mot · GN02Fö321 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö321av , ()Storskjutfält i ÄlvdalenDet beslut som ska fattas avseende försvarets framtid kommer att fåhistoriska konsekvenser. Detta gäller inte minst var frågan storskjutfältetför svenska och internationella övningar ska ligga.Mitt under brinnande krig 1943 beslutade att anlägga ett skjut-fält vid Villingsberg i . Den gången genomfördes beslutet motlokala och regionala intressen. Natur- och friluftsintresset för en ökandebefolkning runt och i kördes över. Kilsbergensunika natur har alltid varit en tillflykt för befolkningen i län. Vidskjutfältsetableringen bromsades dessa möjligheter rejält.När frågan om utbyggnad av Villingsberg blev aktuell på 1960-taletbeslutades att ett skjutfält skulle anläggas vid Trängslet i , inomÄlvdalens kommun. I och med den etableringen skapades ett komplett skjut-fält och utbildningscentrum, mitt i vildmarken. beslut inne-bar också att Artilleriets skoldelar i Villingsberg skulle flyttas till det nyaskjutfältet i . Som artilleriskjutfält användes skjutfältförsta gången , då övningar med 2 500 deltagaregenomfördes.Skutfältets totala yta uppgår till och uppfyller alla högtställda krav på miljöhänsyn. Älvdalsfältet är med sin placering och storlek ien öde vildmark, unikt i hela . Höjdskillnaderna inom fältet äravsevärda - från nivå till lågfjället Storvarden 821m ö h. Det geografiska läget med bistert klimat kännetecknas av långa kallavintrar med djupt snötäcke och korta svala somrar. Idealiska förhållanden förvinterövningar. Trots alla dessa möjligheter är avståndet till Dalabrigadenvid I 13 i inte långt.När nu frågan om framtidens övningsfält åter är aktuell talar allt för attKilsbergens natur- och miljövärden måste värnas för kommande genera-tioner. En fortsatt satsning på Älvdalsfältet blir då en naturlig följd avtidigare fattade beslut. Den folkliga förankringen och uppslutningen kringÄlvdalen är total. Inga intressekonflikter för fortsatt utveckling av fältetföreligger. Här finns utrymme och alla välkomnar en utökad verksamhet,som kan skapa arbetstillfällen i en bygd som avfolkas. Resurserna och kapa-citeten i gör att när man väl kommit dit, behövs inga ytterligaretransporter. Man kan öva alla de moment som krävs i ett modernt försvar.Geografiskt ligger Älvdalsfältet i närheten av det skjutfält som planeras påden norska sidan. I är den lokala opinionen stark mot skjutfältet, bl amed tanke på miljöproblemen.I det nordiska samarbetets positiva anda borde det vara möjligt att inledaett samarbete länderna emellan kring Älvdalsfältet. Initiativ till samtal i denfrågan bör tas av regeringen.Andra framtida möjligheter för en utveckling av Älvdalsfältet är PFF-arbetet, "Partnerskap För Fred", där deltar. Det kan också handla omsamverkan inom katastrof och räddningstjänstområdet. När det gäller utbild-ning och förberedelser kring fredsbefrämjande och humanitära insatser kanÄlvdalsfältets fysiska möjligheter vara en resurs. harförsvarsmakten investerat mer än inom Älvdalsfältet,medan nyinvesteringar måste göras om lokaliseringen sker till Villingsberg.Med detta som bakgrund ter det sig som en naturlig följd av tidigarefattade beslut, att den framtida satsningen på ett storskjutfält ska ske iÄlvdalen. Därtill kan det gärna ske i samarbete med , övriga nordiskaländer samt andra länder som berörs av PFF-arbetet. Här finns det storautvecklingsmöjligheter till breddad verksamhet inom det internationellthumanitära området.Befintliga resurser skapade med skattemedel måste användas på rätt sätt -resurser som dessutom ger arbetstillfällen i en region med arbetslöshet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en framtida satsning på ett storskjutfält iÄlvdalen.Stockholm den 4 oktober 1999Ulf ()()