mot · GN02Ju811 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju811av , ()En självständig advokatkårInte fler allmännarepresentanter idisciplinnämndenAdvokatkommittén hade bl.a. till uppgift att göra en översynav advokatsamfunds disciplinverksamhet.Bakgrunden till utredningsuppdraget var främst den att JKhar väckt frågan om renodling av sina uppgifter och denintressekonflikt som kan uppstå bl.a. när JK uppträder sommotpart till en advokat, något som det också åligger JK attgranska.Kommittén konstaterar (Tillsyn över advokater, 199:31) att de skälsom JK har fört fram är så starka att han bör befrias från advokattillsynen.Kommittén föreslår att JK:s tillsynsverksamhet över advokatväsendet ersättsav den domstolskontroll det innebär att den klagande klienten ges möjlighetatt överklaga disciplinnämndens beslut och att offentlighetsprincipen görstillämplig på disciplinverksamhet.Jag sympatiserar med förslaget i den delen och välkomnar kommitténsförslag för ökad offentlighet. Däremot kan jag, i likhet med ledamot i kommittén, ErikWassén, inte acceptera hela kommitténs förslag. Det gäller då förslaget attdet allmännas representation utökas i disciplinnämnden genom att regeringentillsätter ordförande och ersättare för denne med motsvarande minskning avadvokaternas representation.Kommitténs förslag härvidlag har också mött förödande kritik frånremissinstanserna.Kommitténs genomgång av ett stort antal disciplinärenden visar attsamfundet har väl fungerande rutiner och att man gör en ingående ochsamvetsgrann prövning. En fast och relativt sträng praxis tillämpas.Kommittén har inte hittat något som givit anledning till kritik motsamfundets sätt att utöva den disciplinära verksamheten. Det finns alltsåingen anledning till utökad allmän kontroll av verksamheten eller att utökaantalet offentliga representanter.Det finns två tungt vägande skäl emot utredningens förslag till utökning avdet allmännas representation.För det första äventyras och den enskilde advokatenssjälvständiga ställning i förhållande till riksdag och regering. Det är viktigtatt framhålla att principen om en från statsmakterna oberoende advokatkårinte främst är till för och advokaterna utan fastmer förmedborgarna. I en rättsstat - inte minst den svenska med en betydandeoffentlig sektor där beslut av stat och kommun har stor betydelse för denenskilde - är det viktigt att medborgarna vid behov kan anlita också från detallmänna helt oberoende advokater. som frågan om detallmännas representation varit föremål för beslut i har det från desssida framhållits att varje förändring som övervägs inte får gå längre än attSveriges advokatsamfunds självständiga ställning i förhållande till stats-makterna bevaras.För det andra bör vad som är god advokatsed utformas av praktiserandeadvokater och inte av f.d. statsråd, f.d. riksdagsledamöter och f.d. domare. Enutökning av det allmännas representation (och en motsvarande försvagningav advokaternas) i disciplinnämnden riskerar också advokaternas känsla föratt ansvaret för "renhållningen" i kåren är en angelägenhet för kåren själv.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vad som ovananförts om att någon utökning av det allmännas representation i disciplin-nämnden inte är lämplig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att någon utökning av det allmännasrepresentation i disciplinnämnden inte är lämplig.Stockholm den 5 oktober 1999Ulf ()