mot · GN02Bo233 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo233av , ()Samhällsplanering, bostadförsörjning och byggandeMålsättning och visionerSamhällets utveckling bygger på en god samhällsplanering. Bostäder,arbetsplatser, kommunikationer och anläggningar för fritidsaktiviteter ärviktiga förutsättningar för människors livskvalité och tar i anspråk storadelar av samhällets resurser. Utformningen måste ge möjligheter till ettlångvarigt och ansvarigt förvaltande. Samhällsplaneringen ska bygga påen ekologisk helhetssyn och säkerställa tillgång till frisk luft och ostördnatur. för livsmedelsproduktion måste garanteras.Hushållningen med naturresurser ska bygga på långsiktighet och geskydd för natur- och kulturlandskapet. Samhällsplaneringen måste ske påett demokratiskt sätt, där enskilda medborgare kan känna delaktighet.Planeringen ska ske med respekt för det enskilda ägandet.Bostaden spelar en central roll i människors liv. Alla behöver ha ett hem.Boendemiljön är också viktig för människors livsvillkor. Boendepolitiken ären viktig del i kristdemokratisk familjepolitik. Utemiljön är en viktig del ibostadsmiljön, särskilt för barnen. En god boendemiljö stimulerar tillgemenskap och ett aktivt vardagsliv. Boendemiljön ska vara trygg ochestetiskt tilltalande. Segregationen ska motverkas redan på planeringsstadiet.Valfrihet i boendet är en viktig välfärdsfråga. Människors skiftandeönskemål och behov av bostäder i olika skeden under livet måste tillgodosestill rimliga kostnader. Äldre personer och personer med funktionshindervistas huvuddelen av sin tid i bostaden. Tillgängligheten för personer medfunktionshinder är viktig såväl för själva boendemiljön som den yttre miljön.Målsättningen är att bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden föralla människor. En god uppväxtmiljö för barn och ungdomar ska främjasgenom samhälls- och bostadsplanering. Det är anmärkningsvärt attregeringen utesluter de prioriterade mål som säger att boendemiljön särskiltska främja en god uppväxt för barn och ungdom.Rätten till ett hem - kristdemokratisk boende- ochfamiljepolitikBostadspolitiken har ändrat inriktning. För sent har man insett att bidragoch subventioner verkar långsiktigt negativt för bostadspolitiken. Mångabostadsrättsföreningar har gått i konkurs eller tvingats till rekonstruktion.Flera kommunala bostadsbolag har det ekonomiskt svårt. Detta har letttill att ökat sina åtaganden från 1 445 000under 1997 till 2 262 952 . Staten har tidigare tagit riskernaoch investeringsbesluten har därför inte kostat någonting. styrsbostadsbyggandet mera av efterfrågan, inte av regleringar och generellasubventioner. Hög beskattning bromsar dock efterfrågan. avhyreskostnaden i nybyggda fastigheter kan bestå av skatter och avgifter,medan det genomsnittliga skattetrycket i hela ekonomin är 54 procent.En orimlig orättvisa är att hyresgästerna får betala för felaktig bostads-planering i och med att de får betala de lägenheter som står tomma. Desjunkande bostadsräntorna har därför inte heller gett genomslag på hyrorna iflerbostadshusen. Åtgärder måste vidtas för att denna problematik ska kunnalösas.De politiska strömningar som påverkat utformningen avboende- och familjepolitiken i vårt land har i stor utsträckning byggtantingen på ett socialistiskt, kollektivistiskt synsätt eller på ett liberalt,individualistiskt synsätt. Båda dessa strömningar tonar ned familjens och denlilla gemenskapens betydelse. Familjen uppfattas som ett hot mot denkollektiva solidariteten, inte som en tillgång. I tidigare beslut om denframtida bostadspolitiken har betonats att "boendemiljön ska bidra tilljämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxtför barn och ungdomar". Om detta ska kunna fullföljas måste familjens rolloch betydelse uppvärderas.Den kristdemokratiska bostadspolitiken har som utgångspunkt att män-niskor ska känna trygghet i sitt boende. Trygghet och valfrihet i boendet ären del i familjepolitik. Om