mot · GN02Kr231 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr231av , ()Pop- och rockmusik1 InledningKulturen har sprängt gränser och skapat möten mellanmänniskor, mellan länder och kontinenter. Inte minst gäller detta denkulturform som musiken utgör. Att värna kulturen är att värnamänniskors rätt att fritt skapa men även deras rätt att ta del av det somskapats. Kulturen - musiken - är en frigörande kraft i samhället. I dagvisar särskilt våra barn och ungdomar med stor tydlighet sitt stora ochväxande behov av musik. Men det ska vara kultur och musik på derasegna villkor.I varje ort, liten som stor, ägnar man sig åt att spela musik i band.Ungdomarna i de här banden åtnjuter i mycket begränsad omfattning någotoffentligt stöd. Bristen på repetitionslokaler är ett stort problem. Trots dettaär inspirationen och energin påtaglig. Dessa ungdomar förtjänar ett bättrestöd. De flesta av dagens kända musiker har en bakgrund i en likartad miljö.Vi får inte bortse från att ett antal av alla dessa "källarband" kan varamorgondagens storsäljare i det som kallas "det svenska musikundret".Oavsett om de lyckas nå ut till allmänheten eller inte, såfinner uppenbarligen alla dessa ungdomar en stor glädje i sin musik, i sittskapande. Denna skapar- och musikglädje har ett stort egenvärde, både förden enskilde och samhället. Den svenska musikexportens framgångar kan sessom en positiv bieffekt. "Musik är gemensamt för alla, har alltid funnits, och utövas i de mestskilda sammanhang. Människor spelar själva och lyssnar till andras musik.Musik är en grundläggande del av människors kultur, och därmed harmusiken stor ekonomisk betydelse." Så beskrivs musiken som historiskföreteelse i rapporten ta sig ton (Ds 1999:28).Av en aktuell rapport från framgår att ungdomar iåldern värderar fritiden mycket högt och att bara vänner placerashögre. Det stora gemensamma fritidsintresset är att lyssna på musik. Hela98 % av ungdomarna anger att de lyssnar på musik en gång elleroftare oberoende av ålder eller kön.I sin låt sjunger : We learned more froma three minute record than we ever learned in school. Detta synsätt delassannolikt av vissa ungdomar, som betraktar fritidsaktiviteterna som viktigarevägar in i arbetslivet än skola och traditionell utbildning. Av nämndautredning framgår också att av ungdomarna är med i någon ideellorganisation eller i en kultur- eller musikförening.Ungdomsstyrelsen påpekar att utvecklingen visaratt andelen ungdomar som väljer att organisera sig i den traditionellaföreningsformen minskar. Ungdomar söker uppenbart nya, öppna och merflexibla sätt att aktivera sig på, både när de skapar nya föreningar eller närdegår in i befintliga.I den lagda ungdomspropositionen (1998/99:115) konstateras:"Ungdomar är ofta nyfikna och många har en stark entreprenörsanda. Det ärviktigt att samhället visar tilltro till ungdomar och deras förmåga. "Vidare: "Dagens unga besitter värdefull kompetens som ger dem godaförutsättningar att skapa nya arbetstillfällen ... Ungdomar med annan etniskoch kulturell bakgrund är en värdefull resurs för . Genom sinaerfarenheter och kontakter med andra länder och kulturer besitter de kunskapoch kompetens som är särskilt viktig. Många ungdomar lever ett liv där deinte tydligt skiljer på arbete och fritid. Vanligtvis beror detta på ett starktpersonligt engagemang och intresse. Ur dessa olika intressen växer ofta idéersom sedermera kan utvecklas till affärsidéer. Inom såväl den s.k.upplevelseindustrin som IT och Internetindustrin är ungdomar oftaupphovsmännen. Den växande upplevelseindustrin kan förväntas få alltstörre betydelse ur sysselsättningssynpunkt ... Musikbranschen upptar enunik position inom upplevelseindustrin. Den är redan mycket stor, denutvecklas och den består till mycket stor del av unga människor.Musikbranschen har en utvecklingspotential som det finns anledning attuppmärksamma i olika sammanhang. Mot denna bakgrund avser regeringenatt ge i uppdrag att analysera utvecklingen avupplevelseindustrin