mot · GN02Ub311 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub311av , ()En individualiserad gymnasieskola1 Bilder av gymnasieskolanGymnasieskolan har problemGymnasieskolan brottas med en rad problem. Avhoppen från studiernaökar. Sämst går det för eleverna i storstäderna och allra sämst för elevermed invandrarbakgrund.Skolverkets rapporter visar att av de elever som antingen ärfödda i ett annat land eller har två föräldrar som är födda utomlands inte harfullföljt sina gymnasiestudier . statistik bygger på deelever som påbörjade sina gymnasiestudier höstterminerna åren 1992, 1993och 1994. Avhoppen från gymnasieskolan gällande dessa elever är 25, 35respektive . Detta är ett hotfullt uttryck för skolanssamlade misslyckande.Orsakerna till att elever misslyckas är flera. Många elever saknartillräckliga förkunskaper. De hamnar inom det individuella programmet, varssyfte är att ge elever möjlighet att skaffa sig förkunskaper för studier på ettnationellt program. Det vanliga är att de elever som går över till ettnationelltprogram börjar i årskurs 1, vilket innebär att gymnasieskolan blir minstfyraårig för dessa elever. Det är dyrt både för den enskilde och för samhället.Det individuella programmet har blivit en uppsamlingsplats för grundskolansmisslyckande. Det var aldrig avsikten och så borde det inte vara.Skolverkets statistik visar vidare att elever som började på de yrkes-inriktade programmen klarar sig sämre än andra. Av eleverna påindustriprogrammet har fullföljt gymnasiet och för energi-programmet är siffran . Det kan jämföras med samhällsveten-skapsprogrammets 91 procent.Målsättningen med det individuella programmet är alltså att ge elevernamöjlighet att skaffa sig de förkunskaper som krävs för att gå över till ettnationellt program. Ofta blir emellertid resultatet det motsatta. Många eleversom börjar på ett nationellt program klarar inte studietakten och hänvisasdärför till ett individuellt program, varför antalet studerande på detindividuella programmet vid läsårets slut är betydligt högre än vid läsåretsbörjan.1.1 Felaktiga utgångspunkterRiksdagen beslöt på förslag av Socialdemokraterna att förbjuda betygs-komplettering för elever som nått kunskapermotsvarande betyget Godkänd. Det innebär att elever som vet att debehöver och kan förbättra sina betyg inte kan göra det förrän eftergymnasietiden. I stället för att uppmuntra flit, tvingar regeringen eleveratt endera av taktiska skäl maska, alternativt redan från början inrikta sigpå kompletteringar inom komvux. Bland gymnasieelever finns exempelpå taktiker som ser till att bli underkända i Matematik A i första ring, föratt sedan det tredje året tentera om och få Mycket väl godkänd på kursen.Regeringen vill av prestigeskäl inte ändra på något, trots att man vet attdetta är nödvändigt för att gymnasieskolan skall fungera väl . Detär allvarligt mot bakgrund av många rapporter om de svårigheter gymnasie-utbildningarna brottas med. Flera av dem har direkt koppling till de bärandeinslagen:- Enhetligheten. Alla utbildningar är treåriga. Men det tar olika lång tidför elever att nå bestämda resultat. Trots justeringar av den förraborgerliga regeringen är gymnasieskolan fortfarande tidsstyrd.- Missriktad jämlikhet. Alla skall ges allmän behörighet till högskolan.Det innefattar krav på många gemensamma kurser. Därmed blirutbildningen alltför krävande för vissa och slapp för andra. Ingen elev fården stimulans som behövs för att utveckla begåvning och förmåga fulltut.