ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Ju14 · 1999-02-04 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju14av m.fl. (c)med anledning av prop. 1998/99:32 EU-bedrägerier och korruptionDen rad av missförhållanden som uppdagatsinom är mycket allvarliga. Det är heltavgörande att EU:s medborgare kan känna förtroende försystemet och för den administration som har till uppgift attutföra och genomföra de gemensamma besluten.Särskilt allvarligt är att kommissionen inte visat någon större förståelse förden kritik som riktats mot enskilda kommissionärer och kommissionen i sinhelhet. Kritiken har framförts från bland annat Europeiska revisionsrätten,budgetutskott och dess ledamöter samt regeringar ochparlamentariker från många av EU:s medlemsländer. Kritiken ledde blandannat fram till att röstade ommisstroendeförklaring mot kommissionen.ÖppenhetDet uppmärksammade agerandet från kommissionen visaräven på den brist på öppenhet som alltjämt råder inom storadelar av . En helt ny öppenhetskulturmåste genomsyra EU. Amsterdamfördraget gör offentlighettill grundprincip. Men detta räcker inte. Principen omöppenhet skall, i enlighet med svensk modell, också omfattabland annat meddelarskydd och att diarier upprättas.Lagstiftningsprocessen skall öppnas och kommissionensarbete måste präglas av större öppenhet. Vad som ovananförts om behovet av ökad öppenhet bör ges regeringen tillkänna.Enklare reglerGenom krångliga regler och dåligt ledarskap har Sverigeförsvårat möjligheterna för enskilda medborgare och försmåföretag att dra nytta av de möjligheter som det svenskaEU-medlemskapet ger. Exempelvis har effekten av EU:sstrukturpolitik i blivit mycket sämre än vad somhade varit möjligt. konstaterar att regeringenbär det avgörande ansvaret för detta misslyckande.Regeringen har snålat med den nödvändiga nationellamedfinansieringen och med resurserna för administration avEU-stöden. har skapat de mest kompliceradenationella reglerna i hela EU och konstruerat ett centraliseratsystem för kontroll och utbetalning.På den gemensamma jordbrukspolitikens område har regeringen visatointresse för att ta tillvara den potential till ersättning för jordbruketsinsatsersom förhandlat sig till. Regeringen bär också det yttersta ansvaret föralla de inhemska regler som försvårat hanteringen av ersättningar från EU påjordbruksområdet.De krångliga regelverken ökar risken för att enskilda medborgare,organisationer eller företag utan avsikt utnyttjar t.ex. något av EU:s stöd påett otillåtet sätt. Den svenska hanteringen av ersättningar och stöd från EUmåste ske på ett sådant sätt att det inte ökar risken att begå brott. Vad somovan anförts om enklare regler bör ges regeringen till känna.På den gemensamma jordbrukspolitikens och den gemensamma regional-politikens områden har den intagit ståndpunkter som påett allvarligt sätt hotar förutsättningarna för levande regioner. Det behövsmer av helhetssyn och en bättre förankring av den svenska Europapolitiken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enklare regler.Stockholm den 3 februari 1999Gunnel (c)()()()()()()
mot · GM02A11 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A11av ()med anledning av prop. 1998/99:90 Utstationering av arbetstagarePropositionen behandlar frågan om ett EG-direktiv somreglerar frågor kring utstationering av arbetstagare. Attdirektivet införs är bra då det undanröjer oklarheter både vadgäller svensk arbetskraft som tillfälligt stationeras i andraländer inom EU/EES samt när utländsk arbetskraft tillfälligtkommer till för arbete.Det finns dock i det här sammanhanget skäl att åter ventilera frågan omden s.k. innebär att de regler inomMBL vilka förbjuder strejker och blockader inte skall vara tillämpliga omarbetsförhållandena har en svag anknytning till . Denna fråga har bl.a.uppmärksammats i och remissvar på denutredning som ligger till grund för propositionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett avskaffande av den s.k. den 24 mars 1999Kenth Skårvik (fp)