samt lämna förslag till insatser för att särskilt uppmuntraungdomars initiativ på detta område. Det bör också vara Ungdomsstyrelsensuppdrag att bevaka att kvinnors och flickors initiativ får rättmätigt utrymme.Arbetet bör ske i samråd med och exportråd. Arbetet börockså bedrivas i samverkan med berörda organisationer, däriblandkvinnoorganisationerna. "2 Kommunernas kultur- och fritidspolitikKultur- och fritidsaktiviteterna i kommunerna är i huvudsak en frivilligkommunal verksamhet med en omsättning på ca per år.Dessa frivilliga aktiviteter kommer i hög grad att påverkas av denkraftiga ökningen av antalet tonåringar . Detta kanses som ett problem, men är främst en möjlighet. Med tanke på att antaletungdomar i åldern ökar från 610 1999 till ca 745 000ungdomar , är det enligt ungdomspropositionen "naturligt attrikta en relativt sett större del av resurserna för fritid och kultur motsådana verksamheter som engagerar ungdomar. "Arbetsgruppen Kultur i hela landet beskriver hur svårigheterna förungdomar ligger i "att de kommunala kultur- ochfritidsbudgetarna till så stor del är uppbundna i fasta anläggningar ochinstitutioner eller i projekt som beslutas redan när budgeten tas.Förutsättningarna för att ta till vara nya idéer är därmed dåliga. Ungdomarsegna initiativ till kultur- och fritidsverksamhet kräver ofta inte särskiltstorabelopp, men de är beroende av flexibla regler och förmåga till snabba beslut.I detta ligger problemen såväl som möjligheterna. Erfarenheter från flerakommuner visar att det kan åstadkommas mycket goda resultat med enbudgetpost för oförutsedda behov, ett verkligt inflytande från ungdomarna påhur pengarna används samt tillgång till bra och billiga lokaler. "När det gäller ung kultur gör regeringen i propositionen bedömningen att"Det bör göras en särskild satsning på att stödja och stimulera utvecklingenav ungdomars egna kulturverksamheter inom främst musik, teater, dans ocheget skapande i syfte att öka det lokala utrymmet för detta." I regeringensskäl för detta konstateras vidare: "är kultur ett stort ungdomsintresseoch i den egna kulturen finns de frön till förnyelse och den växtkraft somkulturlivet måste ta till vara. Kulturen medverkar till utveckling ochförståelse av den egna identiteten, ger möjlighet att testa gränser för tankaroch erfarenheter, bryta mönster, blanda intryck och söka något nytt." Denetniska och kulturella mångfalden i och öppenheten för den globalavärldskulturen poängteras och stöd till ungdomskulturen är, framhåller man,därför ett viktigt stöd till den utveckling som skapar vårt framtida kulturarv.Vidare betonas ungdomars stora intresse för kultur i vid bemärkelse, där somnämnts tidigare musiklyssnande är ett intresse som är gemensamt för nästanalla ungdomar och att den s.k. upplevelseindustrin ses som en "viktigframtidsbransch och en växande arbetsmarknad för ungdomar".3 och pop - ungdomens musik3.1 Kort historikDet som kallas rockmusik eller rock'n'roll brukar sägas ha sin start1954, då fick en hit med "Clock". Denstörsta rockstjärnan blev dock . Knappt kompopvågen, med tongivande grupper som och Rolling Stones.Även i hade vi rockkungar och popidoler, t.ex. ,Hep Stars, och . De svenska banden sjöng i huvudsak på engelska,till att börja med "covers", dvs. egna versioner av andras låtar, men äveneget material. De hade begränsad framgång internationellt, men varmycket populära på hemmaplan. Det fanns ingen uppbyggdmarknadsföring för att klara stora lanseringar utomlands, även om t.ex.instrumentalgruppen var populära i Japan.Genom sitt val av favoritgrupp markerade enskilda ungdomar också vilkenmusikstil man gillade, vilket ledde till en rad tillhörande attribut som klädes-val, frisyr m.m. som visade denna grupptillhörighet. Rock- och popmusikenansågs som våldsam, skränig, provocerande och moralupplösande av mångavuxna. Detta var i sig inget nytt fenomen, även jazzen upprörde tidigarekänslorna hos den tidens vuxna.3.2 Det svenska musikundret inledsDen nådde exceptionella