mot · GM02Fi17 · 1999-04-29 00:00:00 — är vistarkt medvetna om att drastiska förändringar från det nuvarandehögskattesamhället inte är möjliga utan hänsynstagande till samhälls-ekonomisk stabilitet och till att människor anpassat sitt liv och sin vardagtillnuvarande skatte- och utgiftssystem, även då detta inte är hållbart i längden.Förändringar måste därför ske med sådana hänsynstaganden. Förändringarav pensionssystemet är det kanske tydligaste exemplet på att förändringarmåste ske med beaktande av att människor anpassat sig till det gamlasystemet (ATP-systemet), trots att detta inte var långsiktigt hållbart.Effekterna för barnfamiljer med lägre inkomster av ett ökathögkostnadsskydd beror i grunden på det faktum att man, beroende av blandannat skatterna på lönen, boendet m m inte har någon marginal för extrautgifter. Att skapa större egna marginaler för människor ger dessa störremöjlighet att bestämma själva och vi tycker därför det är viktigt attkommande statsfinansiella utrymmen framförallt används till att sänkaskatter mer än till att öka de offentliga utgifterna. I denna processprioriterarFolkpartiet, som framgått av avsnitt 4, de skattesänkningar som ger snabbasteffekt på tillväxt och sysselsättning.Dagens samhälle är annorlunda än gårdagens. Det präglas i långt högregrad än tidigare av rörlighet vad gäller människor, kapital, varor, tjänster,företagande och skattebaser. Skatter och andra regler måste ta hänsyn tilldetta. har ett långt förflutet som ett liberalt frihandelsland. Det ärpådenna grund som välståndet byggts. Det finns ingen väg tillbaka. Formernaär nya men utmaningarna i princip desamma, att bygga ett välstånd pårörlighet, inte stillastående.Folkpartiet vill ha en återgång till principerna skattereform.Som vi redovisat tidigare måste denna återgång ske stegvis. Vi prioriterar deskattesänkningar som har störst effekt på tillväxt och sysselsättning.I det följande redovisas främst de skattesänkningar som prioriteras pågrund av deras effekt på sysselsättning och tillväxt. De finansieras medutgiftsbegränsningar.Den s.k. värnskatten är ett klart brott mot skattereformen. Den tjänarendast till att på marginalen minska utbytet av arbete, studier och allmänförkovran. Dess anhängare har på intet sätt kunnat visa att den leder till etträttvisare samhälle eller större acceptans av nödvändiga besparingar.För att få större fart på sysselsättningstillväxten i den privata tjänstesektornvill genomföra en skattesänkning på hushållstjänster så att en nyvit marknad kan etableras. De möjligheter som finns att köpa tjänster ärförbehållet de rika eller de som köper svarta tjänster. En skattesänkningenligt vårt förslag skulle göra svart till vitt och skapa nya jobb. Detkortsiktiga skattebortfallet kan beräknas till ca 1 miljard kronor.Dubbelskatten på aktier är osund. Först beskattas vinsten i företaget, sedanen gång till hos ägaren. Detta är främst en skatt riktad mot enskilda smärreaktieägare och företagsägare som expanderar. De stora institutionerna ärundantagna medan alla de nästan 5 miljoner individer som äger aktier främstvia aktiefonder drabbas. Man kan inte undgå intrycket att syftet är att hindramänniskor att skaffa sig en liten buffert mot oförutsedda händelser. Densocialistiska synen är att människorna ska vara så starkt beroende av depolitiska beslutens godtycke som möjligt.Dubbelskatten på aktieutdelning bör avskaffas under mandatperioden.Nordiska grannländer som har inte dubbelbeskattning. Att återinföraden var visserligen ett vallöfte i den finländska socialdemokratiskavalrörelsen men var det första som de finländska socialdemokraterna släpptenär det blev dags att bilda regeringen efter valet.Än tydligare blir den socialistiska avsikten när det gäller förmögen-hetsskatten. Detta kan illustreras av att de 12 rikaste svenskarna är befriadefrån förmögenhetsskatt genom att antingen ha lämnat landet eller beviljatsundantag (Källa: ). Detta visar attskattebaserna nu är mera rörliga och att även måste ta hänsyn tilldetta. Förmögenhetsskatten drabbar i stället ägare av mindre och medelstoraföretag eller personer som t.ex. äger ett småhus i ett område med högataxeringsvärden och som amorterat ned lånen. Ett första steg är att höja fribeloppet, att avskaffasambeskattningen och att sänka den andel av aktiers marknadsvärde som skabeskattas. Hänsyn tas därmed till den större risk som aktier innebär. På 3-4års sikt ska förmögenhetsskatten avskaffas.En viktig del i politik för att öka människors frihet är att gemöjlighet att kunna (del)finansiera kompetenshöjning. Det är viktigt att detska finnas möjlighet