mot · GN02Ub221 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub221av Wälivaara, ()Mobbning1 Barnets situation i dagenssamhälleRegeringen har överlämnat propositionenStrategi för att förverkliga om barnetsrättigheter i (prop. 1997/98:182) till . Därbeskrivs en strategi för det fortsatta arbetet med attförverkliga och genomföra i Sverige.I regeringsförklaringen skriver regeringen: "Alla barn har rätt till en brastart i livet. ska efterlevas - - -, varje brott och varjeorsak till brott måste bekämpas. Särskilt stöd ska ges till kvinnor och barnsom utsätts för övergrepp." Bakgrunden är FN:s granskning av hur Sverigeföljer samt ett flertal undersökningar som visat hurbesparingar i samhället har gjort barnens situation svårare. Fallskärmarna ibarnens liv har blivit allt bräckligare och därför faller barn ibland rättigenomsamhällets skyddsnät. Detta är oacceptabelt och därför krävs nu kraftfullainsatser för att skydda barnen och ge dem goda och trygga uppväxt-förhållanden.Förverkligandet av är en ständigt pågående process sommåste hållas levande. Arbetet med att förankra det synsätt som genomsyrarbarnkonventionen är långsiktigt. Det handlar om att ändra attityder, för-hållningssätt och arbetssätt i olika verksamheter och på olika nivåer i sam-hället. Satsningar måste göras på att höja medvetenheten hos beslutsfattareoch vuxna som arbetar med barn samt hos barn och ungdomar själva. På såsätt kan på lång sikt barnperspektivet utvecklas så att barnens bästa verkligensätts i centrum och barn respekteras.2 Skolans kommunaliseringKommunaliseringen av skolan innebar att ansvaret förskolans verksamhet lades över på kommunerna. Ökadkommunal självbestämmanderätt innebär att kommunernahar större utrymme att själva fördela resurserna - om änkrympande. Istället för länsskolnämnder ochskolöverstyrelse blev det lokala politikerförsamlingar somskulle skriva skolplaner. I en stor del av skolorna medrektorer som blev mycket ensamma i den nya ansvarsrollenhar det varit uppenbara problem. är det inte mångaskolor som har egna skolplaner utan oftast handlar det omomskrivna läroplaner. Till stor del beror detta på att resurserhar saknats, besparingarna har slagit hårt mot skolansverksamhet. Detta har lett till att skolorna kan se mycketolika ut från i norr till i söder. De enskildaskolorna i landets kommuner har alltså full frihet att självautforma verksamheten, varför det krävs ett större medvetetbarnperspektiv, även på denna nivå, om man skall kunnauppfylla intentioner i uttrycket barnetsbästa.Som en följd av de höga födelsetalen runt 1990 kommer antalet skolbarnatt öka kraftigt . Exempelvis beräknas antalet 7-åringar öka från109 1994 till 130 000 . Vilken beredskap finnshos skolan att med begränsade resurser kunna klara av en ökning av barninför ? Har skola och rektor som bär det yttersta ansvaret (enligt Lpo94 2:8) möjlighet att leva upp till skollagen 1:2, att den som verkar i skolanskall bemöda sig om att hindra varje försök från elever att utsätta andra frånkränkande handling.3 Angående mobbning ochvåld bland barn ochungdomarMobbning är en kränkande handling. Enligt kandet handla om misshandel, skadegörelse, olaga hot ochtvång. Det har funnits en tendens att acceptera mobbningsom något som måste finnas i barnens vardag. Vi menar attdet är fel. Mobbning måste ses för vad det är, en oacceptabelhandling, ett brott. Ingen har rätt att bagatellisera ett barnsupplevelser. Därför får ingen form av mobbning förekomma.