framgångar på deninternationella musikscenen: gruppen med sin låt och fick,under artistnamnet Blue Swede, som första svenska artist en låt, HookedOn A Feeling, att toppa den amerikanska Billboard-listan.För var detta början på en lång och framgångsrik karriär med ettstort antal listettor i , men även i och andra länder. harhittills sålt ca 300 miljoner skivor världen över. Gruppens internationellaframgång berodde sannolikt på stor uppbackning och hög beredskap för huren ev. framgång skulle förvaltas. hade ett stort stöd av StikkanAndersson och hans skivbolag , som byggt upp ett brettkontaktnät tidigare. De två männen i , och , hade båda framgångsrika karriärer i den svenska musiken redanföre ABBA-perioden, men av helt olika slag. Ulvaeus hade en ledande roll ivisgruppen Hootenanny , medan hade en mertillbakadragen roll kanske mest populära svenska popgrupp,Hep Stars.Anni-Frid Lyngstad var förhållandevis okänd, men hadestora schlagerframgångar som soloartist före . och harsenare nått internationella framgångar inom främst musicalbranschen medt.ex. Men har också visat sinarötter i folkmusiken genom ett album med folkmusiklåtar med traditionellafolkmusikinstrument, t.ex. dragspel. ABBA-medlemmarna visartillsammans, men också var för sig, en imponerande musikalisk bredd ochöppenhet för både äldre och nya influenser. Det hela blir inte mindreimponerande med tanke på att åtminstone , enligt uppgift,inte läser noter!3.3 Proggen - den svenska musikrörelsenPå växte den svenska musikrörelsen fram, den s.k. proggen,som fick denna beteckning på grund av att artisterna i denna rörelseframförde samhällskritiska texter med vänsterståndpunkter och/ellerframförde en avantgardistisk musik. Bredden var stor och kvalitetenväxlande, amatörismen bejakades och uppmuntrades. Det ordnadesmusikfestivaler, t.ex. på i . Det startades nya ochoberoende skivbolag, t.ex. MNW, Silence och Nacksving, oberoendedistributionsbolag, SAM-distribution och Plattlangarna, och det gavs uten radikal musiktidning, Musikens Makt. Musiken var inte enhetlig: detvar allt möjligt och en kombination av rock, folkmusik, jazz och visa.Namnen på grupperna var i regel svenska och/eller mer eller mindremärkliga, t.ex. Hoola Bandoola band, i Brallan, ,Samla Mammas . Proggen och musikrörelsen dog ,men många av den tidens artister och grupper finns fortfarande kvar ochproggalbumen röner fortfarande stort intresse, inte minst av samlare frånutlandet. Distributionsförlagen är borta liksom de flesta av de alternativaskivbolagen. Det största, MNW (Musiknätet ) finns kvar, menhar lämnat de tidigare ståndpunkterna och är ett börsintroduceratföretag.3.4 Svenska storsäljarePå har en rad svenska artister nått stora internationellaframgångar, främst Europe, och Ace Of Base, men ävenCardigans, , och , för att nämna några.3.5 Populärmusik - en del av kulturarvetDet finns inte något museum för svensk populärmusik,som av många uppenbart ges lägre status än övriga musikstilar. Det finnsmycket som är dokumenterat, t.ex. ljudupptagningar och musikföremål,men detta finns inte samlat på ett ställe. Statens musiksamlingar bör gesuppdraget att fylla den lucka som finns när det gäller populärmusiken.Det är av nationellt intresse att bevara det kulturarv som populärmusikenutgör, t.ex. genom att tillskapa ett museum eller centrum förpopulärmusik. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Det talas om det svenska musik/popundret. Vad innebär då detta?Har en stor musikexport? Har vi med tanke på vår relativt lillabefolkning ovanligt framgångsrika artister?4 Svensk musikexportI rapporten ta sig ton analyseras den svenska musikexporten, dessomfattning och förutsättningar. ESO:s syfte med rapporten var att ta redapå i vilken utsträckning branschens framväxt och tillväxt byggde på olikaformer av ekonomiskt stöd från samhället.Rapporten konstaterar att begreppet svensk musikexport är svårdefinieratoch att det blir uppskattningar i grova tal, eftersom tillgänglig statistik inationalräkenskaperna