mot · GN02Bo231 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo231av , ()Storstad1 InledningStorstädernas invånare ska ges möjlighet att leva i en god miljö för bådenuvarande och kommande generationer. menar attstorstaden inte står i motsats till en levande landsbygd. Genom att skapaförutsättningar för boende och företagande i hela landet skapas ocksåreella valmöjligheter för människorna att välja boende i stad ellerlandsbygd. Många människor söker sig av flera anledningar tillstorstäderna. Det kan vara på grund av studier, arbete eller sociala skäl.Centerpartiet menar att nya invånare skall känna sig välkomna tillstäderna. förordar valfrihet.Trafiken i storstäderna påverkar miljön negativt. I Stockholmsområdetsvarar vägtrafiken för huvuddelen av luftföroreningarna. Mycket har blivitbättre tack vare miljödiesel, blyfri bensin och katalytisk avgasrening, mentrafiken måste göras ännu miljövänligare bl.a. med hjälp av ökade satsningarpå kollektivtrafik och miljövänligare bränslen. En miljöinriktad trafikpolitikinnebär satsningar på bl.a. spårbunden trafik så att den kan bli ett reelltalternativ till den egna bilen. Nya stora motorvägar som skär söndergrönområden, parker och strövområden och som skapar ny tung exploateringär en storstadsfientlig politik som tar avstånd från. Dessutom ärdet viktigt ur både miljö- och säkerhetsskäl att t ex tung hamnverksamhetmed oljehantering och farliga transporter på olika sätt lokaliseras tillalternativa platser där hanteringen kan vara säkrare och där människorslivsmiljö störs i mindre omfattning. Det gäller t ex frågan om Brommaflygplats belägen mitt i ett storstadsområde med över 100.000 invånareboende bara några få kilometer från flygplatsen.I storstadsområdena är kontrasterna ofta stora mellan etableradebostadsområden och s k miljonprogramsområden byggda under 1960-och70-talen. Olika försök har gjorts från kommunerna att rusta upp och göra desocialt drabbade bostadsområdena attraktivare och bättre. Men det räckerinte. Mer måste också göras åt den sociala strukturen. Felet bottnar oftast iattdessa bostadsområden till mycket stor del består av endast enbesittningsform. Det skapar ensidighet och leder till fortsatt segregering.Centerpartiet anser att fler människor måste ges möjlighet att äga sinabostäder. Den oftast förekommande hyresrätten borde varieras medäganderättsformer och en ombildning från hyresrätter till bostadsrätter bördärför ske. Det kommer att förändra den sociala strukturen genom attäven människor med större ekonomiska resurser flyttar in. Äger man sinegen bostad känner man mer ansvar för underhåll och skötsel. Målet bör varaatt fler ska äga sina bostäder i miljonprogramsområdena. En ombildning tillbostadsrätter bör uppmuntras genom att hindrande lagstiftning undanröjs.Den kommunala demokratin måste fungera bättre i de större städerna.Visserligen har införandet av kommundelsnämnder och stadsdelsnämndervitaliserat demokratin något, men det räcker inte. Det måste finnas ett klartsamband mellan förtroendevalda och väljare. Antingen bör stadsdels-nämnderna kunna väljas direkt av folket eller också bör steget tas fullt ut därbefolkningen så önskar, d.v.s. tillmötesgå krav på kommundelningar. Det ärdock viktigt att man inte med kommundelningar bidrar till en ökad socialsegregation. Erfarenheterna av de kommundelningar som gjorts iSverige är till övervägande delen mycket positiva.Centerpartiets uppfattning är att den lokala demokratin i våra storstädermåste förbättras och avståndet mellan väljare och förtroendevalda minska.Utvecklingen behöver dock inte bara redovisas som problemområden. Detfinns en klar trend att allt fler människor vill ta ett större ansvar försitteget liv. Man vill engagera sig i sin egen stads eller stadsdels framtid. Dennavilja måste mötas med respekt och vilja till förnyelse och förändring. Deförtroendevalda måste våga ge medborgarna ett ökat ansvar. De storastädernas utveckling är en viktig del i detta arbete. Det händer