Även barn måste få känna att de lever i ett rättssamhälle.4 Mobbningen är ettsamhällsproblemUnder har mobbningen uppmärksammats alltmer, såväl i samhällsdebatten som inom skolans värld. Dettahar lett till ökade insatser både i kommunerna och i skolan.Allt fler skolor har handlingsprogram mot mobbning ävenom kvaliteten i dessa program är mycket skiftande.Utbildningar och temadagar för skolpersonal och elever harockså ökat . Trots detta visarundersökningar att mobbningen ligger kvar på ungefärsamma höga nivå som . I runda talbetyder det att omkring 100 000 barn och ungdomar varje årutsätts för mobbning i skolan.Men mobbning är inte bara ett problem för skolan utan en angelägenhet förhela samhället. Det finns inga garanterat fredade zoner för barn och ungainom bostadsområdet, fritidsgården eller den organiserade fritiden, dvsföreningar och idrottsorganisationer. Visserligen finns det inga uppgifter omhur vanlig mobbningen är i dessa miljöer, en rapport från Barnombuds-mannens kontakter med enskilda och organisationer tyder på att problemenär stora även inom denna sektor.Samtal som BO får från både vuxna och barn visar att en del av barnendärför avstår från att gå på fritidsgården, spela fotboll eller gå tillridhuset.Mobbade barn får därmed sämre möjligheter att vara med i olikafritidsaktiviteter. Det är beklagligt med tanke på att fritidssektorn skullekunna vara en viktig resurs i kampen mot mobbning. Mobbningensomfattning gör att den måste ses som ett samhällsproblem. Insatserna måstedärför utgå från ett helhetsperspektiv med hög medvetenhet om debakomliggande orsakerna.Ofta är mobbning en konsekvens av utdragna konflikter på grund av dåligarelationer och bristande kommunikation. Öppna kränkningar avslöjar attnågot gått snett mellan två eller flera barn men problemen bottnar ofta ibrister i den sociala miljön överhuvudtaget. Framgångsrika program motmobbning ska satsa på att skapa ett gott socialt klimat som främjar barnshälsa och ha effektiva rutiner för akuta fall av pågående mobbning. Att barasläcka uppflammande eldar räcker inte om glöden får fortsätta att pyra.5 Nollvisionen måste varamåletI enlighet med BO anser vi att samhället har ett ovillkorligtansvar för att barn och unga skyddas från övergrepp. Det ärsamhällets obetingade skyldighet att skapa en trygg,utvecklande och värdig miljö för ungdomarna. Målet kandärför inte bara vara att minska mobbningen, utan måste varaatt inte något barn eller någon ung människa ska utsättas förmobbning. I verksamheter som samhället skapar för ungamänniskor får det inte råda minsta tvivel om att derastrygghet och välbefinnande är en prioriterad angelägenhet.Skolan är, genom skolplikten, ett obligatoriskt inslag i en ung människasliv. En skolpliktig pojke eller flicka är i princip tvingad att infinna sig iskolan oavsett hur de själva uppfattar miljön. Möjligheterna att på formellavägar få beslut eller åtgärder omprövade är mycket begränsade. Eleverna ärsåledes i hög grad utlämnade till skolledningens och den enskilda lärarensskicklighet, omdöme och inlevelseförmåga. En obligatorisk skolgång ställerföljaktligen särskilt höga krav på skolans ambition att forma ett gottarbetsklimat. Man behöver inte ha stor fantasi för att föreställa sig vad detinnebär att genomleva sin skoltid med ständig ångest, otrygghet och dåligtsjälvförtroende. Mobbning berör inte bara den utsatta individen utan i självaverket våra mest centrala grundläggande värderingar och rättigheter isamhället. En nollvision för mobbningen är därför den enda rimligamålsättningen. Att slippa mobbning är en rättighet för varje ung människa.6 Mobbning i samband medrastverksamhetFlera larmrapporter pekar på ett ökat våld bland barn isamband med raster under skoltid och detta börjar redan från6-årsverksamheten. Utvecklas våldet kan barnen bliutsatta och mobbas från första skolåret, detta med våld iform av slag och sparkar etc. Det står helt klart att alltflerbarn har problem att veta var gränserna går för övervåld.Föräldrar står rådlösa inför denna brutala verklighet.Ungdomars och barns egen uppfattning är enligt BO, attskolpersonal som inte agerar mot mobbning är indirektdelaktiga och medansvariga.Nyckelprinciperna i