till vidareutveckling där villkoren inte bara bestäms avvad arbetsgivaren och facket anser lämpligt utan även av vad den enskildesjälv önskar. vill införa ett system med kompetenskonton sombrukar uttryckas som ett friår mitt i livet för att kunna studera, starta ettegetföretag eller liknande. Man bör kunna ta ut av pensionssparande i förväg försådana ändamål. Ett steg på vägen mot att göra detta möjligt är att höjaavdragsrätten för pensionssparande, från f.n. 0,5 basbelopp till 1,5 basbelopp.Rimligare regler för fåmansbolagen är nödvändiga. Hårt beskattadefåmansföretagare utlovas en utredning om de så kallade 3:12-reglerna, somavgör vilka inkomster som ska beskattas som tjänst respektivekapitalavkastning. Men det är än så länge bara en otillsatt utredning.Reglerna för beskattning av aktiva ägare i fåmansföretag, de så kallade3:12- reglerna har länge varit ett problem för företagandet i . De ärutformade med ett rent löntagarperspektiv. De utgår från att i princip all vinsti ett fåmansföretag är ett resultat av ägarens egen arbetsinsats. Resultatet äratt all utdelning på det riskkapital som ägaren satsat i sitt företag, utöver enviss nivå, beskattas som uppskjuten lön till ägaren själv. förskattereformen rådde överhettning på arbetsmarknaden och företagsklimatetansågs gott. Något behov av att stimulera företagandet och framför allt desmå företagen ansågs inte finnas. är situationen radikalt förändrad. Nuär det bristen på företag som vill växa och anställa medarbetare som ärproblemet. Därför måste särreglerna ändras från grunden. De drabbar särskilt moderna företagare som "sätter sitt arbete på bolag",t ex konsulter, och är avsedda att förhindra otillbörliga skatteförmåner för enviss begränsad grupp. Men i verkligheten drabbar de många fler. Det upplevsmed rätta som orättvist.Det är t ex inte rimligt att en företagare som under ett startskede medbegränsad lönsamhet tagit ut låga löner blir hårdare beskattad när han säljerföretaget, jämfört med om han under de tidigare åren kunnat ta ut lön upp viss brytpunkt.Regeringen lovar bara att utreda.Sammantaget räknar vi med finansierade skattesänkningar direkt inriktadepå jobb och tillväxt på vid mandatperiodens slut.Denna skattesänkning motsvarar av det offentligas totalaskatteintäkter.Skulle det statsfinansiella utrymmet för skattesänkningar bli större, somregeringen räknar med: "beräkningsteknisk överföring till hushållen", skadessa enligt vår mening få den utformning som anges i avsnitt 4.6.3 Närmare 2000-20026.3.1 Utg.omr. 1 Rikets styrelseDet tillskott till resurser om en kvarts miljard kronorsom regeringen genomdrev i årets budget kan krympas. Det är rimligtmed ett visst tillskott som följd av att är ordförandeland i EUförsta , men regeringens utökning ger också möjlighet attytterligare öka antalet partipolitiska handläggare m.m. Likaså kan ensnabbare anpassning ske efter vårt ordförandeskap i EU.Vi vidhåller våra tidigare förslag om minskning av press- och partistöd.6.3.2 Utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningMedel för en folk- och bostadsräkning behövs ej.6.3.3 Utg.omr. 3 och uppbördEn förstärkning av skattemyndigheternas resurser är lämplig för att få eneffektivare verksamhet som drar in mera skatteintäkter. Vi avsätter medelför detta genom en utökad ram.6.3.4 Utg.omr. 4 RättsväsendetEtt fungerande rättsväsende är en genuint offentlig uppgift. Det ärmycket annat som stat och kommun ägnar sig åt men ett väl fungeranderättsväsende är en uppgift för det offentliga. Socialdemokraterna harmisskött detta. Visserligen sker nu ett visst tillskott till poliskåren men vivill att hela utbildningskapaciteten ska utnyttjas. Vi avsätter vidaremedel för utökning av både åklagarorganisationen ochBrottsoffermyndigheten. Utökade möjligheter till rättshjälp bör ges.6.3.5 Utg.omr. 5 och internationell samverkanVår utgiftsram överensstämmer med regeringens.6.3.6 Utg.omr. 6 TotalförsvarRegeringsarbetets förvirring har varit fullständig på försvarets område.Folkpartiet vill ha en rationalisering och modernisering av försvaret iriktning mot "smalare men vassare". För att klara en sådanomställningsprocess bedömer vi att omställningsbidraget bör ha en sådanstorlek att ramen för försvaret bör vara större änregeringen räknar med för år 2002.6.3.7 Utg.omr. 7 Internationellt biståndI vårbudgeten aviserar regeringen en ökning av biståndsanslaget iframtiden. har den socialdemokratiska regeringen lagt enbegränsning på utgiftsområdet för det internationella biståndet, vilketförsvårar användningen av tidigare beviljade medel. planeradeutbetalningar förutsätts