möjlighet finns väljerhuvuddelen av barnfamiljerna att bo i eget boende. Kristdemokratisk boende-politik grundar sig på medvetenheten om att familjer som har frihet att väljaden boendeform som passar dem bäst, också bäst skapar en boendemiljö somfrämjar en harmonisk uppväxt för barn och ungdomar. Som hem- ochfamiljeutredningen fastslog , är de små och nära gemenskaperna ifamiljekretsen avgörande för hela människans utveckling. I familjekretsen, ien trygg och kärleksfull atmosfär, finns de bästa förutsättningarna förformandet av solidariska och demokratiska människor. Konsekvensbeskriv-ningar av barnens situation ska alltid göras i samband med utveckling avbostadsområden.Rum för allaDen senaste officiella statistik som finns tillgänglig om de hemlösas antaloch regional frekventering upprättades av 1993. Någonårlig uppföljning har inte gjorts. Enligt uppgift håller Socialstyrelsendock på med en ny kartläggning som beräknas vara klar i slutet av året.Den statistik som redovisades med anledning av uppföljningvisade på cirka 10 000 personer. Dessa var personer som saknar egen ellerförhyrd bostad och som inte bor i något stadigvarande inneboende förhållan-de och är hänvisade till tillfälliga boendealternativ eller är uteliggare. Sedan1993 har med säkerhet situationen förvärrats. Inte minst finns nu ocksågenom psykiatrireformens ofullständighet psykiskt funktionshindrade blanduteliggare.Psykiatrisk och medicinsk problematik har fått spridning i hela landet. Vidförfrågningar hos kommuner anges lägre antal hemlösa än om polisen isamma kommun tillfrågas. Det finns med all säkerhet ett betydandemörkertal. Mycket tyder också på att frivilligorganisationer och social-tjänsten stöder olika målgrupper. Enligt vissa uppgifter är endast en tredjedelav dem som har kontakt med frivilligorganisationer rapporterade frånsocialtjänsten.Kvinnlig hemlöshet skiljer sig från manlig genom att den tycks vara meradold. De kvinnliga hemlösa är också enligt undersökningar yngre än demanliga. Huvudorsakerna kan också hänvisas till olika grupper och skäl som att bostad saknas att den enskilde inte klarar av att betala boendekostnaden att den enskilde inte klarar av att bo, vilket medför störningar för andra boende att den enskilde väljer att inte bo i stadigvarande bostad.Storstadsproblemen med hemlöshet är förknippade med allvarliga socialaproblem.Det är ovärdigt att ett välfärdsland accepterar att en stor grupp människorär bostadslösa, varav ett stort antal är hemlösa. En snabb uppföljning måsteske. Den enskilda personens rätt till ett hem måste garanteras. Krist-demokraterna anser att kommunens ansvar omfattar hela boendekedjan ochalltså betyder mer än ett s k härbärge. Den bostadssociala utredningensförslag måste snabbt tas till vara. Forskning måste stimuleras om sambandenmellan psykiska funktionshinder och hemlöshet. Frivilligorganisationernasarbete måste stödjas. Kommunen kan garantera den enskildes boende genomsärskilda kontrakt.Tillväxtregioner, hushållstillväxt och behov avbostadsbyggandeBoverket identifierar med hjälp av sex tillväxtregioner,, , , , och Umeåarbetsmarknadsregioner. Redan nu finns problem med bostadsbrist ochlågt bostadsbyggande, särskilt hyresbostäder inom har också genom bostadsmarknadsenkäten och tillsammans medTrähusfabrikernas undersökt tillgången på tomter för småhus.Markresurser och planberedskap börjar utgöra problem i flera tillväxt-kommuner. Organisationer på bostadsmarknaden har lämnat synpunkter påhinder för bostadsbyggande i flerbostadshus.Cirka 30 procent av befolkningen bor i avfolkningsregioner. Ungefär 25procent av de bostäder som avgår ur beståndet behöver inte ersättas av nya.Det finns också omkring 56 000 tomma lägenheter i riket enligt SCB, mars1999. bedömer att i genomsnitt 25 000 bostäder behöverbyggas. Då har inte hänsyn tagits tillflyttningar mellan olika regioner.Hinder för bostadsbyggande karaktäriseras av svårigheter p.g.a. osäkerhetom det framtida