arbetet mot mobbning är att skapa en skolmiljö somkännetecknas å ena sidan av värme, trygghet, positivt intresse ochengagemang från de vuxnas sida å andra sidan av fasta och klara gränser motoacceptabelt beteende. Detta förutsätter ett visst mått av tillsyn överelevernas aktiviteter inte bara när undervisningen pågår utan även underraster och annan fritid. De vuxna måste dessutom vara auktoriteter föreleverna och alla i barnets sociala miljö ska involveras: rektor, lärare, övrigskolpersonal, elever samt föräldrar och syskon.7 Rätt att känna sig tryggInom EU tar man de här frågorna på största allvar.Nederländerna inledde sitt ordförandeskap i rådet med att,inom utbildningsområdet, peka på säkerheten i skolorna.Man ser över säkerheten för elever och lärare i skolan ochdess omgivning, de sociala problemen i samhället som helhetsamt föreslår olika åtgärder som till exempel undervisning isociala färdigheter. Vi anser också att läroplanen både förgrundskolan och gymnasiet bör innehålla ett avsnitt omsociala färdigheter. Detsamma bör gälla för förskolan.8 Mobbningen minskar inteMobbningen är delvis ett dolt problem, vilket gör det osäkertatt uttala sig om den faktiska omfattningen. Ett mått påmobbningens omfattning ger nationellaattitydundersökning bland elever i högstadiet och gymnasietsamt deras föräldrar och lärare. I den uppger aveleverna, av föräldrarna och av lärarnaatt de anser att mobbning är ett stort problem i skolan. Såvälelever som föräldrar och lärare anser att mobbningen ärvanligast på högstadiet. En annan undersökning av forskarenDan Olweus visade däremot att problemen var störst påmellanstadiet.BRIS redovisar i sin samtalsstatistik att mobbning är en av devanligast förekommande orsakerna till att barn ringer. Det som kommer frami dessa samtal är att problemen ofta nonchaleras av lärare och andra vuxna iskolan. Sammantaget ger statistiken en bild av attmobbning är ett av de allvarligaste problemen i barns och ungdomars liv.Bilden av mobbningen som ett allvarligt samhällsproblem bekräftas också avRädda Barnens kommunprojekt om barns utsatthet.9 Mobbning kan även ledatill grövre våldUnder senare år har kopplingen mellan mobbning och grövrevåld och brottslighet uppmärksammats alltmer. Mobbninghar gradvis utvecklats till att innefatta grövrevåldshandlingar. En kartläggning av våld bland ungdomar ien mellanstor svensk stad visar att över hälften ()av åttondeklassarna som upprepade gånger mobbat andra iskolan också hade attackerat, sparkat och/eller hotat andra igatumiljön. Det finns således anledning att varna för ettsamband mellan mobbning och annat våld.Efter en fyraårsperiod av stark ökning av antalet olycksfall i Stockholmsskolor var antalet skadade elever under /96 lägre än föregåendeår. Olycksfall som inträffade på skolgårdar ökade dock. Fler hjärnskakningaroch tandskador registrerades också. Något högre andel olycksfall varorsakade av våld mellan elever; jämfört året innan.BO:s uppfattning är att våld och mobbning är nära förknippade medvarandra. Det är ett starkt skäl i sig till att mobbning måste motverkas ochpågående mobbning avbrytas i ett så tidigt skede som möjligt.10 Viktigt att veta vad mantalar omMobbning kan ta sig många olika uttryck. Minstagemensamma nämnare för alla dess uttryckssätt är att offretutsätts för en personlig kränkning. Långvarig mobbning kanspoliera skolgången och bryta ner självkänslan. Ärren kansitta i långt upp i vuxen ålder. Mobbning tar sig inte barapåtagliga uttryck som glåpord, hot och fysiskt våld. Att varautfryst och osynliggjord kan vara förödande för en ungmänniskas utveckling. Till synes oförargliga gliringar kaningå i ett plågsamt mönster. Mobbning är en personlig kränk-ning även i sina lindriga former.Det är viktigt att de som arbetar mot mobbning är medvetna om vad delägger in i begreppet. BO tillämpar