föras över . I praktiken innebär det atttidigare åtaganden tvingas skjutas upp och möjligheter att agera vidhastigt uppkomna situationer omintetgörs. vet vi att behovenav katastrofhjälp är stora och omedelbara. Sviterna av den fruktansvärdatragedin i Kosovo visar detta allra tydligast.Regeringen säger sig vilja öka biståndet men börjar med att sänka det.Folkpartiet har i stället reserverat utrymme för stegvisa höjningar mellanåren 2000 och 2002. behövs förstärkningar med tanke påKosovosituationen där behoven f.n. är svåra att beräkna.Vi anslår utöver regeringens anslag för år 2002.Med vårt förslag kommer den totala biståndsramen att uppgå till 0,86 procentav BNI , att jämföra med regeringens alternativ där biståndet stannarvid av BNI.6.3.8 Utg.omr. 8 Invandrare och flyktingarVi har i detta läge inte beräknat någon annan ram än regeringen gjort. Viär dock mycket medvetna om att tragedin i Kosovo kan komma att ledatill ökade utgifter inom detta område. Det är bl.a. därför vi beräknat enstörre budgeteringsmarginal än regeringen.6.3.9 Utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgKostnaderna för läkemedel stiger kraftigt. Regeringen vill möta dettagenom att försämra högkostnadsskyddet. Vi har andra lösningar. Det ärför det första viktigt att läkemedelskommittéerna aktivare arbetar medbegränsning av läkemedelskostnaderna. En utvidgning av det under denborgerliga regeringen införda referensprissystemet, där billigareläkemedel med samma verkan väljs, beräknas kunna ge betydandebesparingar redan på kort sikt. Härigenom bedömer vi att kostnaderna förläkemedelsförmånen kan begränsas men att en viss ökning utöver densom regeringen räknar med är trolig.Folkpartiet vill återställa handikappreformen. Vi har beräknat ramen så attden rymmer ett återförstatligande av kostnaderna för assistansersättningenfrån kommunerna som de begränsningar i rätten till personligassistans som regeringen infört avskaffas. Vår beräknade utökning av ramenär huvudsakligen beroende av detta. Det är vidare angeläget att den som fårassistans även får behålla den efter 65-årsdagen. Dettaminskar kommunernas kostnader för äldreomsorg.6.3.10 Utg.omr. 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappUtgifterna inom detta område är på väg att glida regeringen ur händernapå grund av stigande kostnader för sjukförsäkring och förförtidspensionering. Regeringen räknar med att utgiftsramen måste höjasmed inte och ytterligare nästan 4miljarder kronor . Även räknar regeringen med att enramhöjning blir nödvändig. Vi kan inte acceptera en sådan utveckling.Åtgärder måste vidtas för att sänka kostnaderna för frånvaro och stärkarehabiliteringen. Vi räknar med att aktiva åtgärder måste sättas in så attutgiftsökningen begränsas. Vi föreslår vidare att sjukförsäkringenskostnader för trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen. Det rör sigom ett belopp på , som för den enskilde motsvaras aven skattesänkning.6.3.11 Utg.omr. 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomSveket mot änkorna kan inte accepteras. Tiden för omställningspensionen bör förlängas ochbostadstillägget för pensionärer förbättras.6.3.12 Utg.omr. 12 Ekonomisk trygghet för familj och barnFolkpartiet vill ha generella system. Vi accepterar denbarnbidragshöjning som regeringen säger sig vilja föreslå och år2001 med per barn och år. Därmed kan den del avbostadsbidraget som i praktiken är ett inkomstprövat barnbidrag trappasner i motsvarande mån. De som detta motsvararanvänds till att höja det generella barnbidraget med utöverregeringens förslag. Därmed sker en förskjutning från selektivt tillgenerellt stöd till barnfamiljer. Bostadsbidrag till icke-barnfamiljerreduceras.Folkpartiet står fast vid förslaget om högre ersättningsnivå i den s.k.pappa/mammamånaden. Detta är viktigt från jämställdhetssynpunkt. Vårtalternativ till regeringen när det gäller underhållsstödet innebär en vissbesparing.6.3.13 Utg.omr. 