ränteläget, osäkerhet om framtida subventioner, bristandeplanberedskap, höga produktionskostnader, vikande befolkningsunderlag,överskott på bostäder, hög arbetslöshet samt dålig inkomstutveckling förhushållen. I vissa kommuner spelar det kommunala utjämningssystemet ennegativ roll.Bättre möjligheter att erhålla lån för byggande på landsbygden måstegaranteras. Den nybyggnad som till stor del är aktuell handlar ombostäder i exklusiva, attraktiva lägen till välbärgade personer. Möjlighetermåste skapas för att också landsbygden på ett bättre sätt ska kunna erbjudaattraktiva lägen. Strandnära bebyggelse som med nuvarande lagstiftningomöjliggörs generellt i hela landet är ett stort hinder på landsbygden, därtillgången till strandnära tomter är riklig. Strandskyddsreglerna måste snarastomarbetas för att dels tillgodose skyddsvärda områden, dels underlättastrandnära lägen på landsbygden, där tillgången till fritt vatten är god.BoendesegregationenUnder byggdes 100 000 lägenheter , det s kmiljonprogrammet. Detta var från början ett svar på den bostadsbrist somuppstod i samband med inflyttningen till storstäderna. Få och storaaktörer stod för en mycket rationaliserad produktion på bekostnad avestetiska, sociala och kulturella värden. Detta har lett till en historielöshetför människor där de sociala banden klippts av och delaktighetenundergrävts. En omfattande anonymitet har blivit följden i flertaletbostadsområden.Under slutet av perioden byggdes också stora mängder småhus som blevtillgängliga för en bred allmänhet. Inflation, skattesubventioner ochräntebidrag gjorde att det var mycket förmånligt att köpa sinbostad. Kostnaden ledde till en mer tydlig segregation med familjer med småekonomiska möjligheter och invandrarfamiljer i hyreslägenheter utan insats.Trenden har varit svår att bryta och bostadssegregationen kulminerade pååttiotalet och har sedan mer eller mindre permanentats. Stagnationen påbostadsmarknaden har gjort det svårare att lämna de områden som råkat utför segregering. Segregation och anonymitet ökar risken för social utslagningoch drogproblem. Ett utmärkande drag är också brist på delaktighet i denlokala utvecklingen.De negativa följderna av denna bostadspolitik måste leda till eftertanke.Storstadskommittén konstaterar att stat och kommun har satsat mycket storabelopp för att motverka segregationen under de senaste tre decennierna.Kommittén konstaterar att resultaten inte står i proportion tillinsatserna. handlar det om att bygga mera estetiskt ochgenomtänkt. Behovet av statushöjande insatser är påfallande. Ett gottexempel på detta är utanför . Incitament måste skapas förföretag, institutioner och myndigheter att etablera sig i dessa områden. Dettakombineras med positiv skol- och fritidsmiljö samt ökat boendeinflytande.Kvinnors kunskaper och erfarenheter måste tas till vara liksom forskning ombostadsmiljöer av såväl kvinnor som män. Lokala investeringsprogram förmiljonprogramsområdena och andra utsatta områden måste prioriteras.Kulturmiljöer, arkitektur och samhällsgemenskapOmbyggnad och förtätningsverksamhet berör ofta miljöer som mångavill bevara. Värdefulla kulturmiljöer och byggnader, som utgör prov påolika tiders arkitektur, ska bevaras för kommande generationer.Arkitektoniska värden vid om- och nybyggnad måste stimuleras och ingåi en levande miljö. Arkitekturen är ett uttryck för skiftande tiders livsstiloch förhållanden. Den utgör en viktig del av vårt kulturarv och ger osssjälva och vårt samhälle en identitet. Goda estetiska värden bidrar tillvårt mentala välbefinnande. Den konstnärliga utsmyckningen kan ledatill att minska förstörelse, klotter och vandalisering. Fler kvinnor måsteengageras inom arkitekturen. Tekniker måste arbeta tillsammans medläkare, beteendevetare och miljöexperter.I har man kommit längre i att förbättra tillgängligheten för funktions-hindrade. Det gäller byggnader, hissar, gator och andra platser. Detta berorpå att man har rättighetslagstiftning. Många