och exportstatistik inte fångarbranschens intäkter och kostnader. I grova tal uppskattas den svenskamusikexporten till ca eller av densammanlagda varu- och tjänsteexporten. I de 3,3 miljarderna ingår olikainkomstslag: inkomst av varu- resp. tjänsteexport, men också s.k.royaltyinkomster. Tillväxten har legat på , att jämföra med deninternationella tillväxtens snitt på 10 %.I rapporten konstateras att denna nya bransch i princip uppstått och vuxithelt utan stöd från samhällets sida med undantag av kommunernasfinansiering av musikskolorna. Sedan sägs:På ett område bör den offentliga sektorn inse sitt ansvar för musikexportensutveckling och det gäller den breda musikutbildningen. harkommunernas anslag till kommunala musik- och kulturskolor minskat, ochpå många håll hotas utbildningen. Detta vore ett hot mot musikexportengenom att i det långa loppet minska utvecklingen av nya talanger ochförsämra publikens förståelse för musik.Rapporten konstaterar sedan att musikindustrin är starktinternationaliserad, med många aktörer och olika inkomster.4.1 Definitionen av svensk musikexportI rapporten definieras svensk musikexport enligt följande:Musikexport kommer i den här studien att definieras som svensk musiksom framförs, reproduceras och säljs i utlandet. Svensk musik förstås sommusik som skrivits av svenskar, eller spelas av svenskar, eller denverksamhet som utförs av svenska företag inom musikbranschen. Tillmusikbranschen räknas företag och personer i branschens skapande,producerande, säljande och stödjande led.Till det skapande ledet hör t.ex. kompositörer, textförfattare, musiker ochljudtekniker. Det producerande ledet består t.ex. av musikförlag ochskivbolag. Det säljande ledet innefattar t.ex. grossistledet , skivhandeln ochkonsertarrangörer. Det stödjande ledet består t.ex. av företag förmarknadsföring, juridiska experter, samverkansorganisationer ochkulturpolitikens organ.Även utländskt ägda företag är svenska i juridisk mening. De ärregistrerade i , betalar skatt här, genererar sysselsättning ochexportinkomster. De är svenska juridiska personer. Det producerande ledet,t.ex. musikförlagen och skivbolagen, står för drygt hälften av desvåruppskattade exportinkomsterna.I en internationell jämförelse där och dominerar ärsvensk musikexport liten. Men sett till folkmängden är det i särklassmest framgångsrika musikexportlandet. Royalty-inkomsterna, dvs. inkomsterför upphovsrätten, per person var högre i än i någotannat land.De ekonomiska och rättsliga processerna kring förvärvet och användningenav upphovsrätter är det nav kring vilket den internationella musikbranschencirkulerar. Syftet med upphovsrätten är först och främst att se till att denkreativa och skapande verksamheten kan livnära sig och få ersättning för sittarbete. (Samma rapport).Här konstateras vidare att lagen om upphovsrätt varierar mellan olikaländer och att den tekniska utvecklingen gör det allt svårare för nationelllagstiftning att skydda musikers och artisters rättigheter, på grund av t.ex.piratkopiering och spridning av musikfiler via Internet.4.2 Fyra skäl till den svenska musikexportens framgångarSom en förklaring till varför den svenska musikexporten vuxit framförs iden ovan nämnda rapporten fyra skäl:- Bredden på musikutbildningen, framför allt genom de kommunalamusik- och kulturskolorna, som har skapat ett brett utbud av musikermed talang, där de 286 kommunala musikskolorna, med en budget på 1,3miljarder kr, har ca 340 000 elever. Av dessa går 6 000 vidare till någonform av högre musikutbildning. Ca 3 700 fortsatte med enyrkesverksamhet inom musiken. Det är enbart och somkan uppvisa samma bredd på musikutbildningen.- Strukturomvandlingen inom förlags- och skivindustrin, där branschenuppvisar två motsatta trender, dels en stark nyetablering av små bolaginriktade på att upptäcka och lansera nya talanger, dels en koncentrationinom försäljning och distribution av de internationella företagen, somunder de senaste 10 till 15 åren gjort omfattande direktinvesteringar iSverige och köpt upp de medelstora svenska företagen.