den definition som forskaren : Mobbning är det när en eller flera personer utsätter någon förnegativa handlingar upprepade gånger och . En negativhandling är det när någon tillfogar en annan person skada eller obehag.Sådana handlingar kan utföras verbalt, vid fysisk kontakt, genom att skadanågons personliga egendom eller indirekt genom utfrysning och isolering.Ytterst är det den som utsätts för mobbning som värderar om handlingen ärnegativ eller inte.11 Ett rop efter vuxnasengagemangHuvudbudskapet är att alla har ett ansvar att ta ställning ochagera mot mobbning. De mobbade efterlyser handling ochengagemang, inte bara mot mobbningen som sådan utan ielevernas livssituation över huvud taget. Att arbeta med barnoch ungdomar professionellt kräver ett personligtengagemang. Många brev från ungdomar till BRÅ tar upp attvuxna i skolan behöver mer kunskap om mobbning ochkonflikthantering. Sammanfattningsvis kan man säga attbreven uttrycker ett rop efter vuxna och vuxnas engagemangoch en besvikelse över det utmanande ointresse somungdomarna upplever att många lärare och andra vuxna iskolan visar. Några ungdomar uttrycker mycket skarptformulerad kritik, andra uttrycker snarare en stark längtanefter vuxnas närvaro. Gemensamt har de ändå tron på vuxnasförmåga och på det personliga mötet mellan vuxna ochelever. Ute på skolorna väntar således en rik kunskapskällapå varje lärare och rektor som är beredd att bjuda på sittengagemang.12 KommunikationDet bästa sättet att få veta vad som händer är att tala medbarnen enskilt och i grupp, inte en gång utan kontinuerligt.En viktig uppgift för skolan är att utveckla barnens känsla avempati och förståelse för andra. Genom att tidigt lära barnenatt tala med varandra i grupp, kritisera och berömmavarandra, gör man barnen frispråkiga och toleranta.Föräldrarna är barnens fasta punkt i tillvaron och de måsteses som en tillgång och inte bara när det uppstårproblem.13 Etiska reglerSkolan har en viktig uppgift när det gäller normöverföringoch identitetsbildning. Det gäller inte bara de kunskaper somförmedlas, utan också den totala miljön som skolan utgör.Begrepp som samarbete, omtänksamhet, hjälpsamhet,generositet och gottgörelse ska vara en naturlig del iundervisningen. Lika och olika betonas. Barnen lär sig göraförlåt, det vill säga i handling förlåta inte bara säga det.I läroplanen finns redan ett starkt stöd för ett aktivt arbete motmobbningen. Om elever och skolpersonal arbetar i linje med läroplanen kanmycket göras. I läroplanen sägs till exempel: Skolan ska främja förståelse förandra människor och förmåga till inlevelse. Ingen skall i skolan utsättas förmobbning. Tendenser till trakasserier skall aktivt bekämpas. Främlings-fientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppen diskussion ochaktiva insatser. Skolan ska sträva efter att varje elev utvecklar sin förmågaatt göra medvetna etiska ställningstaganden grundade på kunskaper ochpersonliga erfarenheter, respekterar andra människors egenvärde, taravstånd från att människor utsätts för förtryck och kränkande behandlingsamt medverkar till att bistå andra människor, kan leva sig in i och förståandra människors situation och utvecklar en vilja att handla också medderas bästa för ögonen ...Vidare sägs:Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, allamänniskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritetmed svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. Iöverensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition ochvästerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla,generositet, tolerans och ansvarstagande.Kristdemokraterna anser att det är viktigt att värdegrunden som denuttrycks i läroplanen finns med i gemensamma dokument för förskola ochskola.Vi hälsar med tillfredsställelse att skolministern äntligen har tillsatt