mycketpositivt inom stadsmiljö- och stadsbyggnadsområdet men även inomstorstadspolitiken. Exempelvis bedriver och byggforskningsrådetmed flera myndigheter intressant forskning inomstadsmiljösektorn. Ett antal utredningar och propositioner har lyft framstaden som miljö.Centerpartiet vill betona att det behöver ställas vissa kvalitetskrav, bådefysiska och sociala, för en utveckling mot ett bra liv i staden där maktendecentraliseras, jämställdheten genomförs och där den enskilda människansätts i centrum och ges ökat ansvar över sitt eget liv. anser inteatt det är städernas storlek i antal invånare eller i antal kvadratkilometerbebyggd mark som är det primära, utan stadens miljö, kultur, idérikedom,kunskap och utvecklingskraft som skall bevaras och utvecklas. Mycket avutvecklingen åvilar medborgaren och kommunerna, men staten har ett stortuppdrag att se till att en utveckling kan ske genom att exempelvis gestatsbidrag, sammanställa goda råd och medverka till erfarenhetsutbyten.1.1 vision om den skapande storstadenFramtiden måste präglas av ett allt effektivare utnyttjande av energi ochråvaror där ny teknik kommer att utvecklas. Inte minstinformationstekniken innebär en ny form av utveckling därhumankapitalet är den största tillgången. Den tekniken belastar intemiljön på samma sätt som den traditionella industrin. Utveckling ochmiljöanpassning är inte längre motsatser, utan samverkande faktorer.Båda är lika nödvändiga. Ökad livskvalitet beror på om vi lyckas se denmänskliga verksamheten som vår största resurs. Detta kommer att krävabåde naturliga mötesplatser och nya "marknadsplatser" för tjänster ochmänsklig verksamhet.Både samverkan och konkurrens kommer att stimulera till nya aktiviteter.Traditionellt har stadsplanering och stadsbyggande varit ett manligt områden.Staden måste vara utformad på både kvinnors och mäns villkor.Många av våra stadssamhällen har unika fördelar och förutsättningar. De harett rikt kulturarv och en spännande miljö.En positiv utveckling av staden som miljö är intimt sammankopplat medmångfacetterat näringsliv, bra utbildningsmöjligheter och ett stimulerandekultur- och fritidsliv och där det finns en närhet mellan umgänge, boende,arbete och service. En positiv utveckling förutsätter en levande stad medmånga naturliga mötesplatser som kaféer, bibliotek, affärer, parker och somstimulerar till träffar över generations-, klass-, etnicitets- och könsgränser,motverkar rotlöshet och skapar trygghet. Gator, torg och byggnader somutgör scener och kulisser i stadens offentliga rum behöver utformas medomsorg. En estetisk utformning av byggandet är nödvändigt.Centerpartiets vision om ett bra stadssamhälle förutsätter att kreativitetenoch verksamheter av många olika slag frodas. Vi ser att arbetsmark-naden håller på att förändras. Denna förändring måste tas tillvara ochstäderna anpassas efter de nya förutsättningarna. Ny informationsteknologikommer att förändra arbetslivet. Arbete kan utföras på ett annorlunda sättoch på annorlunda platser . Vi ser också att man genom en förbättradsamhällsplanering ger medborgaren mer tid att odla andra intressen, delta isamverkansprojekt eller skaffa sig djupare kunskaper. Förbättrade allmännakommunikationssystem gör det möjligt att utnyttja restiden effektivare.God tillgång till utbildning, bildning och kultur är en annan viktigförutsättning för levande städer med framtidstro. Skolor kan exempelvis bliviktiga kulturcentrum i varje stadsdel, och de kan sjuda avverksamhet även på kvällstid. Bra och inte minst billiga och lättillgängligasamlingslokaler är en förutsättning för ett rikt föreningsliv. Universitet ochhögskolor kan bidra med kunskap och idéer för nya företag, men den högreutbildningen måste då integreras i det övriga samhället. Universitetens ochhögskolornas tredje uppgift, d v s som motor i samhällsutvecklingen, måstestimuleras ytterligare.Tillgång till en bra offentlig service är ett allmänt krav och Centerpartietser med tillfredsställelse att