mot · GM02Bo11 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo11av ()med anledning av prop. 1998/99:77 Eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag m.m.Många människor har blivit medvetna omatt de erhållit ett felaktigt bostadsbidrag. Av dem som fickbostadsbidrag 1997 fick för lågt bidrag och 44procent fick för högt i förhållande till sin inkomst. Medvetskap om den låga träffsäkerheten kan man ana att detfunnits brister i informationen till de bidragssökande.I anslutning till återbetalningskraven från har det ävenframförts frågor om vad som ligger som inkomstunderlag. För människorsom haft a-kasseersättning, sjukersättning eller föräldraersättning och senarestartat företag har det kommit som en kalldusch att andra regler gäller vidansökan om bostadsbidrag.Som löntagare har bruttoinkomsten varit vägledande. Som nyblivenföretagare, ensamstående eller med en studerande fru/sambo har plötsligtflera fått erfara att andra regler gäller som missgynnar dem med inkomsterfrån näringsverksamhet. Det är naturligtvis inte bra för dem som för en kortperiod kan behöva bostadsbidrag för att klara en ekonomisk svacka iföretaget.Många företagare lever med små marginaler för attbygga upp sitt företag, de får det svårt om han/hon inte har en partner somhar en bra inkomst. Reglerna är så utformade att en företagares inkomstökas på med medel som i praktiken inte finns. Det är enbart bokförings-tekniska justeringar, som t.ex. outnyttjade underskott ,avsättning till periodiseringsfond.Däremot gäller inte företagarens bokföringstekniska justeringar somunderlag för sjukersättningen. För att människor ska få makt över sin vardagmåste reglerna förenklas. Men regelsystemet bör också ändras så attmänniskor får en ökad tilltro till samhällssystemet och känner att de blirrättvist behandlade.Samma inkomstunderlag bör kunna ligga till grund för sjukersättning somvid ansökan om bostadsbidrag. Det kunde även bidra till att underlättahanteringen av ärenden inom försäkringskassorna. Detta bör ges regeringentill känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förenkla regelsystemet.Stockholm den 25 mars 1999Viviann ()
mot · GM02Bo3 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo3av ()med anledning av prop. 1998/99:62 Vissa byggfrågor m.m.I föreliggande byggproposition föreslås lagändringar sommöjliggör tillämpning av för att ökasäkerhet, hälsa och komfort i vissa hissar. Dessarekommendationer innehåller många åtgärder som ökarsäkerheten och tillgängligheten för funktionshindrade,exempelvis nödbelysning och våningsvisare. En avrekommendationerna är emellertid att befintliga hissar somsaknar korgdörr skall kompletteras med sådan.Problemet är att om man sätter in dörrar i en redan (oftast liten) befintlighiss så reduceras både djupet och bredden i hissen. Det är framför allt denminskade bredden som skulle leda till problem för personer medrörelsehinder. Att sätta in korgdörrar i befintliga hissar skulle alltså ledatillatt man motverkar en av de ledande intentionerna med EU:s hissdirektiv.Det finns andra lösningar som uppfyller säkerhetskraven och ocksåtillgodoser tillgängligheten på ett bra sätt; det ena skall inte behöva uteslutadet andra. I befintliga hissar som är så pass smala att en komplettering avkorgdörr skulle leda till att de blir otillgängliga kan man istället sätta in enridå av fotoceller. Hur många fotoceller man kan sätta in beror på hissenshastighet, men säkerheten blir densamma som med en extra korgdörr.Skillnaden blir att tillgänglighetskraven uppfylls.Några av de mest akuta problem som rörelsehindrade upplever med hissarär att de helt enkelt saknas eller att det finns trappsteg upp till befintligahissar samt att nya hissar inte självklart är lämpligt utformade. Att då ocksågöra vissa av de redan befintliga, tillgängliga hissarna otillgängliga vorenaturligtvis förödande.Att helt harmonisera EG-direktiven kommer att kosta oerhörda summor,frågan är då om man inte kan använda dessa resurser på ett bättre sätt för attöka tillgängligheten och säkerheten. Allra helst som EG-direktiven är enrekommendation och därför inte en tvingande lagstiftning.Inget land i EU har hitintills antagit hela EG-rekommendationen. Danmarkoch håller på att åtgärda säkerheten där korgdörr saknas. De använderliknande lösningar som vi redan har i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte anta den del i EG-direktiven som gäller installation avkorgdörr i befintliga hissar.Stockholm den 25 mars 1999Sonja ()
