för företag och samhälle. Man harockså rätt att vidta stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretag, vilket inteborde vara fackets angelägenhet. Ett förbud mot sådana sympati- ochstridsåtgärder bör införas. Vi anser att lagar och regler i övrigt ärtillräckligaför dessa företag.Centerpartiet föreslår i sin arbetsmarknadpolitiska motion en betydligtfriare användning av arbetsmarknadsmedlen, bl a för att skapa regionalaövergångsarbetsmarknader, vilket ger förutsättningar för fler nya jobb attväxa fram. Dessutom föreslås att regionerna/länen själva ska få avgöra hurpengarna bäst kommer till nytta. Regionernas/länens befolkning känner oftabäst till rådande förhållanden för respektive område. Därför är det naturligtatt det är på den regionala nivån som de avgörande besluten skall fattas.Arbetstiderna måste bli mer flexibla på vår arbetsmarknad. Det krävs föratt lönsamheten i företagen ska kunna upprätthållas, vilket gynnarsysselsättningen. tillåts inte att arbetsgivare och arbetstagarelokalt gör överenskommelser om avvikelser inom arbetstidslagstiftningensram. Det krävs ett kollektivavtal eller att ett avtal har godkänts av centralfacklig organisation. Det är angeläget att tillåta överenskommelser lokalt föratt små företag ska kunna anpassa arbetstiderna till efterfrågan på företagetsprodukter. I arbetsmarknadsmotion lägger vi övergripandeförslag med ovanstående resonemang som grund.6.8 RiskkapitalDet är viktigt att riskkapitalet i första hand är privatägt, eftersomincitamentet att få ut största möjliga avkastning i förhållande till satsatkapital och risktagande är en tillväxtskapande drivkraft. Det är grundenför att en effektiv kapitalformering ska komma till stånd. Ju närmareindividen riskkapitalet hanteras, desto bättre. En ökad konkurrens mellanolika riskkapitalförsörjare är önskvärd. Mångfald gynnarföretagsamheten.En etablering av fler regionala börser måste stimuleras. Överlag håller enexplosionsartad verksamhet på att ta fart, som går ut på att "matcha"privatpersoners kapital gentemot växande småföretags behov avriskkapitaltillförsel. Det sker genom tidningsannonser, seminarier ochtillhandahållande av nya marknadsplatser. Det är viktigt att utvecklingenfortsätter i denna riktning så att den svenska riskkapitalsituationen kraftigtkan förbättras.För att överbrygga de som krävs för att gradvis förbättratillgången på riskkapital, krävs aktiva insatser för att gynna tillväxt ismåföretagen. En företagsgaranti bör införas, som i korthet går ut påföljande:För att genomlysta, goda affärsidéer ska få en chans att etableras påmarknaden bör staten via regionala holdingbolag erbjuda reellt riskkapital.Holdingbolagen ska tillföra av riskkapitalet i företag, medan initiativ-tagaren själv ska stå för . Under uppbyggnadsskedet kan företagen medså kallad företagsgaranti räkna med att holdingbolaget garanterar detenskilda företagets betalningsförmåga. Företagsgaranti-systemet balanserareventuella rörelseförluster genom koncernbidrag.Dessa mottagna koncernbidrag ska omgående återbetalas inklusive ränta närföretagen kommer in i "vinstperioden". För att i sin tur balansera total-förluster i systemet (= företag som ej lyckas ekonomiskt) ska lyckosammaföretag erlägga royalties på vinsten alternativt försäljningssumman. I avtaletmellan holdingbolaget och initiativtagaren till företaget ska skrivas in enexklusiv rätt för företagaren att köpa hela bolaget. Detta ska ske på sådanavillkor att statens holdingbolag får tillbaka insatsen samt marknadsmässigränta på pengarna för den tagna risken. Vad som ovan anförts om enföretagsgaranti bör ges regeringen till känna.Ungdomarna har i grunden positiv inställning till företagande, vilket ikombination med våra åtgärder på skatte- och riskkapitalområdet bör leda tillatt alltfler affärsidéer kan prövas på marknaden. Ungdomar skall uppmuntrasatt skaffa F-skattsedel som ett led i att öka ungdomars företagande.6.9 FöretagsstödStaten