exempelvis storstadspropositionen lyfter framsamordnade medborgarkontor som ett bra exempel för att få kraven på engod samhällsservice tillgodosedd. Medborgarkontor är dock enbart enbörjan. Samhällets uppgift är inte enbart att ta ett ansvar för atttillhandahållabasservice utan också att stimulera till delaktighet och ansvarstagande. Detpolitiska systemet måste tillåta olikheter, mångfald och variation för att fåfram initiativ och engagemang. Skall denna idé om en mer skapande stadkunna realiseras måste stadsbyggandet utgå från varje stadsdels eller förortsbehov och förutsättningar för förnyelse, komplettering och utveckling. Detsom ovan anförts om den kreativa storstaden bör ges regeringen till känna.1.2 MedbestämmandeMånga människor känner att de inte har tillräckligt inflytande över sinegen vardag och närmiljö. Att återföra en del av makten från offentligainstitutioner till människorna - att återupprätta medborgarskapet - ärdärför en central politisk uppgift. För att kunna göra detta är det viktigtatt ta tillvara de ideella initiativ som tas av människor på olika sätt. Detbehövs därför ett utökat samarbete med idrottsklubbar, kulturföreningar,sociala frivilligorganisationer, barn och ungdomsföreningar och andraideella sammanslutningar för att göra stadens sociala miljö bättre.Valmöjligheter, konkurrens och mångfald är andra viktiga delar för att gemedborgarna ökat inflytande.Det behövs ett ökat lokalt inflytande över det lokala områdets förvaltningoch utveckling. pågår det försök med lokal förvaltning, stadsdels-nämnder och egenförvaltning. Dessa försök bör permanentas och lokalförvaltning och egenförvaltning bör bli mer regel än undantag. Viljan tillansvar och delaktighet finns. Överallt går människor samman för att arbetaför utveckling av sitt område. Detta sker oavsett om det är på landsbygd, ismå tätorter, stadsdelar eller städer. Utvecklingen går mot att dessaföreningar och grupper vill sköta en del gemensamma angelägenheter och fåbeslutanderätt över dem. Brukarstyrelser är också ett exempel på ett ökatengagemang hos människor. Samhället måste därför bejaka och verka för attdet kan skapas förutsättningar för att stärka den lokala nivåns inflytande,delaktighet och ansvar genom att ge reell makt över närområdet tillinnevånarna. Ett sätt att uppnå ett större engagemang kan vara att införadirektval till stadsdelsnämnder eller att tillåta bildandet av nya kommuner istorstadsområdena. bör som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om direktvalda stadsdelsnämnder ochkommundelningar.Regering och riksdag måste ange en strategi för en samhällsförändringsom ger utrymme för ökad mångfald med lokala lösningar i kombinationmed att nödvändiga nationella mål om grundläggande samhällsuppgifter kanbehållas. Strategin bör bland annat innehålla:- Ett omvänt planeringsperspektiv, dvs. nerifrån och upp.- En planeringsmodell där könsperspektiv och miljötänkande är ettnaturligt inslag.- Stärkt inflytande för lokala utvecklingsgrupper.- Mer makt, ansvar och resurser åt brukarstyrelser och andra organ försjälvförvaltning.- Uppmuntrat samarbete mellan privat, offentlig och ideell sektor.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om en ny planeringsstrategi.1.3 Sociala möjligheter och rättigheter1.3.1 Krav på stadenEn god stadsmiljö handlar inte enbart om goda tekniska och fysiskamiljöer. Lika viktigt är att ställa sociala kvalitetskrav på städerna ochderas innehåll. Staden måste vara byggd för människor, på människorsvillkor. finns hot mot våra framtida möjligheter att utvecklastaden som miljö. Det finns risker att man bygger fast sig i icke hållbaratekniska lösningar, där människan sätts på undantag. Vi ser detta i attnutidens städer inte planeras för civiliserat boende och umgänge utan förständiga förflyttningar. Forskare har befarat att denna ensidiga tilltro tilltekniska storskaliga lösningar leder till en "allmän upplösning avurbaniteten", en tillbakagång för civilisationen. Tendenser till