mot · GM02Bo4 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo4av ()med anledning av prop. 1998/99:62 Vissa byggfrågor m.m.Handikappvänliga hissarRegeringen har inte föreslagit lagstiftning för attretroaktivt avhjälpa enkelt åtgärdade hinder i befintlig miljö,trots att en sådan lagändring föreslagits av bådehandikapputredningen och plan- och bygglagsutredningen.I föreliggande proposition föreslås lagändringar som möjliggörtillämpning av för att öka säkerhet, hälsa ochkomfort i vissa hissar. En av rekommendationerna är att befintliga hissar somsaknar korgdörr skall kompletteras med sådan. Intentionen med EG:shissdirektiv har varit att öka både säkerheten och tillgängligheten. Om mansätter in dörrar i en redan befintlig hiss så reduceras både djupet och breddeni hissen. Det är framför allt den minskade bredden som skulle leda tillproblem för personer med rörelsehinder. Att sätta in korgdörrar i befintligahissar skulle alltså leda till att man motverkar en av de ledande intentionernamed EG:s hissdirektiv.Det finns andra lösningar som uppfyller säkerhetskraven och ocksåtillgodoser tillgängligheten på ett bra sätt det ena skall ju inte behövauteslutadet andra. I befintliga hissar som är så pass smala att en komplettering avkorgdörr skulle leda till att de blir otillgängliga kan man istället sätta in enridå av fotoceller. Hur många fotoceller man kan sätta in beror på hissenshastighet, men säkerheten blir densamma som med en extra korgdörr.Skillnaden blir att tillgänglighetskraven uppfylls.Några av de mest akuta problem som rörelsehindrade upplever med hissarär att de saknas, att det finns trappsteg upp till befintliga hissar och att nyahissar inte självklart är lämpligt utformade. Att då också göra vissa av deredan befintliga, tillgängliga hissarna otillgängliga vore naturligtvisförödande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att retroaktiva krav som minskar den tillgängliga ytan i redantrånga hissar inte skall godtas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att man i enlighet med EG:s hissdirektiv skall ta hänsyn tilltillgänglighet och säkerhet och därför förespråka andra typer avsäkerhetssystem än att sätta in korgdörrar i redan befintliga hissar.Stockholm den 25 mars 1999Kerstin ()
mot · GM02Fi10 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi10av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1998/99:87 Ändrade försäkringsrörelsereglerDen framlagda propositionen medför att en sedan lång tidnödvändig reformering av lagstiftningen på detta områdesker. Till en del är detta en välkommen följd avEuropasamarbetet. Förändringarna innebär en moderniseringdär regleringar som hämmat nyetableringar ochproduktutveckling moderniseras. Den prisreglering som dens.k. skälighetsprincipen inneburit avvecklas och ersätts medregler som ger större utrymme för konkurrens och ställerkrav på informationen till försäkringstagarna. Genom ettföreslaget allmänt stabilitetskrav betonas soliditet ochlikviditet. ger allmänna råd i dessafrågor.Även om propositionen i stort kommer att leda till en modernisering avbranschen finns det områden där förslagen inte är verkningsfulla.Genom att utdelningsförbudet slopas även för livförsäkringsbolag kommerömsesidiga bolag och aktiebolag att kunna konkurrera med varandra på sättsom sker inom skadeförsäkringens område. Livförsäkringstjänster medlång avtalstid kräver dock ett ansenligt riskkapital. Den kollektiva risk-utjämningen kräver ett buffertkapital. De icke-utdelande bolagen kommer attfå en sådan möjlighet genom att de kan bygga upp en buffert, en s.k.konsolideringsfond. Sådana avsättningsmöjligheter krävs också i utdelandebolag som vill tillhandahålla livförsäkringar. Det är i praktiken interealistisktatt tro att enbart aktieägarna skall kunna ställa upp med det kapital somerfordras. Det är därför rimligt att också utdelande bolag skall kunna fåbygga upp konsolideringsfonder. Annars kommer knappast några utdelandebolag att bildas och den förbättring av konkurrenssituationen som detslopade utdelningsförbudet syftar till åstadkoms inte.Vidare kommer detta att innebära en snedvridning av konkurrensen till för-mån för utländska utdelande bolag som har möjlighet att behålla ofördeladeöverskottsmedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på proposition 1998/99:87 i motsvarande delarhos regeringen begär ett nytt förslag i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 25 mars 1999Karin ()()()