fördelar resurser till olika myndigheter och stiftelser, som därifrångår vidare till forskning, småföretagsutveckling och andra typer av stöd.Jordbruksstödet och det regionalpolitiska stödet utgör betydande delar avstatens stöd till företagen. Detta är inte att betrakta som direktaföretagsstöd, utan som en del av EU:s politik samt en politik för regionalrättvisa och utveckling i hela landet.Stödet till företag inom näringspolitiken utgörs i huvudsak avlånemöjligheter för små företag, projektstöd till innovativa idéer ochproduktutveckling samt icke-finansiella stöd till små företag.Den stora mängden av stöd och olika aktörer inom området gör det svårtatt analysera företagsstödet i sin helhet. Vissa delar av stödet ärframgångsrikt, medan andra delar är mindre välutformade. Mot bakgrund avsvårigheten att göra en korrekt analys bör en översyn göras med uppdrag attföreslå hur de olika formerna av företagsstöd bättre ska kunna samordnas föratt uppnå ökad effektivitet. Uppdraget bör också innefatta att lägga förslagom sammanslagning av vissa och nedläggning av andra stödformer. Det börvara möjligt att ta ut en del av den ökade effektiviteten i form av statligbesparing. Vad som ovan anförts om företagsstöd bör ges regeringen tillkänna.6.10 SkattenDet är nödvändigt att sänka skatterna på arbete och företagande för att påsikt klara en stark svensk ekonomisk utveckling. Ofinansierade skattesänkningar riskerar att slå tillbaka motföretagen i form av högre räntor till följd av försvagade statsfinanser. Detär därför mycket viktigt att positiva effekter av sänkta skatter, såsomökad sysselsättning och högre tillväxt, inte tas ut i förväg.Sänks skatterna och avgifterna på arbete ges människor chansen attutveckla sina idéer, vilket skapar fler jobb. Det bör ske genom att enskatteväxling genomförs, med sänkta skatter på arbetskraft och höjda skatterpå miljöskadliga verksamheter. Det ger förutsättningar för ökad sysselsätt-ning generellt sett, vilket i synnerhet är gynnsamt för tjänstesektorn med enhög andel arbetskraftskostnader.För att arbetsgivaravgiftssänkningen även skall kunna tillgodoräknas avföretag som har stora säsongsvariationer är det avgörande att lönesummanberäknas , och inte uppdelas . Detta förfarandemissgynnar företagare inom bland annat turism och trädgårdsnäring som ärmycket säsongsberoende. Hanteringen begränsar framför allt ungdomarsmöjligheter till tillfälliga arbeten då det ofta är de som söker säsongsarbeten.Reglerna måste omgående ändras så att avgifterna beräknas på den årligalönesumman, och inte som på en lönesumma.Dubbelbeskattningen på aktieutdelningar har många negativa effekter, medi flera fall mångdubbel verkan. De lättnadsregler som finns är krångliga ävenför experter och fyller inte alls de krav på enkelhet, förutsägbarhet ochöverskådlighet som bör ställas på regelverk för mindre företag. En snabböversyn av reglerna och en omedelbar anpassning till de regler som gäller iandra europeiska länder är nödvändig.Fler entreprenörer behövs i . Många av de potentiella tillväxt-företagen återfinns i kategorin fåmansbolag. Därför är det angeläget att sänkaskatten för dessa ägare ytterligare.Fåmansbolagen har en stor potential för ökad sysselsättning i Sverige.Utöver de skattelättnader som dessa företag också åtnjuter i form avexempelvis sänkta arbetsgivaravgifter, bör de krångliga fåmansbolags-reglerna ges en mer generös utformning och framför allt förenklas.Förmögenhetsskatten bör successivt fasas ut ur det svenska skattesystemet.Den tas i många fall ut i form av en extra skatt på fastigheter, som har etthögt taxeringsvärde och låga inteckningsskulder. Den internationellarörligheten för kapitalet har ökat och därför har det varit nödvändigt attbefria huvudägare i aktiebolag från förmögenhetsskatt med hänvisning till attderas kapital är låst i deras stora företag, som fyller en viktig funktion försvenskt näringsliv och svensk arbetsmarknad.