mot · GN02Kr264 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr264av Bjälkebring, ()Public service - allmänhetens radio och TV1 Public service - allmänhetens radio och TVPublic service är en radio och television i allmänhetens tjänst.Allmänhetens radio och TV har en viktig roll att spela i en demokrati.Uppdraget går ut på att i nära relation till lyssnare och tittare vara till föralla, skapa delaktighet, ge kunskap och underhållning, produceraprogram av hög kvalitet och vara effektiv och få ut mycket förlicensmedlen.Public service skall vara ett instrument för folkbildningen. Det skall finnasprogram som kan intressera alla grupper i samhället, program som når alla ihela landet och i vissa fall även utlandsboende, program som speglarsamhälls- och kulturlivet i hela landet, som utvecklar det mångkulturellasamhället och som korrigerar marknadskrafterna. Public service-tanken är änviktigare , när så många kommersiella kanaler på radio- och TV-området tillkommit. Det är bara en radio och TV i allmänhetens tjänst somkan garantera oberoende och frihet från olika ekonomiska intressen ochsamtidigt motsvarar höga kvalitetskrav. Därför bör (),() och Utbildningsradion (UR) även i framtidenfinansieras med licensmedel.1.1 Ny tillståndsperiodDen löper det gamla avtalet för en radio och TV iallmänhetens tjänst ut. Regeringen har tillsatt en särskild utredare somskall lägga fram ett brett underlag inför beredningen av förslaget till devillkor som skall gälla fr.o.m. 2002-01-01. Inom ramen för det arbetetbör man ta fram förslag till antal frekvenser och hur dessa skall utnyttjas.Den nya digitala tekniken ger möjlighet till ytterligare frekvensutrymme.Vänsterpartiet anser att frekvensutrymmet i allmänhetens radio och TVskall utökas, vilket bör ge regeringen till känna.1.2 FolkbildningskanalEn särskild folkbildningskanal i UR:s regi bör etableras när de nyatekniska förutsättningarna finns. Den skulle kunna utgöra en moderkanalockså för public access-verksamheten, d.v.s. svara för utsändningen avföreningslivets och skolans produktioner samt minoritetsprogram avolika slag. Detta bör ges regeringen till känna.1.3 DebattkanalEn ny kanal, ett forum för samhällsinformation bör inrättas. Denna kanalskulle sända debatter från olika politiska sammanhang. Riksdagsdebatteroch debatter från borde sändas i oklippt version.Kanalen kunde även användas för public access-verksamhet, d.v.s. svaraför utsändningar av de lokala parlamenten på kommun-, delkommun-och landstingsnivå. Denna kanal borde kunna inrymmas både inom SRoch SVT.1.4 SportkanalDirektsändningar, planerade eller oplanerade, har alltid ett pris. Deinnebär att ordinarie program flyttas eller lyfts bort helt och hållet.Avslutas ett direktsänt sportevenemang innan evenemanget är avslutatreagerar publiken starkt mot att frekvensutrymmet är för litet.Den digitala tekniken inom public service kan möta publikens olika kravpå ett större och mer flexibelt utbud, bättre ljud med cd-kvalitet och tilläggs-tjänster. Tekniken har heller inte några begränsningar vad gäller mobilöverföring. Man bör överväga att införa en TV-baserad och en radiobaseradpublic service-kanal för sport inför nästa avtalsperiod. Vilket ges regeringentill känna.1.5 Nyhetskanal utanför StockholmsregionenDagens Eko är den nyhetsredaktion som når flest lyssnare/tittare, 54 %ett genomsnittligt dygn. Därefter följer Rapport , Aktuellt28,och Nyheterna med 28,1 %.Ser man till en enskild nyhetssändning har SVT:s Rapport den störstpubliken. När det gäller förtroende för nyhetssändningar i olika medier serfördelningen ut så att Rapport i SVT får , Aktuellt i SVT , SVT:sregionala nyheter , SR:s Ekonyheter , Nyheter ,SR:s lokala nyheter , lokala nyheter , SVT:s text-TV57,och text-TV . Man kan således konstatera attnyhetsförmedlingen i public service-kanalerna åtnjuter ett stort förtroendesom nyhetsförmedlare.Vänsterpartiet anser dock att den starka Stockholmsdominansen måstebrytas, SVT:s Rapport och Aktuellt samt Nyheter är baserade iStockholm. Vi tror att det stundom behövs ett perspektivbyte och enfördjupning och breddning av nyhetsförmedlingen på riksnivå.Stockholmsdominansen i framför allt de rikstäckande TV-kanalerna bördärför brytas. Resurser för nyhetsförmedling bör flyttas till andra regioner.Frågan