ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T364 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T364av , ()Vägar och energiskatter i och DalslandInledningDe båda landskapen och (som båda tillhör RegionVäst inom ) har vägnät som varken uppfyller yrkestrafikenseller privata bilförares krav på bra vägar. Yrkestrafikens klagomål ärfarliga för regionens framtid. Råvaran i skogen samt möjligheten attfrakta gods från tillverkningsindustrin styr etableringarna från industrin.Arbetstillfällen inom transportnäringen är av stor betydelse i Värmlandoch . Regeringens slappa sätt att åtgärda vägstandarden i landetär skrämmande Även kostnaden för energi påverkar västra struktur.Alternativa finansieringarMöjligheten till användning av alternativa finansieringar förnybyggnationer verkar inte förverkligas, vilket medför ytterligareförsämringar och nybyggnationer avstannar helt. måstehandlingsförlamningen brytas och vägnätets standard tas på allvar. E 18Hån-Töcksfors samt 45:an genom /vidare motLappland är ju projekt som kan alternativfinansieras. Även 61:ansnålsöga, förbifarten vid bör räknas dit.Tjälsäkring och 172:anImport av sågtimmer från med båt till hamnar som kan ta emoten lastbil även under tjällossningen och köra en huvudväg till sågverketmåste avslutas och vägar byggas för året runtbruk även här i Sverige.Fordon i tvåmiljonersklassen står utan möjlighet till användning fem under besvärliga tjälskottsår. Tjälsäkringsstråken i Värmlandoch måste nu få medel för att genomföras. Regionkontoren iKarlstad och har färdiga planer för genomförandet. Väg 172från till via till /böråtgärdas omgående helt i enlighet med näringsministerns löfte vid hansberömda Bengtsforsbesök. Planskildhet bör ordnas i , infartentill centrum-Learfabriken. Detta kors är livsfarligt.Grusvägnätet och 100-vägarna kräver en prioritering inom väganslagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alternativfinansiering av förbättringar av ,väg 45 och väg 61,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansiering av tjälsäkringsprogram.Stockholm den 5 oktober 1999Runar ()()()
mot · GN02T365 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T365av , ()Riksväg 70Riksväg 70 är länets tyngsta pulsåder för pendlings-, tjänste- ochturisttrafik mellan och /. Ävenfortsättningen på upp genom den norra delen av länär ett ur turistsynvinkel viktigt stråk som dessutom har relativt storaströmmar av håller på sina håll en mycket låg standard och utgör ettväsentligt hinder för att klara en fortsatt expansion och positiv utveckling avnäringslivet i och då inte minst för turist- och reseindustrin. Väg-sträckan, främst mellan och Sala men även ner mot , ärsmal, trafikintensiv och olycksdrabbad.Behovet och betydelsen av en upprustning av har påtalats av politiker, företagare, trafikanordnare, myndig-hetsföreträdare, privatbilister m.fl. Arbetsplaner har tagits fram i olika om-gångar. Medel har funnits avsatta som omprioriterats. Jag anser att nu krävsdet åtgärder och handling, situationen är ohållbar!Regeringens neddragningar av väganslagen riskerar att åtgärder ånyo senareläggs. Detta kan inte accepteras! Speciellt angeläget ärdet att ombyggnadsprojektet ges extra hög prioritet och snarastgenomförs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att upprustning av , speciellt sträckanSala-Avesta, skall ges extra hög prioritet och genomföras.Stockholm den 4 oktober 1999Kenneth ()
mot · GN02T366 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T366av Wegendal, ()tillståndsgivning att sätta upp vägvisningsskyltarRiksdagen har ställt sig positiv till att underlättaföretagandet på landsbygd. Detta har också inneburit att många mindreföretag har etablerat sin verksamhet utanför de större tätorterna.Detta är en utveckling man kan se inte bara i utan i helalandet. När väl etableringen skett är det av största betydelse att kunder ochleverantörer finner vägen till det etablerade företaget. Just i detta avseendeuppstår alltför ofta ett problem.Vägverket har ofta en njugg inställning till lokal skyltning, och i de fallman tillåter den drabbas beställaren ofta av helt orimliga kostnader. Dess-utom, eftersom det är lokalt som har beslutanderätten över denlokala skyltningen, kan det uppstå alltför stora skillnader mellan hur man be-handlar önskemålen i de olika länen. Självklart ger detta felaktiga signalertill de företagare som överväger att etablera sig på landsbygd.Enligt min mening vore det rimligt att kommunens planmyndighet fickmöjlighet att själva stå för tillståndsgivningen när det gäller lokal skyltning.Jag är övertygad om att kommunerna har den bästa lokala förankringen ochbäst kan avgöra utformningen av skyltarna. Genom att lägga ansvaret förutformning och placering på kommunen skulle vi få en lokalt förankradutformning och placering som kunde ske i ett samspel med de företagare somberörs av frågan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillståndsgivning för uppsättning avlokalt utformade vägvisningsskyltar.Stockholm den 29 september 1999Lars Wegendal (s)()()