mot · GM02Fi11 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi11av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:93 Kostnadsinformation till fondsparare i det individuella pensionssparandet, m.m.Regeringen föreslår i propositionen bland annat att enobligatorisk kostnadsinformation införs till individuellapensionssparare som placerar sina sparmedel ivärdepappersfonder. Lagstiftningsförslaget är en uppföljningtill den reglering som mot moderata reservationerantog gällande kostnadsinformation tillandra fondandelsägare.Vi moderater menade att redan det förra beslutet var olyckligt, eftersomdet medför en nationellt avvikande reglering för svenska aktiefonder.Ingreppet är kostnadsdrivande och genomfördes trots att branschen själv vari färd med att utforma förbättrad information till sina fondandelsägare. Inteheller respekterades önskemålen om att avvakta till efter det för att inte ytterligare öka behovet av förändringar ifondbolagens datorstöd.Det kan på goda grunder ifrågasättas om de småsparare, vars intressenanges bli tillgodosedda genom regleringen, kommer att gagnas därav. Förden som sparar lite är avgifterna små och skälen att av avgiftsskäl bytafondbolag följaktligen också små. Det är snarare den lilla kretsen med storaaktiefondsinnehav som kan vara intresserad av att jämföra förvaltnings-kostnader. För denna i de flesta fall redan välinformerade samhällsgrupp harregleringen störst betydelse, och kanske i förlängningen någon praktisk nytta.Eventuella rabatter som detta i sin tur kan tänkas ge upphov till för deras delfår sedan i sin tur bäras av alla andra andelsägare.Vi menar att denna reglering är olycklig, eftersom den driver på enutveckling som redan påbörjats där sparkapital lämnar för merskattegynnade och mindre kostnadstyngda sparalternativ inom EU. Vimotsätter oss därför den breddning av lagstiftningen som föreslås. Vifinner det dessutom märkligt att regeringen trots egna resonemang omkonkurrensneutralitet visar sådan brådska att reglera att det inte görs lika föralla, utan undantag görs för fondförsäkringsspararna.Vad beträffar kommande fondval inom det nya pensionssystemet väljerregeringen dessutom att även låta regleringen gälla för utländska fondbolagsom önskar ingå avtal med (). PPM harsjälv i sitt remissyttrande avrått från en sådan reglering, eftersom denriskeraratt minska antalet möjliga fondval. Vi instämmer till fullo i denna kritik.Vi yrkar avslag på propositionen i den del som berör kostnadsinformationtill fondsparare i det individuella pensionssparandet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1998/99:93 såvitt avser förslag om kravpå kostnadsinformation till fondsparare i det individuella pensionssparandet ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 25 mars 1999Lars ()()()()()()Per ()()()()
mot · GM02Fi8 · 1999-03-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi8av m.fl. (v)med anledning av redog. 1998/99:RB 1 Årsredovisning för riksbank för år 1998I bilaga två till årsredovisningen för riksbank för år1998 presenteras dels mottagare av Riksbankenspris i ekonomisk vetenskap till minne, delsförtecknas tidigare prismottagare. Under loppet av trettio århar priset nu delats ut till 42 män och ingen (!) Avoch till har priset ifrågasatts: dels har kritik riktats mot attNobelprisens prestige har givits åt detta nya pris som ju intehar något med egna önskemål att skaffa, delshar priset ifrågasatts utifrån en kritik av ekonomiämnetsvetenskaplighet.Två exempel på mottagare som gjort priset kontroversiellt är GunnarMyrdal och . Även om de båda fick priset för förmentvetenskapligt avgränsade områden, är det svårt att särskilja den delen avderas arbeten från deras roll som ideologer på en starkt polariserad politiskarena. var ju för övrigt själv en av dem som starkast under-strök svårigheten att skilja på vetenskap och politik i nationalekonomin. Hanlär för övrigt själv ha ifrågasatt priset och krävt dess avskaffande (innan hanfick det själv). Om ena halvan av mänskligheten anser att idéer intebör tillämpas och andra halvan anser motsvarande om idéer är detsvårt att hävda priset som befrämjare av sådant som är gott för alla.Om man ser på lista över pristagare slås man inte bara avdess enkönighet utan också av hur väl de speglar rådande politiska trender.Under 1970-talet rådde en svag vänstertrend, harprisen högerprofil - i båda fallen självklart med vissa undantag. Ett låg-vattenmärke för prisets prestige kom 1997. När den fond där detta års tvåmottagare av ekonomipriset var delägare hamnade i kris och tvangs sökanödkrediter kom debatten om ekonomiämnets vetenskaplighet åter i fokus.Hur kunde världens två ledande teoretiker misslyckas så totalt på det områdedär de själva praktiskt försökte tillämpa sina teorier?Vi anser att ekonomipriset bidrar till att förläna ett starkt politiseratekonomiämne ett falskt drag av vetenskaplighet. Det har gått sedanekonomipriset inrättades. Vi föreslår att priset till Amartya Sen får innebäraen värdig slutpunkt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger till känna vad i motionenanförts om att avskaffa priset i ekonomi till minne.Stockholm den 3 mars 1999Johan ()()()