- Yrkesprogrammen skulle moderniseras. Det blev mer teori, vilket delvisvar nödvändigt, mindre av karaktärsämnen och bara löften om arbets-platsförlagd utbildning under minst 15 veckor.1.2 Regeringen förstärker problemenI utvecklingsplanen skrev regeringen bl.a. att man avsåg attse över antalet kärnämnen, utbudet av nationella program och dessgrenar, målen i kursplanerna mot respektive programmål, införandet aven modern lärlingsutbildning, möjligheten till att införa en yrkesexamen ivissa program, införandet av ett nytt teknikprogram m.m. Det lät som omSocialdemokraterna äntligen insett att det är nödvändigt att görajusteringar i gymnasieskolan, även om de förändringar som redovisades iskrivelsen inte var tillräckliga för att lösa de problem som uppenbarligenfinns.Propositionen Gymnasieskolan i utveckling - kvalitet och likvärdighet varoch är motsägelsefull och otillräcklig. Regeringen har inte tagit itu medgymnasieskolans kärnproblem. Förlorarna är främst eleverna, men ävenandra som är verksamma i skolan. Det finns ännu inga förslag till lösningarnär det gäller de många elever på yrkesinriktade program som har betygetIcke godkänd, IG, i kärnämnena matematik, engelska och svenska. Det finnsännu inga förslag på att höja kraven på och inga konkretaförslag till lösningar när det gäller att yrkeseleverna skall få den arbets-platsförlagda utbildning som de är berättigade till. Propositionen innehöllinte heller några konkreta förslag när det gäller samverkan skola-arbetsliv.Förslag till examen är mest av kosmetisk natur. Regeringen törs inte heller taställning till antalet kärnämnen.1.3 rapportSkolverkets förslag till nya gymnasieprogram som presenterades iseptember ökar i viss mån elevernas valmöjligheter, vilket är bra.När det gäller det nya teknikprogrammet är vi dock tveksamma till attstarta ett helt nytt program utan några nationella inriktningar. Programmetmåste också ses som slutet på allt som tidigare haft med ingenjörsutbildningpå gymnasienivå att skaffa. Om målet är att förbereda för studier på tekniskhögskola verkar teknikprogrammet inte ge den stabila grund som krävs i tillexempel ämnet matematik. Det verkar heller inte finnas plats för egentligateknologistudier, som har kunnat skapa en god grund för blivandeingenjörer på olika nivåer.I förslaget till nytt samhällsvetenskapsprogram försvinner för förstagången begreppet humanistisk i det svenska gymnasiet. Latinet reduceras valbar kurs inom inriktningen språk. Detta skiljer ut den svenskagymnasieskolan från jämförbara EU-länder som , Nederländernaoch , där latinet intar en central plats i gymnasiet. Miljöinriktningarföreslås däremot inom två program, naturvetenskaps- och samhällsveten-skapsprogrammet. Enligt vår uppfattning hör en särskild inriktning hemma idet förstnämnda programmet. Miljökunskap kan man däremot studera inomsamtliga program.Moderata samlingspartiet har tidigare framfört önskemål om en totalöversyn av gymnasieskolans program. Efter att ha tagit del av Skolverketsförslag vidhåller vi vårt önskemål.1.4 bidrar till svårigheternaDen avgörande frågan är om den grundläggande utbildningen har förut-sättningar att rätta till de brister som finns vad avser utbildningsnivån.Kommer och gymnasieskolan att ge alla elever den stabilautbildningsgrund som vi önskar? Vår bedömning är att det inte ärsjälvklart, trots den tydlighet vad gäller kunskapsmål som finns iläroplaner och andra relevanta dokument.Grundskolans elever skall inte med automatik föras vidare till gymnasie-skolan utan nödvändiga grundkunskaper. Vi anser att alla elever medofullständiga betyg skall erbjudas ett extra år i . Ingen elev skalltvingas lämna utan godkända baskunskaper i svenska, engelskaoch matematik.Särskilt oroväckande är att av eleverna lämnar grundskolanutan fullständiga betyg och med otillräckliga kunskaper och färdigheter iläsning, skrivning och räkning. lämnade 5 000 elever grundskolanutan att kunna läsa, skriva och räkna. Uppgifterna säger egentligen att 5 000elever inte längre känner den nyfikenhet och förväntan som alla barnupplever under sin första skoldag. De upplever i stället ett utanförskap somkan leda till passivitet och inaktivitet. Det är ett misslyckande som inte kantolereras.Skolverkets undersökningar visar att ungefär 1 av 20 elever i årskurs 8läser sämre än genomsnittseleven i årskurs 3. En viss