om att flytta ut någon av de centrala nyhetskanalerna utanförStockholmsregionen bör ingå i förhandlingarna inför nästa avtalsperiod.Detta bör ge regeringen till känna.1.6 Samverkan med kulturinstitutionerSyftet med utomståendes medverkan i radio- och TV-program är att ökabredden i programutbudet. som man på det viset skapar ettrikare utbud för publiken, skapar man arbetstillfällen för externaproducenter, kulturarbetare och produktionsbolag.Det är därför av yttersta vikt att både SR och SVT ges reellaförutsättningar att engagera utomstående i programarbetet.1.7 Samverkan med andra länders public service-företagDet ligger i kulturpolitikens ansvar att nordiska länders public service-TV utvecklar sitt samarbete. I 12 § i public service-avtalet står det att"program om och från de nordiska grannländerna skall sändas i syfte attstärka den nordiska kulturgemenskapen".Programbolagen har utvecklat en form av programsamarbete - Nordvision.Utbudet syftar bl.a. till att ge de svenska tittarna ett brett urval av programsom förmedlar en inblick i de nordiska ländernas samhälle, kultur ochvardagsliv. Detta görs genom utbyte, inköp, samproduktion m.m.Vänsterpartiet menar att målet måste vara att vi som bor i skall fåmöjlighet att se all nordisk TV i sin helhet. Detta krav har åtskilliga gångerställts från parlamentariker i nordiskt sammanhang men har inte kunnattillmötesgås på grund av de upphovsrättsliga kostnader som sådanasändningar för med sig.Upphovsrätten är en stor inkomstkälla för kulturarbetare. Därför måstelagstiftningen utformas så att den stimulerar sändning av olika program ochinte som då den ställer upp hinder för sändning. Med anledning av dettayrkar att regeringen verkar för att de upphovsrättsliga frågornasnarast får en lösning i syfte att de boende i skall kunna se hela detnordiska TV-utbudet. Vilket ges regeringen till känna.2 Kvalitetsutvecklingsanslag till RadioDet är bra och behövligt att SVT fått förkvalitetsutveckling. Regeringen har dessutom tilldelat SR 10 miljonerkronor för samma ändamål och det med särskild hänvisning tillekonomisk kris på . Efter vad som framgått på senare tidriskerar vi emellertid nu att nyhetsprogram och analyserandesamhällsprogram i P 1 hotas till förmån för billigare program som integrundar sig på någon research och där följaktligen de starkaste aktörernai samhället, de som har råd med de bästa lobbyisterna, har störstmöjligheter att nå ut. Om Radioteatern dessutom, trots det storatillskottet, blir tvungen att dra ner och till största delen sända repriser, såär också detta ett hot mot SR:s möjligheter att leva upp till publicservice-uppdraget. Radioteatern ger en unik möjlighet för alla i Sverigeatt uppleva ny dramatik och stora klassiker. Radio har en unik förmågaatt bidra till medvetenhet och fantasi. Den kan bevara och utveckla detsvenska språket, vilket är av stor betydelse när medieutbudet i storutsträckning präglas av bilder.Även andra kanaler än P 1 måste givetvis värnas. Som ovan anförts är detav stor vikt att SR ges förutsättningar att engagera utomstående iprogramarbetet. SR har bl.a. ett uppdrag att spela nutida svensk musik, menpå grund av medelstilldelningen , har man haft svårt att levaupp till det kravet. När inte har råd att spela nyskriven svenskmusik p.g.a. STIM-avgifterna, då är public service-idén hotad. Införfördelningen av kommande års anslag måste SR:s verksamhet säkras så attallmänhetens radio i fortsättningen kan leva upp till de krav vi har rätt attställa. Detta bör ge regeringen till känna.2.1 Den digitala sändningsteknikenDen nya digitala sändningstekniken för TV och radio kan vidgayttrandefriheten och fördjupa demokratin. För att alla hushåll i lugn taktskall kunna byta ut sin utrustning, bör det gamla analoga systemet drivasparallellt med det nya digitala , . Vilketges regeringen till känna.Vänsterpartiet är positivt inställt till den digitala tekniken. Vi tror atttekniken, rätt använd, kan öka demokratin, yttrandefriheten ochtillgängligheten för människor som inte kan tillgodogöra sig kunskapoch information, t.ex. vissa språkgrupper, syn- eller hörselhandikappade. Vivill ha digitala sändningar både på radio- och TV-området. Vi ser det ocksåsom en fördel att de markbaserade TV-sändarnäten, om de vinnergenomslag, blir en