mot · GN02T367 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T367av , ()InlandsvägenRegeringen har högt ställda mål för sin politik om ett miljöanpassat ochtrafiksäkert transportsystem. Bland mycket annat ska det bidra till tillväxtoch sysselsättning i alla delar av landet.I finns många projekt som måste genomföras framåt men vi vill angelägna projekt. Väg 48/64 som går mellanMullsjö och räknas in i det som kallas som sträckersig från till . Vägen belastas bland annat av tungatransporter från skogsindustrin i . Det är dessutom på vissa avsnitten mycket smal väg som har tät trafik. Den är betydelsefull, inte minst försommar- och vinterturister. På sträckan har det på de femsenaste åren inträffat 350 olyckor, dvs ca 70 olyckor . Vi anser detmycket angeläget att få en trafiksäker lösning för denna väg. Flera vägavsnittligger långt framme i planeringen. Vägsträckningen förbi , det mesttrafikerade vägavsnittet i hela , dvs , finns heltklar och kan börja byggas omedelbart.Vi tycker det är samhällsekonomiskt oansvarigt att inte sätta igång meddetta delprojekt under år 2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upprustning av vägarna 48 och 64.Stockholm den 4 oktober 1999Kjell ()()
mot · GN02T368 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T368av , ()Beläggning av grusvägar i SjuhäradsbygdenFör att hela landet skall leva och utvecklas krävs bra kommunikationer.Det gäller datorer likaväl som vägstandard.I mina hemtrakter i i finns för närvarandetotalt grusväg. Många människor pendlar långa vägar till sinaarbetsplatser på så dåliga grusvägar att i många fall bussarna vägrar köra.Företag som kräver tunga lastbilstransporter, t ex torvbrytning, grusföretag,sågverk och skogstransporter med virkesbilar, tvingas köra på dessavägar. Vid tjällossning är vägarna oframkomliga.Det finns stora värden att få bo på landet nära naturen - men det måstevara praktiskt möjligt. Om det skall dröja innan en väg blir belagdtröttnar de unga familjerna och flyttar till städerna. Trafikmängdsmätningensstora betydelse när det gäller fördelningen av resurser skapar ond cirkel. Sämre väg ger färre trafikanter, färre som bor kvar ellerflyttarut på landet. Det gör i sin tur det omöjligt att åtgärda vägen. Det måste nutillett krafttag och prioriteringar för att förbättra vägstandarden genom attbelägga grusvägarna i Sjuhäradsbygden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att prioritera beläggning av grusvägar iSjuhäradsbygden.Stockholm den 4 oktober 1999Sonja ()()
mot · GN02T369 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T369av , ()Infrastruktursatsningar i länSverige är ett land med stora regionala skillnader och obalanser.Det gäller även en så utvecklad och välmående del av landet som Skåne.I dag dras flera inlandskommuner med minskande befolkningstal ochekonomiska svårigheter till följd av detta. Människor dras till de delar avregionen där näringslivet utvecklas och nya arbetstillfällen skapas.Urbaniseringen fortsätter med tilltagande kraft. Det tragiska är att dettainte borde vara ett problem i . De relativt korta avstånden inomlänet innebär att det borde vara enkelt för människor att pendla till deplatser där jobben finns. är detta inte möjligt, främst på grund avden dåliga vägstandarden.För boende i inlandet är det ytterst viktigt att bättre vägar byggs och attallmänna kommunikationer fyller på med god service. Vägar som 13 och 108utgör viktiga länkar för näringsliv och boende utmed sträckningen ochkvalitén på vägarna avgör ofta hur näringslivet skall utvecklas. gårtunga transporter på dessa vägar, vilket ökar belastningen och olycksrisken.Det har satsats mycket på infrastrukturen iMalmö/, framför allt färdigställandet av förbindelsenöver . har stora satsningar i inlandet, t.ex. utbyggnaden avE4 förbi , skjutits . Detta är olyckligt. Statistik visaratt den aktuella vägsträckan är mycket olycksdrabbad. Sedanaugusti 1997 till har tio människor fått sätta livet till på dennasträcka.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelningen av infrastruktursatsningar till Skånelän.Stockholm den 30 september 1999Johnny ()()