försämring avelevernas läsförmåga i såväl årskurs 2 som 5 har skett under 1990-talet.Särskilt viktigt i gymnasieskolan är att eleverna har goda kunskaper isvenska. Detta är en förutsättning för att de skall kunna tillgodogöra sigundervisningen. Vår uppfattning är att undervisningen i svenska somandraspråk skall syfta till att så fort som möjligt bibringa eleverna sådanakunskaper att de kan övergå till ämnet svenska. Vi ifrågasätter därför beslutetatt jämställa svenska som andraspråk med ämnet svenska vid antagning tillgymnasiet. Risken finns att detta bidrar till att minska elevernas ambitioner igrundskolan vad gäller svenska, som kortsiktiga taktikval gör attvissa elever aldrig når de kunskapsnivåer och färdigheter de har förut-sättningar att klara.Grundskolans resultat för elever med invandrarbakgrund är i dettaperspektiv skrämmande. Vårterminen fick var tredje invandrarelevbetyget Icke godkänd i svenska 2 och blev därmed inte behöriga tillgymnasieskolans nationella program. I grunden handlar detta om att mångaav dessa elever känner ett utanförskap. Många upplever att de inte har någotval och att skolan inte är till för dem. De ges inte chansen att välja skola.Ochmånga lärare orkar inte i längden med att ge dessa elever det stöd som måstetill för att resultatet skall bli bra.2 Sätt fokus på elevernas kunskaper2.1 Inför en kvalitetsgarantiEn framåtsyftande skolpolitik skall ställa entydiga kvalitetskrav på gym-nasieskolorna, höga och differentierade kunskapskrav på gymnasie-eleverna och skapa stor frihet i medlen för respektive gymnasieskola attnå målen.Ett sätt att säkra kvaliteten i ungdomarnas skolutbildning är att införa enkvalitetsgaranti i gymnasieskolan.Vår kvalitetsgaranti består av tre komponenter. För det första ett frittskolval som säkrar valfriheten för alla elever oavsett var i landet de bor. Fördet andra obligatoriskt genomförande av gymnasieexamen som ett medel attsäkra en hög kunskapsnivå och rättvisa kunskapsjämförelser. För det tredjeinförandet av ett fristående nationellt kvalitetsinstitut som ger alla eleverochföräldrar konsumentupplysning om skolornas uppnådda resultat och kvalitet.2.2 Fritt skolval och fria skolorElevernas rätt att välja gymnasieskola måste öka. Det är orimligt med enordning som medför att tur eller elevens bostadsadress är avgörande förantagning till gymnasieskolan. Ungdomar i gymnasieåldern kan göraegna bedömningar av skolor och klarar av längre resvägar än små barn.Det fria skolvalet säkerställs bäst genom införandet av en skolpeng föralla. En skolpeng som tillförsäkrar varje gymnasieskola grundlägganderesurser ökar skolornas självständighet samt ger kortare beslutsvägar,minskad byråkrati, ökad profilering och fler fristående gymnasieskolor.I avvaktan på att en skolpeng kan införas bör möjligheterna att väljagymnasieskola garanteras. Därutöver bör reglerna för specialutformadeprogram och rätten att välja sådana också utanför hemkommunen vidgas.Skolverket skall godkänna fristående gymnasieutbildningar på grundval avutbildningens kvalitet. Godkända gymnasieutbildningar skall ha rätt till stödfrån elevernas hemkommuner.2.3 En obligatorisk gymnasieexamenVi anser att en gymnasieexamen skall pröva den enskilde elevenskunskaper och färdigheter i former som arbetas fram av gymnasieskolor,högskolor och universitet respektive berörda branscher i samverkan. Eninternationellt gångbar examen förutsätter prövning av elevernaskunskaper i flera ämnen, vilket bara delvis kan ske i form avrapportskrivande.En obligatorisk gymnasieexamen skall införas för alla elever som går ettnationellt eller specialutformat program. Den skall ha två huvudinriktningar,en studie- och en yrkesförberedande. Examenskriterierna skall tydliggöravilka kunskaper och färdigheter som ställs på eleverna.Examinationen bör bestå av prövning i kärnämnena svenska, engelska ochmatematik samt huvudkaraktärsämnet och minst ett frivilligt