svenska kommuner har gjort ensammanställning, en s k handikapp-guide, som anger tillgängligheten i olikabyggnader och platser inom kommunen. Alla kommuner borde ha en sådan.De olika handikapporganisationerna har specifika kunskaper om tillgäng-lighet. Enligt nuvarande regler ska deras yttrande inhämtas vid byggnation avallmänna byggnader. Utöver det bör de få yttra sig vid övriga byggärenden,om det inte gäller privat enfamiljsbostad. Men det finna också generellabyggregler för hänsyn till funktionsnedsättning. Vid begäran om bygglov skadet framgå av handlingarna att hänsyn tagits till dessa regler.Högskoleverket har i uppdrag att utreda bl a arkitektutbildningarna inomhögskolan. anser att arkitekter, byggherrar, byggingenjö-rer och beslutsfattare ska ha utbildning i handikappkunskap.Byalag och liknande sammanslutningar är värdefulla för samhällsgemen-skapen och ska beredas goda arbetsvillkor. Lokaler för kulturella aktiviteterska integreras i bostadsområdena. Utrymmen bör finnas i närmiljön för deboendes hobby- och reparationsverksamhet. Gemensamhetslokaler för olikamötesformer och festbetonade tillfällen bör finnas i närmiljön. Kristdemokra-terna har också påtalat vikten av stödet tillsamlingslokaler.Brottsförebyggande verksamhetI presenterade . Rapporten hade tagits fram på uppdrag avregeringen. Tanken var att inspirera kommunerna att i sinaöversiktsplaner ta hänsyn till invånarnas säkerhet genom att planera ochbygga bort brott. vill också att varje bygglov ska prövas medtanke på om det riskerar att underlätta kriminalitet. Få kommuner hararbetat på det här sättet och ännu färre har gjort konsekvensbeskrivningarom säkerheten vid ny- eller ombyggnationer. Det är viktigt att Boverketstankar tillämpas praktiskt ute i kommunerna. Det vore därför lämpligt attge i uppdrag att för kommunerna utarbeta tydliga riktlinjer förbebyggelseinriktade hinder mot brott.Miljöhänsyn, kvalitet och uppföljning i boendetI ekologiskt och kretsloppsanpassat nybyggande och ombyggande, liggermånga nya idéer och införs många tekniska lösningar, som ofta äroprövade. En del av dessa har inneburit ett nytänkande som påverkatbyggandet i en mycket bra riktning. Det finns emellertid också mångainslag som innebär direkta problem eller potentiella problem.Några påtagliga fördelar är: arkitektoniskt vackra lösningar, utveckla boende- och nyttjarengagemang, ökat intresse för byggnader som sådana, ökad förståelse för att det krävs en helhetssyn vid utformning av bygg-nader.Vi måste snabbt fånga upp det som är hållbart och bra i detokonventionella byggande som sker (skolor, ekobyar, etc).Därför krävs att det bildas några kompetenta och kunniga grupper, som förutsätt-ningslöst får följa upp ett antal av de projekt som genomförs, att den kunskap som kan utvinnas ur dessa uppföljningar sammanställsmed den betydande kunskapen om hur byggnader bör utformas, att denna samlade kunskapen utnyttjas för utbildning inriktad på besluts-fattare i bland annat kommuner, arkitekter och tekniker som medverkar ibyggprocessen, att åtminstone statligt stöd villkoras med att de som skall genomföraprojektet har en verifierad kunskap om vilka lösningar som bör väljas ochvilka som bör undvikas.Det är positivt att regeringen föreslår att de stora miljöproblemen skallvara lösta inom en generation, det s k miljömålet. För att klara det högtställda generationsmålet, behövs ny kunskap. Denna kunskap måste visapå vägar till det resurseffektiva och uthålliga samhället.Kristdemokraterna anser att anslaget för stöd till lokala investerings-program för ekologisk hållbarhet inte tillräckligt tar hänsyn till vikten av attprioritera förbättringar av bostäder och skolor som räknas under Klass 1och som tidigare gick under beteckningen "sjuka hus". Vidare är stödet tilllokala investeringsprogram tilltaget i överkant jämfört med den i övrigtrestriktiva hållningen t ex vad gäller byggforskning.Dessa åtgärder ska vara ekologiskt hållbara och genomföras