mot · GN02T370 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T370av , ()Trafiksäkerheten på riksväg 71Enligt en utredning från tillhör ochavsnittet genom kommun en av landets farligaste vägar.Varje år färdas nära två miljoner människor till och dessnärområde. Större delen av den här trafiken passerar genom Vansbrokommun. Dels trafiken från /, dels den från Mälardals-området.Det görs ungefär 3-4 miljoner resor till och från området varje och dess säkerhet borde därför vara i hela landets intresse. Denär inte bara en riksväg för länets befolkning. Den är också av yttersta vikt förhela turistnäringen i Sälenområdet och de tillresande. Tillväxt behöver allalän. är inget undantag. Turismen är ett av våra största tillväxt-områden. hade drygt 130 000 flergästnätter än enligt statistik från . Vårförhoppning är att antalet besökare växer. Det blomstrande näringslivet iSälenområdet måste få utvecklas vidare, men inte på bekostnad avtrafiksäkerheten.Två andra dalakommuner finns också med i toppen på Kommunförbundetsutredning över de trafikfarliga vägarna. Det är och - ävendessa kommuner har stark genomströmning av turisttrafik.Under flera år har dessa kommuner kämpat för att få attprioritera bl.a. . Det finns flera avsnitt som är oerhört farliga. Deflesta allvarliga olyckorna sker inte på det kommunala vägnätet utan på destatliga riksvägarna.Tidigast är det planerat en förändring av vägsträckningen som hör till en av de mer olycksdrabbade. Det är därför av högstaprioritet att hamnar i inom ramen för anslaget till den regionalatrafikplaneringen och där prioriteras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om trafiksäkerheten på riksväg 71.Stockholm den 5 oktober 1999Laila ()()Per ()()
mot · GN02T372 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T372av Elinderson, (-m)Väg 181 mellan och VårgårdaVäg 181 mellan och utgör den naturliga trafikledenmellan östra/södra och . I området finnsbl.a. ett flertal viktiga underleverantörer till bilindustrin och ett flertalandra företag inom exportindustrin.Trafikmängden på har successivt ökat under en lång följd av år.Redan för drygt 20 år sedan enades de två länsstyrelserna i ochSkaraborgs län om en upprustning av vägen för att möta det ökade behovet,framför allt för den tunga trafiken.En stor andel av den tunga trafiken mellan och , delar avSkövde samt mot går via väg 181. För kom-mun, vars näringsliv nu är inne i ett expansivt skede, är det av avgörandebetydelse att få en förbättrad vägstandard.Fyra större etapper har genomförts. Den första och längsta i början av1980-talet från Snipebro kvarn till den tidigare länsgränsen. Den andraetappen fram till . I början av 1990-taletfullföljdes en förbifart runt samhälle. harinfarten från E20 vid fullföljts.Endast ett kortare avsnitt om kvarstår av ombyggnaden. Detta ärden trafikmässigt svåraste delen av väg 181, framför allt för den tungatrafiken. Under den mörka delen av året sker återkommande olyckor påsträckan. Det framstår som ett samhällsekonomiskt slöseri att lämna envägsträcka kvar i en i övrigt stor väginvestering.Kommunerna i regionen har låtit ett konsultföretag bl.a. göra en grund-läggande logistikutredning av betydelsen av väg 181. som utred-ningen pekar på att vägen fyller ett stort behov för bl.a. underleverantörertillbilindustrin har den, enligt utredningen, en ökande betydelse för transporterfrån regionen till hamn.Konsultutredningen konstaterar vidare att både transportekonomi, logistikoch miljö talar för att upprustningen av hela väg 181 fullföljs. Den nuvarandesituationen, där ett ur trafiksäkerhets- och miljösynpunkt väsentligt avsnittfortfarande inte håller samma standard som övriga delar av vägen, medför etttotalekonomiskt dåligt utnyttjande av vägnätet i området. Ett fullföljande avinvesteringen skulle bl.a. avlasta ett olycksdrabbat avsnitt av mellanVårgårda och . En mycket begränsad investering skulle således ge ettstort utbyte ur såväl transport-, miljö- som trafiksäkerhetssynpunkt.Enligt vår uppfattning skulle ett snabbt fullföljande av upprustningen avväg 181 få stor betydelse för näringslivet i regionen, för miljön och förtrafiksäkerheten både på och E20.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att fullfölja ombyggnaden av väg 181mellan och Vårgårda.Stockholm den 4 oktober 1999Lars Elinderson (m)()