ämne. Därtillbör ingå ett skriftligt examensarbete (teoretiska inriktningen) eller ettgesällprov (yrkesförberedande inriktningen) som skall visa elevens förmågaatt tänka självständigt, kritiskt och kreativt samt att aktivt kunna lösaproblem.Examensproven kan vara utsträckta under en relativt omfattande tid. Allaelever skall ges goda möjligheter att komplettera sina kunskaper. Grunden igymnasieexamen (teoretisk inriktning) skall förutsätta kunskaper ochförmåga ovanför den nuvarande Godkändnivån. Gymnasieexamen skall intevara en elitexamen. Alla elever skall ha rimliga möjligheter att erhållaexamensbevis.En obligatorisk gymnasieexamination kan bidra till bättre studieresultat,nationell jämförbarhet och rättvisa kunskapsjämförelser. De gymnasieeleversom inte når Godkänd i examensprövningen skall ges möjligheter att prövaigen.2.4 Ett fristående nationellt kvalitetsinstitutModerata samlingspartiet föreslår inrättandet av ett nationellt friståendekvalitetsinstitut. Att granska och utvärdera utbildningens kvalitet skallges högsta prioritet. Det kräver en ny organisation och attutvärderingsarbetet kan bedrivas mer fristående från den politiska sfären.Ett fristående kvalitetsinstitut skall ges i uppdrag att fokusera på ochgranska skolans kvalitet. Det behövs för att öka utvärderingarnas tro-värdighet och legitimitet i omvärldens ögon.Moderata samlingspartiet förordar att regeringen tillsätter en arbetsgruppmed uppgift att dra upp riktlinjer för arbetet vid ett nationellt utvärderings-institut. I utredningsarbetet skall organisation och arbetsformer för institutetpresenteras.Sveriges främsta skolforskare och ledande företrädare för kvalitets-mätningar skall kunna engageras i institutets arbete. Internationella kontakteroch samarbete vad avser utvärdering över nationsgränserna skall vara ennaturlig del av institutets arbete.Vi föreslår att avsätts föruppbyggnad av ett fristående nationellt kvalitetsinstitut.3 Individualisera gymnasieskolan3.1 En flexiblare gymnasieskolaGymnasieskolan måste reformeras. Den politik vi förordar syftar till attskapa en flexibel och individualiserad gymnasieskola. Det gör detmöjligt för alla gymnasieelever att komma bättre rustade till framtidensarbetsmarknad. I stället för enhetlighet och likriktning måstegymnasieskolan ge individuellt anpassad undervisning och stor valfrihetavseende både inriktning av studierna och svårighetsgraden. Det behövsbåde lättare och svårare kurser. Alla elevers behov av stimulans skalltillgodoses.De studiebegåvade elevernas talanger och kunskaper behöver stimulansoch engagemang från gymnasieskolans sida. Att vara begåvad anses i daginte berättiga till lärarens uppmärksamhet och engagemang. Det är fel ochleder till medelmåttiga resultat och prestationer i internationella jämförelser.Det leder dessutom till att många av de studiebegåvade eleverna tröttnar pågymnasieskolan och ser den som en transportsträcka inför högskolan. Detmedför att studiebegåvade elever missar värdefulla år.Detta mönster måste brytas. Fria självständiga gymnasieskolor med olikaprofileringar och pedagogiska inriktningar men med en gemensam nämnare- individen i centrum - kan skapa ett nytt mönster som tar till vara allaelevers olika talanger och förutsättningar. Det kommer att leda till attbottennoteringen av antalet nittonåringar i högskolan kan brytas och vändasupp mot Europatoppen igen.3.2 Begränsa antalet kärnämnenGymnasieskolans kärna med åtta gemensamma och obligatoriska ämnenför alla elever är alltför omfattande. Många elever har svårt att klara allakurserna. Målen är högt ställda som många kurser skall klaras.Genom färre obligatoriska kurser skulle fler elever ges förutsättningar attnå goda studieresultat. Det utrymme som skapas genom vår modell skallanvändas för elevens val eller ämnesfördjupning.Vi förordar att antalet kärnämnen begränsas till att omfatta svenska,engelska, matematik, samhällskunskap samt idrott