- uppvisar en kritisk massa av företag inom musikindustrin, dvs.alla de led som behövs för att åstadkomma en slagkraftig musikexportfinns närvarande.- Branschsamverkan och starka intresseorganisationer leder till lågatransaktionskostnader, t.ex. många musikföreningar ochintressegemenskaper, som spontant sammanför människor ochunderlättar samarbetet.Vissa karaktäristika för den svenska hemmamarknaden har sannoliktockså spelat en stor roll för musikexporten, t.ex. ca 400 000 svenskarsjunger i kör, läskunnigheten vad gäller noter hör till de högsta i världen,många sjunger och skriver texter på engelska, vilket ger omedelbarttillträde till de största marknaderna.5 Den svenska musikindustrinUtbudet av musik på radio och TV har ökat kraftigt de senastedecennierna och blivit mer kommersiellt. Det gäller allt frånavregleringen av radio med uppkomsten av ett stort antalreklamfinansierade "musikkanaler", kabel- och satellit-TV med kanalersom MTV. Den radiosända popmusiken har ökat med mer än 400 %.Antalet talangfulla artister sägs vara större än någonsin, men det ärfortfarande en liten del av alla utgivna skivor som blir storsäljare.Sverige har fått fram ett antal internationellt efterfrågade ljudtekniker ochinspelningsstudios, som "mixar" fram ett visst eftertraktat "sound". Detsåldes skivor för ca i , jämfört medatt den internationella skivförsäljningen låg på över 320 miljarder år1996.Mellan 1988 och 1997 ökade skivförsäljningen i sett till antaletskivor , men försäljningsinkomsterna steg med , vilketinnebär att priset per skiva i detaljhandeln har ökat betydligt. CD-skivan ärdessutom betydligt dyrare än vinylskivan.Antalet skivbolag i uppskattas av olika källor till mellan 50 och170, en stor variation. har de tre största svenskaskivbolagen, Metronome, Polar och Sonet, blivit uppköpta ellerutkonkurrerade av internationella företag. Utländska skivbolag hardotterbolag i , men det växer också upp en rad mindre skivbolag. Detstörsta svenska skivbolaget är MNW, som sysselsätter 85 personer och haren omsättning på ca 170 miljoner kr.För ca 25 år sedan fanns det ungefär 800 skivaffärer med fullt sortiment,nu finns det mindre än 100. Däremot finns ett stort antal försäljningsställenför de mest populära skivorna, t.ex. samlings-CD med blandade hits. Detväxer också fram en stor internethandel med CD, t.ex. , ,och svenska kulturpolitiken och musikenDen svenska musikexporten består av olika typer av musikformer, mendet är popmusiken som står för den absolut största delen avmusikexporten. Kulturpolitiken har främst inriktats på stöd för utgivningav klassisk musik och till viss del folkmusik genom fonogramstödet, somkom till . hanterar detta stöd.Under perioden 1982-88 fördelade ,totalt 79 miljoner sedan fonogramstödet infördes. Av dessa har ca 16miljoner fördelats till pop och rock och 16 miljoner till jazz. Stödet harmöjliggjort utgivning av ca 700 skivtitlar, medan utgivningen totalt sett harökat från ca 7 000 titlar till 15 000 titlar under perioden.När det gäller sysselsättningseffekten inom musikindustrin är den svår attuppskatta. En grov bedömning ger vid handen att 4 500 personer har sinförsörjning inom musikindustrins fyra led. Det förekommer deltids- ochsäsongsarbete, oavlönat arbete. En karriär som musiker är förenat med storosäkerhet med liten chans till fast anställning eller fast lön, speciellt blandmusikerna. En del får stora inkomster, men de flesta lever under knappaförhållanden. Arbetslösheten är stor. I rapporten konstaterasatt den svenska ekonomin inte står eller faller med musikexporten. Men detbetonas andra positiva effekter av musikexporten och svenska artistersframgångar, t.ex. att det kan bidra till att skapa en bild av som ettungt och dynamiskt land.7 Musikutbildningens stora betydelseRapporten återkommer ofta till utbildningens betydelse för den svenskamusikens framgångar. Det gäller givetvis musikundervisningen inomgrundskolan. Det gäller dock