direkt konkurrent till kabeltvnätet. Enligt SR är denfördelningsnyckel som regeringen räknat på när det gällerdigitalomställningen felaktig. SR:s kostnader är inte lägre än SVT:s - men defår av det gemensamma anslaget, trots att kostnaden för de tvåbolagens utbyggnad av digitala sändare är lika hög. anser attfördelningsnyckeln bör ses över och SR ges lika goda förutsättningar somSVT att bygga ut sändarnätet för digital teknik. Vilket ges regeringen tillkänna.3 Public service i det nya medielandskapetTelevisionens genomslagskraft behöver än mer beaktas. En ny inriktningför det internationella TV-samarbetet måste sökas där det tydligt framgåratt television och samarbete om TV-program och TV-kanaler handlar omkulturellt samarbete. EU:s TV-direktiv får inte resultera i att vi i Sverigegör avkall på vår tradition att värna om mediernas samhällsroll. Vi lever ien globaliserad värld där informationsströmmar och mediebudskapöverskrider alla gränser och där kommersiella krafter styr det snabbtväxande utbudet av information och underhållning. Nya medieformeroch nya medievanor uppstår på en transnationellmediemarknad, som i många avseenden ser ut att vara omöjlig att styraför det demokratiska systemet. Den explosiva utvecklingen erbjuder nyamöjligheter men också nya stora problem.I dag ökar mediernas betydelse för de enskilda människornas information,självbild och kommunikation. Medierna hjälper oss att förklara vår omvärldoch vilka vi är, men de spelar också en avgörande roll för utformningen avsamhället - ända ut på den mest lokala nivån. Det är därför viktigt attsändningslandet kan stoppa ett TV-företags eller en TV-kanalsvidaredistribution av sändningar i svenska nät till den svenska publiken, omdessa strider mot den svenska lagstiftningen. På så vis kan konsekvensernaav en utbredd kommersiell TV-utveckling mötas offensivt. Det är inte självaTV-programmen som skall ändras i första hand. Det är heller inte publikensom skall tvingas veta att stänga av när det kommer ingåendevåldsskildringar av verklighetstrogen karaktär eller pornografiska bilder somi enlighet med EU-direktiv förses med varning i form av bild- ellerljudsignal. Det är spelreglerna på marknaden för olika TV-företag som måsteändras. Forskningen vad gäller barns TV-vanor bör intensifieras. Det ärviktigt att mediets genomslagskraft noga kartläggs för att vi skall få veta omoch hur vi påverkas av programinslag med olika innehåll. Detta måstegenomföras för att vi skall få en grund för vidare åtgärder i förebyggandesyfte, såsom exempelvis ny lagstiftning. För att motverka de kommersiellakrafterna på mediemarknaden bör därför Allmänhetens Radio, UR och SVTstärkas.3.1 Klass- och könsklyftorKvinnors och mäns medievanor har i länge uppvisat en stabilbild. ser vi emellertid tydliga tendenser till nya sådana vanor.Informationsklyftan ökar. Segregeringen innebär att de som redan har engod omvärldsorientering skaffar sig ytterligare övertag i förhållande tillandra grupper. Maktkoncentrationen i medierna och i det övrigaekonomiska livet undergräver delar av den politiska demokratin ochförsämrar de reella möjligheterna till att fritt framföra åsikter för bredafolkgrupper. De underprivilegierades möjligheter att delta i det offentligasamtalet minskar i samma takt som maktkoncentrationen tilltar inomföretagen och det alltmer internationaliserade arbetslivet. Försämradarbetsrätt och utvecklingen mot tvåtredjedelssamhället innebär ocksåsämre förutsättningar för större grupper att använda sig av sinyttrandefrihet. Denna grundläggande medborgerliga rättighet tenderardärmed till att alltmer bli en rättighet för professionella yrkesutövareinom ord-, bild- och ljudområdet.Genom den medie- och informationstekniska utvecklingen permanentasklassamhället. kan vi skönja nya klassklyftor där skiktningen gårmellan dem som förmår hantera det nya informationssamhället och de somdrunknar i det gigantiska utbudet. Några kommer att utveckla förmågan attsortera och välja bort. De kommer aktivt att söka väsentlig information,utländska TV-kanalers program och koppla upp sig till databaser ochspecialnätverk. Andra kommer att sköljas med av den breda flodvågen avlättillgängliga, utslätade och sinsemellan likartade program. Det nyainformationssamhället riskerar också att skiktas efter generationstillhörighet.