och hälsa. De ämnen sominte längre är obligatoriska skall ingå som karaktärsämnen i nationellaprogram, men omfattningen i respektive program skall kunna variera.3.3 Inför alternativa kärnämneskurserGymnasieskolan uppfattas av de flesta som sista delen av en 12-årigskolgång. Genom att alla skall erhålla allmän högskolebehörighetlikriktas undervisningen bl.a. genom att alla elever måste läsa sammakärnämneskurser i ungdomars liv då de individuellaolikheterna blir alltmer tydliga. Detta bör i stället mötas med en ökadindividualisering.Vi anser att målsättningen skall vara att alla elever i gymnasieskolan skallkunna tillgodogöra sig kärnämnen och få minst betyget godkänd på dessakurser. För att klara detta krävs att gymnasieskolan ger eleverna ökadvalfrihet, större flexibilitet och finner lämpliga undervisningsformer för attge elever den tid som de behöver för inlärning.I stället för att som låta många elever misslyckas föreslår vialternativa kurser, där målen för kursen sätts lägre. Därmed skapas förut-sättningar för kunskapstillväxt och studiemotivation också hos elever medsvårigheter i studierna. Alternativa kärnämneskurser skall inte ge grund-läggande behörighet till högre utbildning. Elever som väljer alternativakärnämneskurser skall kunna komplettera och läsa in högskolebehörighetsenare.3.4 Avskaffa timplanernaGymnasieskolans läroplan, kursplaner och betygssystem är målstyrda.Det är därmed logiskt att ta steget och avskaffa den nationella timplaneni gymnasieskolan. Tanken är att elever skall kunna läsa sin gymnasieut-bildning på än de normala tre åren och systemetmed poäng ger bättre förutsättningar att förverkliga målstyrning avskolan.För några år sedan fattade beslut om att ersätta timmarna i varjekurs med poäng. A-kursen i matematik omfattar vilket ärlika med 110 poäng. Därmed öppnade för möjligheten att gåigenom en kurs och ändå erhålla 110 poäng. I detomvända fallet kan en elev behöva för att erhålla110 poäng.3.5 Inför fler betygsstegAntalet betygssteg måste utökas. De fyra betygssteg som användsär otillräckliga för att spegla elevernas kunskaper och resultat på etttillfredsställande sätt.Informationen om betygskriterierna måste dessutom förbättras. Det är förstora skillnader på vad som är nätt och jämt godkänd och nästan Väl godkändför att motivera samma betyg. Eleverna tycker att det gör betygen orättvisa,vilket gör betygen oanvändbara som pedagogiskt verktyg.Med tydliga nationella kriterier för de tre steg som finns, kan enenkel förändring vara att ge läraren ansvar för att markera betyget medminus eller plus. Betygskriterierna bör ses över när det gäller kopplingenmellan betyg och mål, samt hur betygen fungerar visavi kursernasomfattning.Ett annat problem är att högsta betyget Mycket väl godkänd saknarnationella kriterier. Det är givetvis olyckligt eftersom just det betyget krävsför attraktiva högskoleutbildningar.3.6 Eleverna skall kunna tentera upp betygenDen socialdemokratiska regeringen beslöt som en av sina första åtgärderatt förbjuda betygskomplettering för elever somnått kunskaper motsvarande betyget Godkänd. Det innebär att elever somvet att de behöver och kan förbättra sina betyg inte kan göra det förränefter gymnasietiden.Möjligheten att komplettera betygen måsteåterinföras. Istället för att uppmuntra alla elever att ständigt skaffa sigbättrekunskaper leder nuvarande system till att eleverna tränas i taktiserandealternativt tappar studiemotivationen. Att kunna komplettera betygen ärockså en rättssäkerhetsfråga för eleverna.En annan följd av beslutet är att många elever som lämnat gymnasiet nugår på komvux eller för att läsa upp betygen. De flesta avdem höjer sina betyg och kommer därmed in på högskolan som deslår ut nästa generation studenter. Dessa studenter tvingas att kompletterasina betyg på komvux/och därmed är "ekorrhjulet" i fullgång. Det är slöseri med tid och resurser. Vi anser att det är bra om