detta finnspå många ställen runt omkring i världen.1.3.2 Tryggare människorMånga kvinnor och män känner en stor otrygghet i dagens samhälle. Detfinns en rädsla för att utsättas för brott. Storstäderna lederbrottsstatistiken och i exempelvis anmäls cirka1.500 brott per 10.000 innevånare. Till detta kommer en gråzon av ickeanmälda brott (misshandel i hemmen, mobbning i skolor och påarbetsplatser) samt missbruk och missförhållanden av ej straffbelagdnatur. Aktuella uppgifter anger att inte mindre än 100.000 skolbarn iSverige mobbas, varav ca 16.000 utsätts för direkt misshandel. Denskrämmande utvecklingen förstärks av senare års arbetslöshet och desssociala konsekvenser för familjer och enskilda, däribland mångaungdomar och barn. Förutom de direkta följderna för dem som direktdrabbas av brott i olika former sprider sig i samhället en känsla av oro,misstänksamhet och otrygghet. Det förekommer att kvinnor och män avdessa skäl undviker att vistas på allmän plats eller att utnyttja kollektivatrafikmedel. Detta är oacceptabelt!Samhället måste på alla sätt förebygga och bekämpa brottslighet ochdärigenom vända hittillsvarande negativa trend. föreslår attregering och riksdag stimulerar till att det upprättas en gemensam policykallad trygghetsplan i kommunerna. Syftet är att motverka de oroandetendenserna till ökat gatuvåld, mobbning och annan misshandel i familj,skola och arbetsliv, ungdomskriminalitet, gängbildning, drogmissbruk m.m.samt att därigenom minska graden och omfattningen av ävenföljdbrottslighet. I arbetet med de lokala trygghetsplanerna bör ungdoms-och kvinnoorganisationernas kompetens tas tillvara.Trygghetsplanen bör enligt behandla bl.a. följande:- Hur man skapar ökad trygghet på gator och torg.- Hur kommun, regering och riksdag kan stötta när- och kvarterspolis-verksamheten.- Hur kollektivtrafiken kan utformas på sådant sätt (turtäthet, väntplatser,bemanning av färdmedlen) att de resande kan känna sig trygga.Vad som ovan anförts om trygghet för medborgarna bör ges regeringentill känna.1.3.3 MötesplatserFör är den enskilda människans engagemang ochmedverkan i samhällslivet av avgörande betydelse. Fundamentet för dettaengagemang är att människor känner delaktighet i kulturlivet och ivården och utvecklingen av kulturarvet. För att människor ska kunnamötas över sociala och kulturella gränser måste det finnas naturligamötesplatser. Husets tvättstuga, idrottshallen, samlingslokalen,, parken och ungdomsgården är alla exempel på naturligamötesplatser. Samhället, primärt i form av kommuner och allmännyttigafastighetsbolag har en viktig uppgift i arbetet för att se till så att denaturliga mötesplatserna är trivsamma och stimulerar till kontakt. Statenmåste också slå vakt om de ideellt drivna samlingslokaler som finns.Medborgarna bör också ytterligare stimuleras till att själva ta över ochdriva samlingslokaler. En samhällelig ekonomisk insats ger mångdubbelttillbaka genom ett ökat engagemang och att en samlingslokal ger förut-sättningar till lokaler för förenings- och kulturliv. Det som anförts omsamlingslokalernas betydelse i storstäderna bör ges regeringen tillkänna.Statistiken visar att många brott begås av ungdomar som saknarfritidssysselsättning i hemmastadsdelen. Det är viktigt att kunna erbjudaungdomar lokal drogfri verksamhet. Därför är fritidsgårdar i närområdet menockså uppsökande fritidsverksamhet gärna driven av ideella krafter av storbetydelse. Fritidsgårdarna måste vara öppna och haöppettider som är anpassade till ungdomars och den aktuella stadsdelenssituation. Fritidsgårdarnas verksamhet måste också utformas efter flickorsvillkor och önskemål.1.3.4 GrönområdenDet är mycket viktigt att skydda grönområden, parker och grönytor istäderna. Djur och växtliv är mycket sårbara i stadsregioner. Stadensgrönstruktur måste därför ha goda samband med omgivandenaturområden, annars stryps den. Växtligheten har också en stor socialbetydelse för människors välbefinnande i ett stadslandskap. Grönytornasskötsel