på ett sådantsätt att bebyggelsens arkitektoniska kvaliteter och kulturhistoriska värden tastill vara. Vårt boende har en central betydelse för vårt sätt att bruka natur-resurserna. Exempelvis går en betydande del av vår energiförbrukning åt föruppvärmning av byggnader. Olika typer av utsläpp måste elimineras.Avloppshanteringen bör effektiviseras. Återanvändningen av byggmaterialmåste öka väsentligt. Europaharmonisering av byggprodukter är angelägen.Krav måste finnas på fullständiga innehållsdeklarationer och varningstexterav byggnadsmaterial. Bostäder ska kvalitetssäkras.Några viktiga inslag i arbetet är att: utarbeta VA-system för en ekologiskt hållbar utveckling stödja arbetet för en förbättrad inomhusmiljö, kretsloppstänkandet ibyggfrågor samt hälsodeklaration av bostäder, ställa grundläggande miljökrav och krav på effektiv resursanvändningvid ny- och ombyggnad, ta fram kriterier för ett byggnadsobjekts konsekvenser för ekologiskhållbarhet.I detta perspektiv är det anmärkningsvärt, att dagens system vidfastighetstaxeringen bestraffar fastighetsägaren genom ökadfastighetsskatt, då denne gör en satsning för att vara med och skapa ettekologiskt samhälle. Incitament måste skapas för att stimulera ekologiskasatsningar. Fastighetstaxeringssystemet måste ta hänsyn till de miljö- ochenergisparåtgärder en fastighetsägare gör. På samma sätt som poängen ifastighetsdeklarationen avseende energi- och miljöåtgärder höjermarknadsvärdet på fastigheten, borde samma poäng fastställa ettbeskattningsvärde med miljöprofil för att reducera fastighetsskatten.Regeringen måste vända inriktningen så att miljömedvetenhetbelönas.PBL () måste arbetas om för att förtydliga rollen hoskvalitetsansvariga.Bättre förebyggande av astma- och allergibesvärDrygt en tredjedel av befolkningen i åldrarna rapporterar någonform av allergi eller annan överkänslighet. Allergi och annanöverkänslighet är till stor del miljöbetingade. Förebyggande arbete hardärför stor betydelse. Samtliga kommuner i landet är engagerade iAgenda 21-arbetet. Detta arbete har ett ekologiskt perspektiv och börintegreras i folkhälsoarbetet.Ärftliga faktorer är av stor betydelse för risken att utveckla allergiskasjukdomar, men också miljöfaktorer, t ex inomhusmiljö, är väsentliga. Denstora ökningen av allergier har kommit under ochberor till allra största delen på dålig inomhusluft. Särskilt gäller detta högahalter av damm (kvalster), pollen, pälsdjursallergener och tobaksrök.Ökningen av allergier beror också på växande problem med fukt och mögel.En mängd nya inrednings- och konsumentprodukter bidrar sannolikt tillutvecklingen av överkänslighet hos befolkningen. Det är också konstaterat iflera undersökningar att dålig yttre miljö medverkar till att fler drabbas avallergibesvär och astma.Många av dessa sjukdomsbesvär har sitt upphov i förändrad byggteknikmed många nya bygg- och inredningsmaterial i kombination med fukt ochdålig ventilation. Ett system måste skapas för att alla bostäder ska kunnahälsodeklareras på ett säkrare sätt. Ett flertal hushåll som önskar åtgärda sinabostäder tar tillbaka sin ansökan genom att självrisken inte kan finansieras.Ekonomiska möjligheter till förbättrad inomhusmiljö måste införas. Detbehövs en återkommande kontroll av fukt, mögel, radon, elektromagnetiskafält, ventilation, energibalans osv. Den pressade tiden för byggherren lederofta till att dessa problem förstärks.Den kunskap som finns inom byggbranschen måste tas till vara.Bostadsutskottet har konstaterat att av felen i våra byggnaderskulle kunna undvikas genom rätt tillämpning av kunskaper. För där orsaken till felen inte är känd, till exempel oväntade effekterav nya byggmetoder, nya material etc, måste forskningen få en chans attutvecklas. har tillsammans med ett antal forsknings-finansiärer genomfört en rad olika tvärvetenskapliga forskningsprojekt.Rådet har en given uppgift att vara ledande för utvecklingen. Ett exempel ärinsatsområdet "Det sunda