mot · GN02T373 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T373av , ()mellan och SagånE18 är utbyggd till motorväg mellan och . MellanSagån och är standarden motortrafikled.För delen Enköping-Sagån planeras en utbyggnad till motorväg. Ettarbetsplanearbete är i sitt slutskede. Objektet har en god samhällsekonomisklönsamhet (nuvärdeskvot 1,18). Trafikvolymer 12 000 fordon per dygn.I förslaget till nationell vägtransportplan finns nu vägobjektet inlagt medbyggstart . Det betyder att det kommer att dröjamer än innan utbyggnaden är klar. Olyckligt ur trafiksäkerhetssyn-punkt och av framkomlighetsskäl.Sträckan () är en flaskhals i förbindelserna från Stockholmoch västerut i , ett förhållande som kommer att förstärkas närutbyggnaden av nu är klar.Det är därför angeläget att motorvägsbygget mellan och Sagåntidigareläggs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tidigareläggning av byggandet av motorvägenmellan och Sagån.Stockholm den 4 oktober 1999Mats ()
mot · GN02T374 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T374av , ()Förbindelser mellan och HallandFör varje regions utveckling är goda kommunikationer av utomordentligbetydelse.För närvarande saknas en förbindelse av godtagbar standard mellanBlekinge och . I området finns ett starkt industribälte med särskildtyngdpunkt på tillverkningsindustrin. T ex saknar störstaindustri, Olofströmsverken, en tillfredsställande förbindelse tillverksamheten i . Volvos fortsatta utveckling i regionen får inteäventyras av brist på goda förbindelser.I ett område inom västra , södra , norra och södraHalland finns ett stort antal orter med betydande näringsliv. Flertalet avföretagen är export- och importinriktade och därmed beroende av godakommunikationer med omvärlden. En vägförbindelse genom detta bälteskulle ha ett upptagningsområde med ett betydande befolkningsunderlag.Den nya situationen på andra sidan ställer också ökade krav påkontakter i östlig riktning, vilket innebär ett ökat behov av att nå hamnarna iBlekinge.Den nuvarande vägförbindelsen med sin låga standard ger begränsadetrafikflöden. Tvärleden som knyter samman flera län och tre Europavägar ärav mycket stor betydelse för näringslivet. Leden kommer att tillgodosebehovet av nationella, regionala och lokala person- och godstransporter.Kompletteringen av detta regionala stråk till en fullödig tvärförbindelsebrådskar.En satsning på tvärleden är dessutom samhällsekonomiskt lönsam.Tvärleden bör finansieringsmässigt prövas ihop med andra angelägna ochviktiga vägstråk. Tvärleden bör därför omgående ges riksvägsstatus för attsäkra finansieringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riksvägsstatus för tvärleden Blekinge-Halland.Stockholm den 5 oktober 1999Jan ()()()()
mot · GN02T376 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T376av , ()Ökade anslag till vägarna i HallandEtt väl dimensionerat, trafiksäkert vägnät är en viktig förutsättning för enregions och bygds utveckling. Viktiga tvärförbindelser i äreftersatta. Den höga trafikbelastningen överstiger vägstandarden medolyckor och ibland trafikstockningar som följd, speciellt sommartid.Värdet och behovet av bra, trafiksäkra tvärförbindelser i i regionenkommer att öka. Bildandet av en regional företagarregion, där halländska ochsmåländska kommuner ingår, är ett bevis på detta. En god vägstandard förtransporter till hamnarna i , och är en grund-förutsättning för en fortsatt positiv utveckling av regionen. Till detta kommerockså en ökad trafik för turism och handel, till t ex affärscentrum.Under planperioden saknas resurser för att åtgärda bristerna. Ökade anslagtill vägarna i bör därför tillskjutas inom ramen för kommandeplanperiod med start . De vägar som i första hand bör få hög prioritetär eftersatta delar av vägarna 25, 41, 117, 153 och 150.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anslag till vägarna i Halland.Stockholm den 4 oktober 1999Lars ()