och utbredning måste därför ses som en integrerad del av en godstadsmiljö. Detta bör ges regeringen till känna.Naturstränder som fortfarande finns kvar i de större städerna är oerhörtvärdefulla för den biologiska mångfalden och för människornas väl-befinnande. är strandnära tomter mycket attraktiva förexploatering, och oftast är marken redan planlagd vilket gör det svårare atttillämpa strandskyddsbestämmelser i lagstiftningen. anser atttill största möjliga del måste stränderna skyddas från vägar och bebyggelse.De stränder som inte är exploaterade måste hållas tillgängliga förallmänheten och för att bevara den biologiska mångfald som ofta är riklig ibrytningszonen mellan land och vatten. Samlade regler över användandet avstrandnära mark i tätorter och tätortsnära områden behöver därför utarbetas.Detta bör ges regeringen till känna.Genom engagerade insatser fick år 1994världens första nationalstadspark. Genom att ett så stort område kunnat gesskydd och status som helhet finns förutsättningar för att förvalta dennatillgång för staden . Det är viktigt att det inte tillåts någraundantag för storskalig nybyggnation inom . Någonuppluckring av nationalparksinstitutet får inte komma i fråga. Idén mednationalstadsparker är värd att förvalta och sprida. Önskvärt är därför att flernationalstadsparker kan inrättas i flera städer. Detta bör ges regeringen tillkänna.1.3.5 Barnomsorg och utbildningStor vikt måste läggas vid att höja utbildningsnivån och ge bättresvenskundervisning, i invandrartäta områden. Kunskaper i svenskaspråket är av stor betydelse för möjligheterna att komma in påarbetsmarknaden. Otillräckliga kunskaper i svenska språket kan leda tillutanförskap och brist på förståelse för det som sker i samhället ochdärmed ökar risken för marginalisering. Även föräldraskapet kanförsvåras då barnen snabbt lär sig ett nytt språk.Centerpartiet anser att ökade resurser i första hand bör gå tillsamverkansprojekt mellan ideella organisationer och kommuner och attstimulera till framväxt av alternativa förskolor och daghem t.ex. föräldra-drivna kooperativ. Skolan och utbildningssystemet har i sin helhet en mycketstor betydelse i ambitionen att skapa förståelse för ett mångkulturelltsamhälle. Skolan har vid sidan om en kunskapsförmedlande roll en alltviktigare roll som opinionsbildare och vägvisare. Frågor om människors likarätt och värde och kulturella olikheter skall inte undvikas. Skolan har ettansvar att lyfta fram olika kulturer och ta in detta som en tillgång iundervisningen. Skolan måste mer än tidigare också ta upp de konflikter somkulturmötesfrågor kan ge upphov till. Först när dessa konflikter tas upp kanfördomar och föreställningar bearbetas på ett konstruktivt sätt. Genom dettakan alla elever få ökad beredskap i att leva och verkar i ett alltmerinternationaliserat samhälle. Föräldrarnas delaktighet i skolan måste öka. Detsom ovan sagts om barnomsorg och utbildning bör ges regeringen till känna.1.3.6 ArbeteEtt annat hot för framtiden är arbetslösheten. Den är visserligen lägre istorstäderna jämfört med övriga landet, men förhållandena kan varaväldigt olika i olika delar av städerna. I vissa förortsområden därallmännyttan dominerar är arbetslösheten ett betydande problem.Förutsättningen för en välfärdsutveckling är att så många människor sommöjligt är delaktiga i olika former av verksamhet. Att ha ett arbete är encentral del i många människors liv. Stora grupper står utanförarbetsmarknaden och har svårt att få ett stadigvarande fotfäste påarbetsmarknaden. Det bästa och effektivaste sättet att få till stånd enintegration mellan olika generationer och kön samt mellan invandrareoch svenskar är att skapa arbete. Alla människor behövs! Det omtaladetvåtredjedelssamhället är ingen trevlig tanke även för dem som kanförväntas klara sig bra ekonomiskt och socialt.Därför är det viktigt att skapa en politik som ger människorna bättreförutsättningar för att ta eget ansvar och ett samhällsbygge där positivverksamhet