mot · GN02U803 · 1999-10-05 00:00:00 — Det svenska stödet bör docksärskilt inriktas på att stödja de områden där EU är lite eller inte allsaktivt,som suveränitetsuppbyggnad och miljöförbättrande åtgärder.Investeringarna i länderna i görs i allt ökandeutsträckning med hjälp av inhemskt kapital eller utländskt privat kapital.I stödet bör kunskapsöverföring ges betydande vikt. Kunskapsöverföringbör vara både ett kvalitativt inslag i samtliga projekt och dessutom syftet förenskilda, konkreta projekt. Några projekt är i detta avseende värda att lyftafram.Handelshögskolan i instiftades , underregeringen . De första studenterna togs in i juli 1994.Juridikhögskolan i inledde undervisningen i slutet av augusti 1999.Under det första året mjukstartar man verksamheten. skallskolan komma igång på allvar.Kunskapsöverföringen på det akademiska området är inte alltid statligtfinansierad. startade i i . Den erbjuder vidareutbildning i ekonomi,företagande och entreprenörskap till yngre och medelålders deltagare från S:tPetersburg med omgivning. Skolan finansieras av företag, samt viadeltagaravgifter.Det är vidare viktigt att utbyten mellan yrkesgrupper som journalister,domare, politiker, forskare, lärare och studenter fortsätter i stor skala somettled i kunskapsöverföringen.Stödet till går via Sida. Men stödet är avväsentligt annan karaktär än det stöd till de utvecklingsländer som Sidaannars hanterar.Länderna i är inte underutvecklade, utanfelutvecklade, med stor potential för framtiden. Det är därför olämpligt attstödet fortsätter att gå via Sida, som i första hand har kompetens för andratyper av program. Stödet till Öst- och bör naturligen överförastill UD.4.4 Säkerhet och suveränitetDet är viktigt - både för länderna själva och stabiliteten i regionen - attde baltiska staterna bygger trovärdiga demokratiska försvarsmakter. Eftersjälvständigheten stod länderna utan egna försvarsförmågor. De baltiskaländernas statsledningar efterlyste och fick ett omfattandesuveränitetsstöd från Sverige.Arbetet innefattade stöd till gräns- och kustbevakning, civil luftrums-övervakning, säkerhetspolitisk kompetensuppbyggnad, räddningstjänst, polisoch tull, militärt försvar samt bidrag till att återupprätta internationellaförbindelser.Stödet till BALTBAT, som också försågs med svenska vapen, har varit ettav de viktigaste säkerhetsfrämjande projekten. har ocksåkonkreta insatser med minröjning gjorts i svenskbaltisk samverkan.Den socialdemokratiska regeringen har valt att prioritera lågnivåhot inomsuveränitetsstödet - med andra ord organiserad brottslighet, flykting-smuggling samt handel med vapen och radioaktiva ämnen.Under de år som gått sedan självständigheten har länderna medinternationell hjälp sökt bygga en egen försvarsförmåga. Det är viktigt attsamarbetet mellan de tre baltiska staterna utvecklas, liksom deras deltagandei västliga samarbeten som PFP. kan bidra med kunnande, råd ochutbildning.De baltiska länderna önskar alla vinna medlemskap i . Det är också iSveriges intresse att de lyckas. Vi lever själva tryggare med tryggare grannar.Regeringen saknar dock uppfattning i frågan.Nato har efter det förändrat sin roll. Kvar finns den militärasäkerhetens kärna, med ömsesidiga försvarsförpliktelser mellan medlems-länderna. Därtill har kommit en allt viktigare politisk och säkerhetspolitiskroll för Nato. Nato är nytt också i den meningen att organisationen utökas.Polen, och är med i organisationen.Sverige bör understödja de baltiska ländernas ambition att ingå i eneuropeisk säkerhetsordnings alla delar, inklusive deras arbete för Nato-medlemskap.I perspektiv av de baltiska staternas strävan efter Natomedlemskap sägsibland ett hinder vara ländernas relativt blygsamma avsättningar tillförsvaret. Att de avsätter motsvarande av BNP till försvaret lyftsibland fram som ett mål. Dit har de ännu en bra bit att gå.Försvarskostnader (i miljoner USA-dollar, fasta priser ochväxelkurser 1995 samt i miljoner svenska kronor) samtförsvarskostnader jmf med BNPTabell 8: (1995 US$ % av BNP 1995 1996 US$ % av BNP1996 1997 US$ 1997* SEK )*Beräkning av andel av BNP ej tillgänglig. Källa: 1998.Det svenska suveränitetsstödet till , och bör fort-sätta. Det är en uppgift som inte hanteras inom ramen för EU:sförmedlemskapsstrategi eller stödprogram. I både byggande avdemokratiska försvarsmakter och civil säkerhet kan de nordiska ländernaspela en viktig roll i regionens utveckling.4.5 ÖstersjömiljardenFörslaget om Östersjömiljarden kom i den s.k.sysselsättningspropositionen 1996. Sedan har fonden fyllts på medytterligare medel. Den hanteras helt vid sidan av det övriga östbiståndet.Regeringen fattar beslut om varje enskilt projekt. Känslan av attformerna för Östersjömiljarden är ett sätt att ställa medel tillstatsministerns förfogande för internationella utspel kan inte undvikas.Utrikesutskottets majoritet medgav förra riksdagsåret att riktlinjerna förÖstersjömiljardens användande inte överensstämmer med riktlinjerna för detreguljära östsamarbetet.Utgångspunkten är att stödja projekt i andra länder för att ökasysselsättningen i . Det leder fel. När bidrag utgår endast till svenskaföretag kan det knappast anses vara ett stöd till andra länder. Det skaparistället konkurrenssnedvridningar och motverkar strävan att åstadkomma enrationell resursanvändning.Det förekom bland den första Östersjömiljardens projekt ett antal störreinfrastrukturella projekt, som tog en stor del av den första miljarden ianspråk. Man kan ifrågasätta om en del av projekten verkligen borde kommitifråga för skattefinansiering. Större infrastrukturella projekt bör finansierasvia den internationella kapitalmarknaden.I vår och har radions Ekoredaktion rapporterat om oklarheter isamband med Östersjömiljardens hantering. Radion har nekats att få uthandlingar. Beslutsunderlagen i enskilda projekt har varit tveksamma. Vidareter det sig svårbedömt vilka effekter enskilda projekt har gett.Uppgifterna vittnar om att Östersjömiljardens hantering varit fel frånbörjan. Att östersjömiljarden hanteras vid sidan av det övriga Östersjöstödetär inte acceptabelt.Vi moderater har i ordinarie budget löpande anvisat en högre anslagsnivåän regeringen för stödet till närområdet. Det är en betydligt bättre åtgärd föratt stödja utvecklingen kring . Östersjömiljarden bör upplösas ochmedlen tillföras det ordinarie programmet för stöd till Central- ochÖsteuropa.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om demokratin i ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s utvidgningsprocess,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att stöder de baltiska ländernasambition att ingå i en alleuropeisk säkerhetsordnings alla delar,inklusive deras arbete för Natomedlemskap,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s restriktioner för import av teko- ochjordbruksprodukter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den gemensamma valutans betydelse för handelni ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de svenska stödinsatserna måste utformas iperspektiv av EU-integrationen av ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om administrationen av stödet till Central- ochÖsteuropa,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen i övrigt av stödet till Central- ochÖsteuropa,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Östersjömiljardens konstruktion och inriktning.1Stockholm den 4 oktober 1999Göran Lennmarker (m)()()()()()()()()()(m)()1Yrkande 9 hänvisat till FiU.