huset". Experimentbyggande och uppföljning kange en positiv hävstångseffekt för hälsa och miljö.De flesta tillbringar av sin tid inomhus. Allergiska problemökar kontinuerligt hos barn och ungdomar och har visat sig fördubblas varjedecennium. Nya allergiska reaktioner påvisas också längre upp i åldrarna.Genom att integrera folkhälsoarbeteet och genomförandet av kanförekomsten av astma och allergier minska. Ett nationellt handlingsprogram,"Det sunda huset", för innemiljö måste utvecklas och breddas ochkraven på produktansvar bör stärkas. Det är viktigt att uppnå samma nivåsom i de nordiska grannländerna.Sedan 1990 omfattar arbetsmiljölagen även alla elever från klass 1 ochuppåt. De är alltså i lagens mening jämställda med arbetstagare. Enligt lagenska luft-, ljud och ljusförhållanden och övriga arbetshygieniska förhållandeni en arbetslokal vara tillfredsställande. Den faktiska och konstateradeojämlikheten mellan barns och vuxnas arbetsplatser tenderar att bli engenerationsfråga. Vuxengenerationens ansvar aktualiseras i högsta grad.Kontrollen av våra skolor är dålig. som undersökt 220 olika skolbyggnader, påvisar dålig ventilation ochfuktskador. Kravspecifikationer för hälsa, miljö och social funktion saknasofta i kommunerna vid ny- och ombyggnad av skolor. Allergiombud skafinnas vid varje förskola och skola.Kristdemokraterna anser att del av stödet till de lokala investerings-programmen ska användas som stimulansmedel för åtgärder i bostäder,förskolor och skolor. anslås för detta ändamål.Tvärvetenskaplig byggforskningRegeringens ekonomiska politik för byggforskningens område harpräglats av ryckighet och otydlighet. Direktiven om vad industrin självrespektive samhället ska bekosta är inte tydliga. Anslagen för denekologiska utvecklingen har mera fått karaktär av lotteri med högvinsteroch nitlotter, än att ingå i ett långsiktigt utvecklingsförfarande baserat påforskning. Direktiven för framtidsverksamhet ärinte tydliga.Staten måste ha en påverkan på den forskning som ger konsekvenser förmiljön som forskning om ekologisk hållbarhet, kvinnoforskning om bostä-ders utformning, handikappforskning mm. "Det sunda huset" är ett mycketviktigt forskningsområde för att påverka boende- och skolmiljöer från ettfolkhälsoperspektiv. Staten måste också stimulera en tvärvetenskapligforskning för att uppnå effektivitet och samhällsrelevans.När en markant neddragning har gjorts av anslaget till byggforskning ärdet påtagligt att kvinnors forskning om bostäders utformning drabbas hårt.Denna forskning måste därför uppmärksammas på ett speciellt sätt, då denmanligt dominerade byggsektorn troligen inte kommer att specialdestineramedel till kvinnoforskning. Forskningen inom handikappområdet blir ocksåett område som näringslivets aktörer inte kommer att kasta sig över. Mycketav dagens byggforskning rör livslängds- och kretsloppsfrågor för byggnader,anläggningar, miljöfrågor kring den byggda miljön och system förresurssnålt byggande. Ett nytt område har blivit intressant inom boendet: IT iboendet i genusperspektiv, boendeförutsättning med sociala lösningar osv.Vilken aktör på marknaden tar itu med bostadssegregationsforskning? Vemforskar för att finna lämpliga bostäder för det ökade antalet hemlösa?Från ett anslag till byggforskningen på var manberedd att års budget gå ner till , varav 61miljoner redan var uppbundna i pågående projekt. Kvar blev 3 miljoner tillhela den samhällsutveckling och stimulans som staten förordat. Efter ennödutryckning tillfördes på initiativ.Denna summa ligger nu kvar i summan 105,5 miljoner kronor.Sådant handlande drar i sin tur med sig att näringslivets olika aktörer ochandra aktörer drar bort mycket av sina byggforskningsmedel, eftersombyggforskningen är uppbyggd på en samverkan. Det handlar om forsknings-och utvecklingsarbete inom markanvändnings-, byggnads-, anläggnings- ochförvaltningsområden. Det handlar också om experimentbyggandet. 1997uppgick den externa finansieringen till .