mot · GM02Kr28 · 1999-05-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr28av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99 En idrottspolitik för 2000-talet - folkhälsa, folkrörelse och underhållningInledningDet är statens stöd till idrotten varföremål för en genomgripande prövning och analys.Propositionen inleds därför med en utförlig genomgång avden svenska idrottens betydelse och förutsättningar. Därefterpresenterar regeringen de tre grundstenar på vilka man villbygga den nationella idrottspolitiken. Statsbidraget tillidrottsrörelsen och fördelningen av detta behandlas separat,liksom utvecklandet av en EU-strategi och idrottensframtidsfrågor.Eftersom vi i vår idrottspolitiska motion presenterade för riks-dagen hur vi vill bedriva en samlad idrottspolitik, kommer vi i detta samman-hang endast att ta upp delar av regeringens proposition som inte berörts imotion Kr518. I den motionen ägnas särskilt utrymme åt frågor om etik,jämställdhet och funktionshindrade.IdrottsrörelsensförutsättningarDe statliga bidragenVarje år lämnar staten bidrag till idrotten på sammanlagt 1,8miljarder kronor. Genom att ange syftet medbidragsgivningen anger staten den viljeinriktningman vill se för bidraget. Att staten vill styra till vilkaverksamheter medlen skall gå och i efterhand kunnakontrollera detta, utgör således inget hinder för en fri ochsjälvständig idrottsrörelse. Idrottsrörelsen lägger själv fastmålen för sin verksamhet. För är dettaden självklara utgångspunkten.Regeringen föreslår att de statliga medlen går till fem typer av verk-samheter. I stort sett delar vi regeringens bedömningar men vill göra ettförtydligande. Statsbidraget skall, enligt regeringen, göra det möjligt för allamänniskor att utöva idrott och motion. Rätten till goda och likvärdigamöjligheter till idrottsutövande är grundläggande för Kristdemokraternasidrottssyn. I sammanhanget vill vi särskilt lyfta fram den betydelse somidrotten har för rehabilitering och för de funktionshindrade. Handikappadeskall både kunna utöva idrott och ta del av den som åskådare. Idrottsarenorskall vara tillgängliga för personer med funktionsnedsättning och måstehandikappanpassas.Riksidrottsförbundets fördelning avstatsbidragenDet är som fördelarstatsbidragen till idrotten. Eftersom uppgiften är att betraktasom myndighetsutövning är det rimligt att det ges lagstöd förden delen av verksamhet som avserbidragsfördelning. Det är också rimligt att det avskrivningarna framgår att fördelarstatsbidragen i enlighet med vad regeringen bestämmer. Enkonsekvens av detta är också att principen omhandlingsoffentlighet bör göras tillämplig för dennaverksamhet.Regeringen föreslår att stödet till idrotten följs upp och utvärderasregelbundet, såväl löpande som periodiskt. Utvärderingen skall i första handske på ett sådant sätt att effekterna för folkhälsan, jämställdheten ochintegrationen kan bedömas. Den ansvarsfördelning som gäller mellan statenoch idrottsrörelsen som preciserades i samband med tilldelningen av bidragfår när det gäller utvärderingen sina naturliga konsekvenser. Idrottsrörelsenutvärderar den egna verksamheten, medan statens ansvar är att följa upp hurstödet till idrotten används och vilken betydelse detta har för den samhälletoch den enskilde. Som en konsekvens av detta bör staten också ha möjlighetatt utse en revisor i Riksidrottsförbundet.Det lokala aktivitetsstödet m.m.En av idrottens viktigaste uppgifter är att bidra till välfärdengenom bredd- och motionsverksamhet. I detta ryms såvälden breda tävlingsidrotten på lokal- och distriktsnivå sommotionsidrotten utan tävlingsinslag. Trivsel ochvälbefinnande är de dominerande motiven i dennaverksamhet.I åldrarna är drygt två av tre pojkar och varannan flickamed i en idrottsförening. Dessutom idrottar var tionde ung person i dessaåldrar i oorganiserad form. Idrotten spelar med andra ord en viktig roll imånga barns uppväxt. Genom idrotten får de utlopp för sin glädje ochspontanitet samt fysisk och social träning. Det är viktigt att hänsyn tas tillflickors och pojkars olika villkor och förutsättningar i idrotten. Flickorsidrottsutövande bör särskilt lyftas fram. Ett bekymmer som måste tas på stortallvar är att många under tonåren lämnar idrottsrörelsen.Av stor betydelse för idrottsrörelsen är de ideella ledarnas frivilligaengagemang. Många av dessa ledare utför sitt ledaruppdrag bland barn ochungdomar på lokal nivå.Omsorgen om barn- och ungdomsaktiviteter har varit och är en viktig del iidrottsrörelsens legitimitet och därmed möjlighet att få ett positivt bemötandeav staten. Barns och ungdomars föreningsaktiviteter har , varitett område som staten givit bidrag till genom det lokala aktivitetsstödet.Detta basstöd får inte urholkas.Regeringen nämner i samband med de ekonomiska konsekvenserna vill skära ned det lokala aktivitetsstödet. Pengarna skall användas tillsärskilda insatser för ungdomar i åldern . Utrymme skall ocksåskapas till en årlig reservation för svensk medverkan i ochParalympics, insatser mot dopning och för idrottsforskning samt för attfrämja integration och jämställdhet. Vi motsätter oss att dessa insatser görspå bekostnad av det lokala aktivitetsstödet.Idrottens möjligheter tillegenfinansieringI propositionen menar regeringen att det är angeläget attstärka föreningslivets lotteriverksamhet i förhållande till destatliga intressena på spelmarknaden. Precis som iproposition 1998/99:80 om kasinon m.m. pekar regeringenpå att en särskild utredning har i uppdrag att presentera ettförslag till hur föreningslivets ställning på den svenska spel-och lotterimarknaden skall stärkas. Detta borde inte varanödvändigt. Förslagen finns redan presenterade av ett flertalutredningar. Istället bör en dialog inledas mellanregeringen och folkrörelserna om till exempel detvinstdelningssystem som tidigare beslutats men somfortfarande inte kommit till stånd.Allmännyttiga ideella föreningar är i stort befriade från såväl attredovisa moms som att erlägga inkomstskatt. I regeringens idrottspolitiskaproposition säger man sig vara medveten om att "betydande gränsdragnings-problem kan uppstå då de lokala skattemyndigheterna bedömer ombeskattning skall ske av verksamhet, med inslag av mer renodladkommersiell företagsamhet, som ideella föreningar bedriver". Regeringenhar dock inget förslag för att underlätta denna gränsdragning utan säger sigbara noggrant följa utvecklingen. Därför bör regeringen återkommatill med tydliga förslag om vad som skall gälla.Folkhälsoarbetet vid sidanom idrottsrörelsenOrganisationer vid sidan av idrottsrörelsen som arbetar förökad motion och friluftsliv bör även omfattas avstatens stöd, eftersom de aktivt bidrar till att främjamänniskors välbefinnande och hälsa.Skolans roll är självklart central. Det är inte bara idrottslärarnas ansvar attunder den korta tid man har till förfogande se till att barn och ungdomar fårsitt rörelsebehov tillgodosett. Rörelse bör därför ingå som en integrerad del iundervisningen.Den kommersiella idrottenRegeringen markerar i propositionen att den kommersielladelen av idrottsrörelsen skiljer sig markant från denfolkrörelseburna idrottens tävlingskultur. Frågan är därmedvilket ansvar staten har för denna del av idrotten. Regeringenmenar att den måste bära sina egna kostnader och inte kansubventioneras med offentliga bidrag eller andrasubventioner. Utgångspunkten är i det vidare resonemangetatt verksamheten kommer att bedrivas i aktiebolagsform ochatt dessa liksom andra kommersiella aktörer förväntas fåbetala marknadsmässiga hyror för offentliga lokaler ochanläggningar. På statens lott faller fortsättningsvis attövervaka att verksamheten bedrivs konkurrensneutralt.Kristdemokraterna delar i huvudsak regeringens uppfattning, men villvarna för att det kan uppstå gränsdragningsproblem mellan vad som är attbetrakta som kommersiell underhållningsidrott och statsbidragsberättigadidrott.AntidopningsarbetetRegeringen agerar med all rätt på den internationella arenannär det gäller anti-dopningsarbetet. I propositionen markerasockså att idrott och motion är en folkhälsofråga och attdopning bör betraktas ur ett folkhälsoperspektiv. Det ärdärför förvånande att man inte ger Dopinglaboratoriet ochDopingjouren större uppmärksamhet. Dopinglaboratoriet vidHuddinge sjukhus är ackrediterat av InternationellaOlympiska Kommittén och av hög klass. Regeringenkonstaterar också att den verksamhet som bedrivs vidlaboratoriet är viktig, men vill inte att ansvaret förverksamheten omprövas. I stället utgår man från att polisen iframtiden kommer att behöva köpa expertis för att analyseraprover. På detta sätt räknar regeringen med att laboratorietkommer att finansieras. menar att detta ären alltför osäker lösning och vill inte riskera att laboratoriettvingas att stänga. Om regeringen menar allvar med sitt talom en förstärkning av kampen mot dopning borde den ocksåverka aktivt för att hitta en permanent lösning förDopinglaboratoriet och Dopingjouren.FramtidenForskning och utvecklingIdrottsforskningen kommer många till godo och hängersamman med en rad andra forskningsområden. Regeringenborde därför ha diskuterat alla forskningsfrågor i ettsammanhang. Den forskningsproposition som regeringennyligen lämnat till saknar emellertid