envärdegrundsgrupp i syfte att stärka värdegrunden i skolan. Något somkristdemokraterna krävt . Vi anser att varje kommunkontinuerligt bör genomföra fortbildning för all skolpersonal kring detavsnitt i läroplanen som behandlar skolans värdegrund, den etiska syn somhar lång tradition i vårt samhälle. Varje skola bör sedan göra en plan för hurman i undervisningen och i hela skolans verksamhet, till exempel genomstudiecirklar med föräldrarna, kan omsätta skolans värdegrund i praktiken.14 En positiv skolmiljöFörbättra skolmiljön så att skolan är en positiv, stimulerandeoch trygg miljö för elever och lärare. Nedklottrade väggar,inslagna skåp och allmänt förfall är ett tecken på laglöshet. miljön ges eleverna signalen att ingen ser vad somhänder, ingen bryr sig. Få vuxna skulle finna sig i enarbetsplats där toaletterna inte fungerar, taket läcker ochheltäckningsmattan luktar mögel. En ren och snyggskolmiljö gör eleverna medvetna om sitt eget värde och omandra människors värde vilket är en viktig del ibekämpningen av mobbning.Larmrapporter om bristen på lärare vid höstens skolstart är oroväckandeoch därför måste lärarnas arbetssituation ses över för att skapa godaförutsättningar för både elever och personal i skolan. En stabil personal-situation i barnomsorg och skola måste eftersträvas. Undersökningar bör skei samarbete med de fackliga organisationerna hur personalomsättningenutvecklats. Skolan har utsatts för stora besparingskrav de senaste åren.Antalet lärare, skolvärdinnor, skolsköterskor, skolpsykologer och annanskolpersonal har minskat. Det leder till ett hårdare klimat när de vuxna fårallt mindre tid att ta del av barnens problem. måste vi prioritera skolansverksamhet och lägga resurser på att förbättra personalsituationen.15 Utforma enhandlingsplan motmobbningVarje förskola och skola är skyldig att utforma egna, tydligaplaner för hur mobbning och våld ska förebyggas ochåtgärdas. ansvarar för att handlingsplanerna finnsoch tillämpas samt att skolorna har en kontinuerlig kontaktmed varandra för att jämföra resultat. Erfarenheterna skadokumenteras och utvärderas. Det finns många färdigamodeller att utgå ifrån.16 Inför ett lagstiftat ansvarDet ska klart framgå av skollagen att skolpersonalen ärskyldig att förhindra mobbning samt att anmäla till rektor omen elev utsätts för mobbning eller våld i skolan. De vuxnasansvar måste förtydligas när det gäller mobbning och enanmälningsskyldighet för skolpersonalen skulle ge rektornen bättre bild av den psykosociala miljön i skolan. Dettaskulle kunna leda till att åtgärder sätts in på ett tidigarestadium.Samtidigt måste rektorns ansvar bli klarare både vad gäller att förebyggamobbning och att vidta åtgärder mot mobbning. Ingen tveksamhet får rådaom vem som har det yttersta ansvaret. Rektorns ansvar bör anges i skollagen.Information om lag och rätt ska ges kontinuerligt.17 Samma lag i samhälletoch i skolanDen lagstiftning som gäller i övriga samhället skall tillämpasinom skolans område. Brott i form av kränkande behandlingeller våld skall beivras. Det ska vara skolledarens skyldighetatt till de sociala myndigheterna och när så är påkallat tillpolismyndigheten anmäla denna typ av brott. Tydliga anvis-ningar om detta bör finnas i skollagen.18 KamratstödFler modeller för kamratstöd, det vill säga ungdomar somdeltar i skolans arbete och stöder elever med särskilda behov,bör utvecklas. De elever som vill ska kunna få möjlighet tillhandledd medling. Att träffa den som mobbat och få tala omdet som skett kan vara ett sätt att läka sår. Medling är ett sättatt visa att konflikter kan behandlas och bearbetas.19 Rätt att omplaceramobbande och kränkandeeleverSkolledningen ska kunna omplacera elever som inte tar tillrättelse, till särskild skolgång där de inte kan utsätta elevereller lärare och annan skolpersonal för kränkande handlingar.Det