mot · GN02T377 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T377av , (-c)Väg 249En levande landsbygdEn av de viktigaste frågorna för utveckling är möjligheterna tillgoda kommunikationer. Det är inte bara en fråga för näringslivetsutveckling utan även för hela landets utveckling. Alltför ofta inteunderhållet av det allmänna vägnätet. Upprustning av vägnätet är enytterst angelägen regionalpolitisk fråga. Staten har det samladeansvaret för infrastrukturen. Då måste staten också ta sitt ansvar och rättatill de brister som finns i dagens vägnät.Väg 249Väg 249 har betydelse för den regionala trafiken mellanMälardalsområdet och de nordvästra delarna av och norraVärmland. Vägen har också en mycket viktig funktion för transporternatill och från hamnen i samt för i väg går genom både och . Genomfartstrafikenmedför bl a bullerstörningar för närliggande fastigheter. Vid val av ny väg-sträckning är det viktigt med hänsyn till bebyggelse, miljö, terrängför-hållanden, linjeföring m m.Beroende på val av alternativ vägsträckning beräknas följande förhållan-den inträffa om väg 249 ombyggs mellan och Jädersbruk:1. Den genomgående trafiken beräknas minska med cirka 60-70procent för samhälle och för samhälle.2. Restiden för genomgående trafik på beräknas minskamed cirka 24-29 procent.3. Väglängden minskar med cirka 4-6,3 km.4. Trafiksäkerheten påverkas i positiv riktning.Den nya vägsträckningen medför flera positiva effekter. Bland annatkommer väglängden att bli kortare och restiden kommer att minska. Detinnebär minskat buller och luftföroreningar i , ochUllesäter. En ombyggnad av väg 249 i ny sträckning och ny anslutningtill Bruk innebär också att en stor del av den tunga trafiken lyfts utfrån och . Trafiksäkerheten påverkas därmed i positivriktning. För att nå dessa positiva effekter är det viktigt att projektarbetetför väg 249 tidigareläggs samt att byggnationen utförs i en etapp mellanVedevåg och Jädersbruk.Vid vägbygget är det viktigt att förutse viktiga miljökonsekvenser ochmöjliggöra att skador förebyggs och mildras. En ny vägsträckning för väg249 medför såväl positiv som negativ miljöpåverkan. Negativ miljöpåverkanuppstår genom att vägens sträckning dras genom produktiv jord- och skogs-mark. Till vägens positiva miljöpåverkan hör, jämfört med nuvarande väg,att antalet bostadshus inom riskzonen för buller minskar med cirka 225stycken. Energiförbrukning beräknas minska med ,och luftföroreningar med cirka 1 100-1 200 ton per år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att projektarbetet för väg 249 tidigareläggs,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att byggnationen av väg 249 utförs i en etappmellan och Jädersbruk.Stockholm den 4 oktober 1999Sofia ()()
mot · GN02T4 · 1999-10-27 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T4av , ()med anledning av förs. 1999/2000:RR2 revisorers förslag angående , och miljönKristdemokraterna välkomnar revisorernas initiativ attgranska hur och antar ett förebyggandesynsätt på miljöarbetet vid investeringar i vägar ochjärnvägar.Att miljötänkande finns under hela planeringsprocessen är ensjälvklarhet för våra statliga trafikverk. revisorer efterlyser irapporten en högre kvalitet på miljökonsekvensbeskrivningarna och vad somhänder efter att projekten avslutats. Har det uppstått en miljöpåverkan av ettprojekt och vilken miljöeffekt kan detta leda till? Miljöeffekterna avinfrastrukturprojekten måste kartläggas och åtgärdas. Det kan röra sig omutsläppsmängder från trafiken till bullerstörningar för kringboende.Ett införande av miljöledningssystem pågår enligt rapporten hos bådeVägverket och . Ett väl fungerande miljöledningssystem ger engod inblick i miljöpåverkan samt en granskning ur hållbarhetsperspektiv. Avrapporten framgår inte vilken typ av miljöledningssystem som trafikverkenkommer att ha eller om mål finns att certifiera sig enligt vedertagnacertifieringmodeller. Enligt vår mening är det viktigt att en oberoendegranskare finns som kan följa upp samtliga infrastrukturprojekt.Vid ett miljöledningssystem enligt arbetssätt EMAS eller ISO 14001 harman i arbetsprocessen en inbyggd prioritering av miljöaspekter med högkvalitet och kontroll. Dessutom redogörs för miljöeffekternas betydelse iförhållande till varandra och till miljön. I ett miljöledningssystem enligt ISOeller EMAS finns också en inbyggd intern och extern miljörevision där måletär att nå ständiga förbättringar.Banverket och bör låta sig certifieras enligt ISO eller EMAS.Detta ligger också i linje med regeringens förslag till nyckeltal, antal miljö-certifierade företag. Regeringen bör tills vidare också utse en oberoendemiljörevisor för infrastrukturprojekt fram till dess att certifiering av ISOellerEMAS registrerats.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att och miljölednings-system skall certifieras enligt ISO eller EMAS,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utse en oberoende miljörevisor för framtidainfrastrukturprojekt tills certifiering av ISO eller EMAS registrerats.Stockholm den 27 oktober 1999Johnny (kd)Skånberg (kd)()()