och delaktighet alltid uppmuntras och underlättas. Lokalt måstevi göra allt för att underlätta för företagande och få en smidigt fungerandetjänstemarknad. Nationellt behöver vi en helt ny politik för att mötaframtidens utmaningar, byggd på ett decentraliserat samhälle med personligtansvar. Inte minst i de så kallade miljonprogramsområdena är dessa frågoraktuella. För att skapa fler arbeten är det nödvändigt med generella åtgärdersom ger bättre villkor för företagande. Exempelvis måste skatten på arbeteminska. Det måste också bli lättare att anställa. Arbetsrätten måste anpassastill de små företagens villkor. Större samordning och samverkan lokaltskapar större effektivitet. För de personer som har en svag ställning påarbetsmarknaden är det extra viktigt att samarbetet mellan arbetsförmedling,försäkringskassa och kommun fungerar tillfredsställande.Centerpartiet delar uppfattningen att arbetsmarknadspolitiken i ökadutsträckning måste präglas av flexibilitet och ge förutsättningar för hjälp medintroduktion och praktik. Framför oss ligger ett samhälle där kunskaps- ochinformationsbranscher som elektronik, bioteknik, informationsteknik ochmiljöteknik kommer att ha en avgörande betydelse. Men även servicesektorn,besöksnäringen och medierna/nöjesbranschen har framtiden för sig. Det ärinom dessa områden, som många av de nya jobben kommer att skapas. En avsamhällets viktigaste uppgifter är att exempelvis genom utbildningssystemetse till att stora grupper inte hamnar utanför denna utveckling.En grupp som har speciellt svårt att komma ut på arbetsmarknaden ärpersoner med invandrarbakgrund. Många av dem som flytt till harhög utbildning, lång arbetslivserfarenhet och kommer från kulturer medstarka företagartraditioner. Det är förödande både för den enskilde ochsamhället att människor inte får möjlighet att bidra till sin egen försörjning.Personer med invandrarbakgrund som vill starta eget företag måste ges ökatstöd. anser att det bör övervägas om arbetsgivaravgifterna ivissa förortsområden kan sänkas efter samma modell som gäller förNorrlands inland. Detta för att få igång nyföretagsamheten. Detta bör gesregeringen till känna.1.3.7 Trafik i storstadenCenterpartiet anser att det måste skapas ett kommunikationssystem sombygger på tanken om ett hållbart samhälle och att samhällsplaneringenmåste syfta till en inriktning av transportmönster som leder till minstamöjliga miljöpåverkan. Arbetet med miljöanpassningen avtransportsystemet och de allmänna kommunikationerna i tätorterna måstedrivas vidare. Samhällsplaneringen måste därför i högre grad inriktas påatt skapa närhet mellan arbetsplats, bostad och service så att behovet avtransporter minskar. Nationella och internationella åtgärder krävs för attminska utsläppen av koldioxid m.fl. växthusgaser, och detta kommer attfå positiv effekt på städernas miljö. Föroreningar från biltrafiken är detstora miljöproblemet i de större städerna. En långsiktig avveckling avbensin och diesel som bränsle är därför den viktigaste insatsen.De planer på nya stora motorvägar som åter är aktuella i är inteförenliga med en god miljö och en positiv storstadsutveckling. Dessa leder,förutom att de kostar stora pengar att bygga, riskerar också att föra med sigatt viktiga grönområden exploateras och att luftföroreningarna ökar genomden ökande trafikmängd som motorvägsbyggena medför.När förra mandatperioden lyckades se till att Västerledenplockades ut ur planeringen och planerna på stoppades var det ettframsteg för och storstadens miljö, som också var viktig urregionalpolitiskt perspektiv. Att nu åter aktualisera Västerleden som en delav Yttre tvärleden i skulle strida mot den inriktningenav infrastrukturplaneringen ställde sig bakom förra mandat-perioden. Detta bör ges regeringen till känna.Buller måste betecknas som miljöförstöring. Bl.a. mot den bakgrunden ochbetydande säkerhetsrisker är det inte långsiktigt acceptabelt med flygplatser,som , mitt inne i tätbefolkade storstadsområden.