Äldre människor kommer i allmänhet inte att skaffa sig datorer. Ytterligareen segregerande faktor är könstillhörigheten. Dagens teknik är fortfarandemanligt inriktad. Inom ramen för handlingsprogram för svenska språket böräven dessa frågor uppmärksammas, vilket ges regeringen till känna.4 Lokala radio- och TV-sändningar inom publicservice4.1 TVVänsterpartiet vill inte ge upp ambitionen att utveckla den icke-kommersiella lokal-TV:n. Vi anser att de resonemang som en gångfördes om den lokala televisionen som ett viktigt komplement till deutländska satellitkanalerna fortfarande gäller. I av ökat utbyte avprogram mellan olika nationer och kulturkretsar behövs lokal-TV för attstärka den lokala kulturella identiteten. skall produceras lokaltoch möjligheterna finns fortfarande att den kan bli en allemanstelevisionöppen för breda medborgargrupper - ungdomar, föreningsmänniskor,kulturgrupper etc. Det ligger ett värde i att människor lär sig hanteramedierna aktivt och skaffar sig erfarenhet av TV-produktion.Studieförbunden och skolorna är naturliga samarbetspartner för lokal-TV. Den lokala förankringen, öppenheten som ger alla chansen att deltasamt viljan att verka för största möjliga yttrandefrihet ochinformationsfrihet bör behållas som princip för tillstånd. Reklam bör intefå förekomma, däremot sponsring inom givna ramar. Kraven på ansvarigutgivare och referensbandning av sändningarna är också viktigabestämmelser. anser att UR bör få utökat digitaltfrekvensutrymme för att bygga upp allemans-tv-sändningar. Vi anserockså att det bör utredas om ett särskilt kvalitetsstöd kan utgå för attgarantera verksamheten. Detta ges regeringen till känna.4.2 RadioVänsterpartiet anser att det är nödvändigt att finna en ny form för lokalaradiosändningar vilken tillgodoser föreningslivets behov men ävenallmänhetens tillgång till radiomediet. Föreningarna skall ha en bred basav intressenter som representerar olika meningsriktningar på orten. Deskall vara öppna sammanslutningar som kan förväntas verka föryttrandefrihet och informationsfrihet. I varje kommun bör det finnas enlokalradio. Reklam bör inte få förekomma i sändningarna. Lokalaradiosändningar utgör enligt vår syn en del av kulturlivet. Vänsterpartietföreslår att SR får utökat frekvensutrymme i digitalradion för att byggaupp en lokal allemansradio. Vidare bör utredas om ett särskilt kulturstödkan utgå för att bygga upp verksamheten och utveckla den på fler håll ilandet, vilket ges regeringen till känna.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att frekvensutrymmet i SVT och SR bör utökas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en folkbildningskanal bör inrymmas i såvälSVT som SR,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införandet av en sportkanal bör övervägasinom såväl SVT som SR,4. att som sin mening ger regeringen till känna attfrågan om utflyttning av någon av de centrala nyhetskanalerna utanförStockholmsregionen bör ingå i förhandlingarna inför nästaavtalsperiod,5. att begär att regeringen återkommer med förslag tillhur de upphovsrättsliga frågorna kan få en lösning i syfte att deboende i skall kunna se hela det nordiska TV-utbudet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den inför fördelningen av anslagen införkommande verksamhetsperiod bör tillse att SR ges möjlighet att säkrakvaliteten i sin programverksamhet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det analoga systemet under bördrivas vidare parallellt med det nya digitala,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den tillämpade fördelningsnyckeln och att SRbör ges lika goda förutsättningar som SVT att bygga ut sändarnätet fördigital teknik,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om köns- och klasstillhörighet som segregerandefaktorer i medieutbudet och att dessa bör beaktas inom ramen förhandlingsprogram för svenska språket,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda frågan om särskilt kvalitetsstöd till URför att bygga upp och garantera sändningar av allemans-TV,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda frågan om ett särskilt kulturstöd till SRför att bygga upp och utveckla lokala radiosändningar.Stockholm den 3 oktober 1999Charlotta L Bjälkebring (v)()()()()()