speciellt den stora bredden genom dekommunala musik- och kulturskolorna, men också högremusikutbildningar, musikundervisning inom de många studieförbunden,som också hjälper till att ordna instrument, ljudanläggningar,inspelningsmöjligheter och inte minst repetitionslokaler för många band.Rapporten redovisar ett dataunderlag till ett mindre antal musiker, som fåttange de viktigaste förklaringarna till att de valt musikyrket. Det viktigaste() har varit inspiration från musikintresserade/musikutövande föräldrar.På andra plats kommer den kommunala , . De vanligasteaktiviteterna på musikskolorna är sång och att spela något instrument.Däremot visar en enkät till musikskolorna att har mixning,inspelningsteknik, musik och data och komposition i undervisningen.Med tanke på att rapporten anser att musikskolorna har en mycketframträdande roll i förklaringen till framgångarna för den svenskamusikexporten, så ser man det som allvarligt att musikskolorna har drabbats av nedskärningar, ökade deltagaravgifter och enkösituation. När det gäller hur man får den största möjligheten att lyckas sompop/rockmusiker säger rapporten:I en miljö där det finns en mängd olika skivbolag och förlag, där det finnsmånga inspelningsstudior, där de kan vända sig till professionella rådgivareom avtalsrätt, där de kan få hjälp med att bevaka upphovsrätter, är det merasannolikt att det blir något.Det kan konstateras att ungdomars intresse att lyssna och själva utövamusik är stort. Det finns en rad olika musikfestivaler, t.ex.Arvikafestivalen, , Storsjöyran i , somåterkommer och som drar stora åhörarmassor och där man kan sebåde etablerade artister och artister som är i början på karriären. Dekommunala musikskolorna har en stor betydelse för att skapa den bredd,som kan ge toppar inom olika musikstilar. Musik ger en stor glädje förden enskilde, men leder också till inkomster av musikexport, som ärimponerande om man ser till relativa litenhet i ett internationelltperspektiv.8 Brist på repetitionslokaler m.m.Ett problem som belyses ganska lite är den stora bristen pårepetitionslokaler runt om i landet. I varje liten ort, liksom i de storastäderna, finns det ett stort antal pop- och rockband som saknar tillgångtill repetitionslokaler eller har undermåliga lokaler med dålig akustik,bristande ljudisolering och ljuddämpning. Detta stör de boende och detriskerar också att ge unga musiker livslånga hörselskador. Till dettakommer den stora bristen på platser där de unga har en scen att framförasin musik på. På många musikskolor var det inte så länge sedan man heltbortsåg från ungdomens musik i den egna utbildningen.Den kommunala betydelse för bredden inom musiklivet,men också för enskilda musikers yrkesval, framstår som tydlig. Det är därförolyckligt att det fortfarande finns en kösituation, dvs. alla som vill delta iverksamheten får inte plats. Det är viktigt att säkra musik- ochkulturskolornas framtida verksamhet, t.ex. att verksamheten vid dessaregleras i skollagen. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma tillriksdagen med förslag på hur verksamheten skall säkras och utvecklas. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.9 SlutsatserDet är av stor vikt att musikundervisningen vid landets musik- ochkulturskolor får ta del av den nya tekniken vad gäller t.ex.inspelningsteknik, mixning, musik och data. Den tekniska apparaturen ärdyr att införskaffa, vilket sannolikt förklarar att det är ganska fåkommunala musik- och kulturskolor som kan bedriva adekvat utbildningpå dessa områden. Samma problem gäller för t.ex. studieförbunden ochideella musikföreningar. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma tillriksdagen med förslag på hur ett stöd till denna typ av tekniskt avanceradoch dyr utrustning kan utformas.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Detta kankopplas till den treåriga satsning som regeringen avser att tillsätta medel till isyfte att "skapa ett lokalt utrymme för ungdomars eget skapande och för ungkultur".