dennahelhetssyn, och när det bland annat gällermyndighetsstrukturen har man för avsikt att återkomma år2000. Idrottsforskningen är en del av forskningsvärlden ochdess organisation bör rimligtvis ses över i dettasammanhang. Det är emellertid viktigt att den kompetenssom finns inom idrottsforskningen tas till vara i dettaarbete och att idrottsforskningen inte marginaliseras.Utveckling av en svensk EU-strategiinom idrottsområdetI propositionen föreslås att inom EU verkar för enstörre medvetenhet om idrottens sociala, kulturella ochdemokratiutvecklande betydelse. Regeringen vill därförtillsätta en arbetsgrupp med uppgift att föreslå en svensk EU-strategi som kan stärka idrottens sociala, kulturella ochdemokratiutvecklande betydelse inom EU-samarbetet.Kristdemokraterna stöder dessa initiativ och anser att bör strävaefter ett väl utbyggt internationellt idrottsutbyte för både ledare och aktivapåbredd och elitnivå. Genom kulturella och idrottsliga kontakter kan förståelseoch kunskap om andra folk och kulturer öka, till gagn för avspänning ochsamförstånd.Vi vill framhålla att idrottsrörelsens egna prioriteringar i detinternationella arbetet är mycket positiva. satte t.ex. som mål att öka det nationella engagemanget i fråga om EUoch idrotten och att stärka svensk idrottsrörelses internationella inflytandegenom att öka antalet svenska representanter i europeiska organ. Under 1998avslutas ett Sidasamarbete med särskild tyngdpunkt på de baltiska staternasom handlar om att bygga upp och utveckla östeuropeiska idrottsrörelser.Internationella mästerskapEn annan aktuell fråga är synen på stora internationellamästerskap. Regeringen anser att det är ett nationellt intresseatt får arrangera stora internationellaidrottsmästerskap. Sådana arrangemang anses, utöver ettökat intresse för idrotten, ge ett ökat fokus på ochkan tillfälligt skapa arbetstillfällen. delarregeringens uppfattning att ett stort internationelltmästerskap kan ha positiva effekter för landet. När det gäller de stora internationella mästerskapen gör regeringen ettmycket viktigt tillägg, när man markerar att endast bör fåarrangeras utifrån garantier om att såväl kandidaturen som spelen skerhederligt och utan mutor eller andra ekonomiska oegentligheter. Detta bordevara en självklarhet men mot bakgrund av händelser som inträffat densenaste tiden är det viktigt med en sådan markering och Kristdemokraternastöder därför detta krav.Regeringen vill även fortsättningsvis göra en talangsatsning och avsätterför detta 10 miljoner . Medlen skall tas inomramen för anslaget. Även om en talangutveckling självklart är lovvärd fården inte drabba det ordinarie idrottsstödet. Elitidrotten bygger på de mångamänniskornas idrotts- och motionsaktiviteter och den är för mångamotionärer och friskvårdare en inspirationskälla. För att svensk idrott även iframtiden skall kunna fostra idrottsutövare på toppnivå fordras alltsåsatsningar på de många människornas idrottsutövande. Detta får emellertidinte belasta breddinriktad barn- och ungdomsidrott. På handikappidrottens område krävs ökade statliga satsningar. böri internationella sammanhang aktivt verka för att få arrangera störretävlingar, till exempel Paralympic games och De dövas världsspel, för att ökaintresset och bilda opinion för större satsningar på idrottsutövare medfunktionsnedsättningar.Kristdemokraterna delar i övrigt regeringens uppfattning att ungdomarsom satsar på elitidrott bör ges möjligheter att kombinera idrott och studier.Idrottsgymnasierna fyller här en viktig funktion och bör garanteras statligtstöd. Undersökningar som gjorts visar en svårighet att kombinera elit-idrottssatsning och akademiska studier. För att en verklig elitsatsning skalllyckas fordras en bra och lättåtkomlig träningsmiljö. Att låta elitidrottare fåförtur vid antagning är ingen bra lösning. Däremot bör det tidigare prövadeortsföreträdet åter bli möjligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsarenors tillgänglighet för människor medfunktionsnedsättningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av det lokala aktivitetsstödet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att elitsatsningar inte skall ske på bekostnad av breddidrotten,4. att hos regeringen begär förslag till lösningar när det gälleridrottens moms- och skattefrågor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hitta en permanent lösning för Dopinglaboratoriet ochDopingjouren i ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsforskningen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa ortsföreträde.Stockholm den 5 maj 1999Dan ()()()()()()()()()()()()()()()()