mot · GN02N296 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N296av , Per (v)RiskkapitalInledningDebatten om riskkapital har förts i . hardet handlat om olika former av skattelättnader i form av t.ex. borttagandeav den s.k. dubbelbeskattningen. En utarbetad strategi hur vi ska tryggautvecklingen inom den moderna tekniken och ta tillvara all den kunskapsom finns hos grupper som inte varit intressanta i debatten haremellertid saknats. Ett sätt att stödja nyföretagande är starta eget-bidragen. Det är ett stöd som enligt gjorda undersökningar har varitlyckosamt. När det gäller mer avancerad teknologi behövs en annan formav stöd som även stöder entreprenören med kunskap och annan support.Den israeliska modellenForskaren har tillsammans med Orren Shalit beskrivitden israeliska modellen med företagskuvöser (forskning och utvecklingsom tillväxtmotor). Där har man sedan ett flertal år arbetat med dessakuvöser, som syftar till att stödja entreprenörer inom avanceradhögteknisk produktion. "Technological Incubators", den israeliskavarianten av företagskuvöser, väljer ut och lär upp enskilda innovatörer,oftast nya invandrare från f d , till att bli entreprenörer.Innovatörerna kontaktar inkubatorerna med en idé till en högtekniskexportprodukt. Inkubatorn kan sedan hjälpa dem att starta ett företag ochunder en tvåårsperiod förse dem med nödvändig administrativ ochlogistisk support. De får då bland annat hjälp med marknadsföring ochaffärsutveckling. Förvandlingen från innovatör till entreprenör skergenom ett mellanting av utbildning och lärlingskap.Cirka 55 procent av de innovatörer som antas till inkubatorerna lyckasutveckla en produktprototyp och skapa ett företag som lever vidare, oftastgenom medverkan av externa investerare. Resultatet är imponerande,speciellt med tanke på att det handlar om att omvandla invandrare från det fd socialistiska - av vilka många har varit i kontaktmed en marknadsekonomi - till egna företagare inom högteknisk industri.Den anmärkningsvärda framgången kan ha flera orsaker, som en godavvägning av regler för inkubatorverksamheten, en väl fungerande kulturkring verksamheten, stark personlig motivation hos de nyinvandradeentreprenörerna, en investeringsvillig riskkapitalmarknad eller andraomständigheter. Flera inkubatorer har samarbete med ett universitet ellerforskningsinstitut som kan ge viktigt stöd, t ex när det gäller apparatur,bibliotek, databaser och expertis inom aktuella områden. Universiteten i och samt i Rehovot är alla ägare avinkubatorer, i vissa fall tillsammans med näringslivet.Universiteten har mycket aktiva representanter i inkubatorernas styrelseroch engagerar sig i driften av dem. Näringslivets engagemang istyrelsearbetet beror på långsiktiga kommersiella motiv. Trots attinkubatorerna inte är vinstdrivande företag, kan de som är delägare ochmedverkande i inkubatorstyrelserna påverka inkubatorns verksamhet och fåbättre inblick i de företag som bildas.De inkubatorer som inte har akademiska institutioner som delägarekommer ändå i nära kontakt med universitet och forskningsinstitut, eftersomde flesta utvecklingsprojekten har eller skaffar sig kontaktnät och samarbetenmed universitetsvärlden. Varje inkubator får (USD) avstaten för att täcka kostnaderna för lokaler och administration. För att fåverksamheten att gå ihop är inkubatorerna beroende av ytterligare stöd frånideella organisationer, regionala organisationer, forskningsinstitut ochnäringsliv.De nybildade företagen byggs alltid upp kring en ny högteknologiskprodukt. Innovatörerna är huvudsakligen akademiker, oftast medforskarbakgrund. Inkubatorerna har full frihet att välja olika ämnes- ochmarknadsinriktningar, det finns inga centrala direktiv.Den årliga budgeten för inkubatorprogrammet i har ökat konstantsedan det tillkom - från 1991 till i dag.Omkring hälften av de tvåhundra företag som bildas som följd avOCS satsningar kommer ur inkubatorprogrammet. Det statliga stödet tillinkubatorprojekten får inte täcka av den godkändabudgeten för projektet. Innovatören måste hitta finansiering för . Om innovatören inte själv kan skaffa återstående finansiering,vilket de ofta gör, har de kommersiella delägarna i inkubatorn företrädeframför övriga investerare.Många av de inkubatorchefer som svenska forskare talat med säger attderas första urvalskriterium är en god personlig kontakt med de sökandeinnovatörerna. Om den personliga kontakten inte känns bra är det riskfyllt attpåbörja en längre tids dagligt samarbete. En av de främsta svårigheterna medatt utveckla ett företag kring en produktidé ligger i att de kreativainnovatörerna har lätt för att distraheras av nya idéer istället för attfortsättamed den planerade utvecklingen. Inkubatorchefen måste då ha ett sådantpersonligt förhållande till innovatörerna att de kan övertygas om att hålla sigkvar på spåret.Det är också viktigt att det finns en marknad för den tänkta produkten.Många inkubatorer kräver en ordentlig marknadsundersökning innan desatsar fullt ut på projektet. Det spelar ingen roll om en uppfinning har enmagnifik teknisk höjd om det inte finns någon marknad.Vänsterpartiets förslagKonceptet borde utredas och prövas i . Vi har ett antalstorföretag som är framstående inom denna sektor och som har verkatunder . Nya företag behövs och den nyetablering som skeridag är inte tillräcklig. Den israeliska modellen skulle troligen kunnabidra till att antalet nya företag inom den högteknologiska sektorn ökar.Inte minst är det viktigt att knyta denna typ av verksamhet till universitetoch högskolor.Redan idag finns det visserligen ett visst samarbete mellan dessa ochnäringslivet, men med ett strategiskt långsiktigt program i stil med denisraeliska modellen skulle kunna säkra en position bland de främstaländerna inom högteknologi. Vad som ovan anförts om att utredamöjligheten att i införa ett särskilt nyföretagarstöd förhögteknologiska företag enligt den israeliska modellen bör som sinmening ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda möjligheten att i införa ettsärskilt nyföretagarstöd för högteknologiska företag enligt denisraeliska modellen.Stockholm den 1 oktober 1999Per ()()()()()()()