mot · GM02Fö11 · 1999-03-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö11av och ()med anledning av prop. 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvarEnligt försvarspropositionen skärs värnplikten ner från nivån25 000 inkallade till 15 000. Det innebär att mindre änvar tredje man i de närmast aktuella årskullarna kommer attkallas in. Tyvärr förbigår propositionen vad detta kan tänkasinnebära för den som dömts för eller hotas av åtal förvärnpliktsvägran.Regeringen kan försvara sig med att utredning pågår om totalförsvars-plikten . Argumentet håller dock inte. Såsom även överbefälha-varen framhållit är det orättfärdigt att sätta värnpliktsvägrare i fängelse närsåmånga av andra skäl helt slipper göra värnplikt.Regeringen bör omgående inleda en översyn av lagstiftningen vad gällervärnpliktsvägran med syfte att ta bort kriminaliseringen av densamma ochmed det snaraste återkomma till med förslag.Regeringen bör rimligen också utfärda amnesti för redan dömda värn-pliktsvägrare och allmän åtalseftergift för ännu icke dömda.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av lagstiftningen om värnpliktsvägran,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nuvarande rättstillämpning i fråga om värnpliktsvägran.Stockholm den 23 mars 1999Mariann ()()
mot · GM02Fö12 · 1999-03-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö12av ()med anledning av prop. 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvarPlikttjänstgöring är ett frihetsberövande. är dettafrihetsberövande en grundläggande förutsättning för ettfungerande totalförsvar. Den enskildes ställning påarbetsmarknaden kan inte tillåtas ha betydelse när det gällerskyldigheten till plikttjänstgöring. Dessa principer ärvärdefulla och skall försvaras.De senaste åren har vi noterat en utveckling där antalet värnpliktiga somkallas in har blivit något av en budgetregulator. Mot bakgrund av ettförbättrat säkerhetspolitiskt läge har allt färre kallats in och dessutom hardethänt att redan inkallade har frikallats på grund av ekonomiska problem inomFörsvarsmakten.Regeringen föreslår nu att utbildningsvolymerna för åren 2000 och 2001bör begränsas till cirka 15 000 totalförsvarspliktiga . inne-bär det en reduktion med 4 500 pliktiga jämfört med vad tidigarebeslutat. har redan kallat in dessa ungdomar.När en grupp av redan inkallade och placerade värnpliktiga, av olika skäl,reduceras måste andra kriterier gälla i denna andra gallring. Detär rimligt att arbete, eller möjlighet till arbete skall kunna utgöra ett motivförfrikallelse. saknar laglig möjlighet att ta denna hänsyn. En rad olika motiv ska räknas in när gör en reduktionav redan uttagna ungdomar, varav ställning på arbetsmarknaden bör vara en.Denna princip bör slå fast och den bör ges möjlighet att gälla redanför år 2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om plikttjänstgöring.Stockholm den 22 mars 1999Krister Örnfjäder (s)
mot · GM02Fö16 · 1999-03-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö16av m.fl. (s)med anledning av prop. 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvarI proposition 1998/99:74 "Förändrad omvärld - omdanatförsvar" föreslår regeringen att antalet värnpliktiga ska vara 15 000. Motionärerna håller med om attantalet värnpliktiga inte ska vara större än behovet, men vianser också att den folkliga förankringen måste finnas kvar.Blir antalet lägre är vi motionärer oroliga för att vi går motett yrkesförsvar istället för ett för oss så viktigt folkförankratförsvar. Tillsammans med hemvärnet och de frivilligaorganisationerna utgör värnplikten de viktigaste delarna ibegreppet folkförankring. Det är därför viktigt att vi hållerfast vid allmän värnplikt och att så många som möjligt fårmöjlighet att genomföra sin värnplikt.Vi motionärer anser att det är av största vikt att vi nu inte låser oss fast vidett antal på 15 000 värnpliktiga utan ser över behovet vid varje försvars-beslutsperiod.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att behålla ett folkförankrat försvar.Stockholm den 24 mars 1999Barbro ()Per ()()