eleverägnar fritid och lov åt att skaffa sig bättre kunskaper och de skall självfalletfå detta arbete värderat och dokumenterat.3.7 Lägg ut undervisning på entreprenadDet finns ett stort behov av att skolan inriktas mer mot entreprenörskap.Sverige behöver fler företagare och entreprenörer. Dagensgymnasieskola utbildar eleverna till att bli anställda. Därmed speglarskolan inte hur det ser ut i verkligheten utanför skolan. Alla i arbetslivetär inte anställda, utan många är verksamma som företagare. Därtillkommer att arbetslivet snabbt förändras och ställer krav på initiativ,ansvarstagande och förmåga till såväl självständigt arbete som samarbeteav alla.Utvecklingen pekar mot att fler och fler människor kommer att verka iarbetslivet som egna företagare eller vara projektanställda. I detta liggerockså en frihetspotential. För att förstå företagandets villkor och kunna startaoch driva företag krävs speciella kunskaper och färdigheter. I olika formerförekommer sådant arbete på många skolor, bl.a. i samverkanmed Ung företagsamhet. Mer behöver göras och det är nödvändigt att detsker i samverkan med näringslivet. Detta behov måste skolan kunna möta.Gymnasieskolan måste ge alla elever utbildning i entreprenörskap.Skolans miljö måste stimulera en anda av företagande både i vid meningoch specifikt inriktat på att starta och driva företag. Skolans värld måsteöppnas upp. En sluten skolmiljö som präglas av kommunalt skolmonopoluppfyller inte de krav och har inte den kompetens som krävs för att ge allaelever utbildning i entreprenörskap.Det är viktigt att komma ihåg att alla barn föds uppfinningsrika. Att det ärden lokala andan på orten, i landet och skolan som i stor utsträckning avgörom barnen skall utvecklas till entreprenörer. Att försöka passa in allaungdomar i en och samma mall begränsar deras kreativitet och initiativ-förmåga.3.8 Se över programstrukturenDet är dags att göra en översyn av programstrukturen, antalet kärnämnen,utbudet av kurser, utrymmet för det individuella valet och skolans tillägg.Vi anser att ett samlat underlag om erfarenheterna av programstruktureninte finns . I samband med en sådan översyn bör ocksåförutsättningarna för skolor att arbeta med en kursutformadgymnasieskola prövas utifrån gjorda erfarenheter såväl i sominternationellt.En fråga som också behöver belysas och utvärderas är om gymnasie-skolans omfattning och innehåll är tillräcklig för att möta framtidens krav påen utbildning av hög kvalitet. Den garanterade undervisningstiden ärfortfarande på de teoretiska programmen respektive 2 370timmar på de yrkesförberedande programmen. Visserligen har Social-demokraterna höjt antalet poäng till 2 500 i alla program men man har inteförändrat kursplanerna och höjt "ribban". Den avgörande frågan är om om-fattningen i gymnasieskolan är tillräcklig. Erhåller eleverna den kunskap somkrävs för det framtida arbetslivet? Värt att notera är att företagsgymnasiernaofta har fler kurser än uppställda minimikrav.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fritt skolval och fria skolor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av en obligatorisk gymnasieexamen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett fristående nationellt kvalitetsinstitut,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en flexiblare gymnasieskola,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om färre obligatoriska kärnämnen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa timplanen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fler betygssteg,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återinförande av rätten att pröva betyg undergymnasietiden,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vidgade förutsättningar att lägga ut utbildning påentreprenad,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av gymnasieskolans program ochstruktur.Stockholm den 5 oktober 1999Beatrice ()()()Per ()()()()()()