måste klargöras mycket tydligt att det inte är den somblivit kränkt som skall behöva flytta från den skola därhan/hon utsatts för mobbning. Det är mobbaren som, ominga andra åtgärder lyckas, skall förflyttas från skolan. Oftaförekommer grupptryck som den mobbande eleven behöverkomma bort ifrån. En omplacering kan leda till att denmobbande eleven får en möjlighet att ändra sitt beteende,börja på nytt.20 Vidta åtgärder motvåldet på filmFilmvåldet, videovåldet och de våldsamma data- och TV-spelen är en naturlig del av barns och ungas vardag.Detta spelar en allt större roll som normöverförare. Barnpåverkas starkt av dessa sinnesupplevelser och har svårt attskilja på verklighet och fantasi. Flera åtgärder finns för att motverka filmvåldets verkningar. Forskningbedrivs på området, de filmer som visas på biografernaförhandsgranskas.21 Trailrar på TV, video ochpå bioTrailrar är den programtyp på TV som innehåller störst andelvåld. Trailrar sänds , att jämföra mednyheter som sänds och sport som sänds23 timmar . TV1000:s trailrar består till 50 procentav våld. Vi menar att själva trailern ska beskriva detkommande programmet på ett sakligt sätt. Reklam för ettprogram med våldsinslag ska inte visas under de tider pådygnet då barn kan förväntas vara uppe.22 Gemensamma insatserI dag finns det möjlighet att via Internet få tag på olikavåldssekvenser. Man ringer ett samtal som kostar en visssumma och förses med ett lösenord. Därefter kan man laddaned klipp ur våldsfilmer eller pornografiska filmer. Detta kankomma att bli ett stort problem . Det är därförviktigt att föräldrar och andra vuxna är medvetna om genomvilka kanaler våld kan spridas.FN:s konvention om barnens rättigheter artikel 3:3 säger att konventions-staterna skall säkerställa att institutioner, tjänster och inrättningar somansvarar för vård eller skydd av barn uppfyller av behöriga myndigheter fast-ställda normer, särskilt vad gäller säkerhet, hälsa, personalens antal ochlämplighet samt behörig tillsyn.Vi är övertygade om att det går att vända trenden. Genom kraftfullainsatser och personligt engagemang kan vi minska mobbningen och på så sättge barn och ungdomar en lyckligare uppväxt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att nollvision skall vara målet i arbetet att mot-verka mobbning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att varje kommun bör genomföra en fortbildningför all skolpersonal om skolans värdegrund,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att varje skola bör ha en plan för hur man kanomsätta skolans värdegrund i praktiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sociala färdigheter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den fysiska skolmiljöns betydelse för bekämp-ningen av mobbning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om personalsituationens betydelse för bekämpningenav mobbning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det i varje kommun skall finnas en barn- ochungdomsplan,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolledarens skyldighet att anmäla brott till desociala myndigheterna och när så är påkallat till polismyndigheten,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medling,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av organiserad tillsyn över elevernasaktiviteter inte bara när undervisningen pågår utan även under raster,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten att omplacera mobbande och kränkandeelever,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information om våldets konsekvenser,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att reklam för ett program med våldsinslag inteskall visas under de tider då barn kan förväntas vara uppe.1Stockholm den 1 oktober 1999Erling Wälivaara (kd)()()()()()()()()()()()()()()()1 Yrkande 13 hänvisat till KU.