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetGenom våra insatser för flera jobb, med skattesänkningar direkt inriktadepå att lätta skattebördan på arbete, och färre regler för företagandekommer ersättningen till a-kassorna att kunna minska. Åtgärder somverkar i samma riktning är det ökade ansvaret vi vill lägga på kassornaoch införande av en bortre parentes i a-kassan som återför den till att varaen omställningsförsäkring. Den av oss föreslagna skattelättnaden påhushållstjänster verkar i samma riktning.6.3.14 Utg.omr. 14 Arbetsmarknad och arbetslivVi noterar att regeringen nu går i den riktning vi förordade i vårekonomiska motion , att minska på omfattningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Trots den kritik som regeringen dåriktade mot vår politik går den nu själv i samma riktning när minskningarföreslås. Vi gör dock bedömningen att omdaningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan gå längre.Vi motsätter oss regeringens utbyggnad för av verksamhet med undantag för de som är avseddaatt bättre integrera invandrare. För kan minskningar avArbetsmarknadsverkets utgifter ske.Vi räknar med att inom den angivna ramen rymma utökade åtgärder förarbetshandikappade.6.3.15 Utg.omr. 15 StudiestödVi förordar en lånedel i de särskilda utbildningsbidragen så att störrelikhet med andra studiesituationer uppkommer. Ökad finansiering avstudier med studiemedel och satsning på sommaruniversitet kräver attdenna del av utgiftsområdet ökar. Barntillägg i svux(a) återinförs.6.3.16 Utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskningVi noterar även här att regeringen tvingats acceptera vår bedömning, attkunskapslyftet hade för stor kostym. Ytterligare minskningar är möjligautan att de positiva inslagen i går förlorade. Vi står ocksåfast vid ökade satsningar på den högre utbildningen och forskningensjämfört med regeringens förslag.6.3.17 Utg.omr. 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidPå kulturområdet bidrar en minskning av de s.k. LO-pengarna tillfinansieringen av vissa angelägna regionala projekt.6.3.18 Utg.omr. 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeI vår satsning på generella åtgärder sker som ovan nämnts enomfördelning mellan selektiva bostadsbidrag och generellt barnstöd.Regeringen gör besparingar på de s.k. lokala investeringsprogrammen,något som vi förordade i vår höstmotion. Med hänsyn till den låganyttan av dessa program bör de fasas ut.Vissa besparingar kan göras genom upptrappning av den garanteraderäntan i räntebidragen.6.3.19 Utg.omr. 19 Regional utjämning och utvecklingSom en följd av våra satsningar på generella förbättringar iförutsättningarna för tillväxt och företagande kan ramen minska något.6.3.20 Utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvårdVi avsätter mera medel för inköp av gammelskog. För att bevara denbiologiska mångfalden behövs ytterligare medel för att upprätthålla entillräcklig nivå på verksamheten med kalkning av försurade sjöar ochvattendrag.6.3.21 Utg.omr. 21 EnergiDet är en skandal att regeringen inte redovisar de ekonomiskakonsekvenserna av sin ev. politik vad gäller avstängningen av Barsebäck.Utan en forcerad avstängning av kanenergiomställningsprogrammet krympas väsentligt.Vi behåller vår satsning på ökad kärnsäkerhet i öst.6.3.22 Utg.omr. 22 KommunikationerRegeringen har även här tvingats gå i den riktning vi förordade i höstasmed en lägre volym på detta utgiftsområde. Vi accepterar här regeringensbedömning vad gäller väganslaget för åren 2000-2002.I nuvarande statsfinansiella läge där staten inte har tillräckliga resurser attbekosta infrastrukturinvesteringar är det viktigt att finna alternativafinansieringsformer. I har så skett vad gäller ochÖresundsförbindelsen. I bägge fallen är det privata konsortier som byggeroch efter färdigställande ska driva anläggningarna.Enligt vår uppfattning bör regeringen aktivt verka för att denna möjlighetutnyttjas i större utsträckning än vad som är fallet. Därmed kansamhällsekonomiskt angelägna infrastrukturprojekt genomföras utan attstatens budget belastas av en tung investeringskostnad. Finansieringen avprojekten kan ske antingen genom att nyttjarna, trafikanterna, erläggeravgifter eller att staten genom "hyr" anläggningarna eller enkombination av dessa bägge finansieringar. Projekt som vi framförallt anservara intressanta är trafiklösningar i eller kring våra storstäder.Vissa besparingar kan ske på banhållning som rederistödetavvecklas.6.3.23 Utg.omr. 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarVissa besparingar kan här ske på jordbruksbyråkratin.6.3.24 Utg.omr. 24 NäringslivVi vill här göra vissa ytterligare satsningar på konkurrenspolitiken.Medel från detta utgiftsområde används för satsning på kärnsäkerhet iöst.6.3.25 Utg.omr. 25 Allmänna bidrag till kommunernaUtgiftsramen för detta område påverkas av vårt förslag att återförstatligaassistansersättningen. Vidare motsätter vi oss den s.k. maxtaxan i denform den har i regeringens förslag. Medlen till den s.k. kommunalabolagsakuten kan krympas väsentligt. Av dessa skäl blir vårt förslag tillutgiftsram lägre än regeringens.6.3.26 Utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m.Vi noterar att regeringen genomfört eller planerar genomföraföretagsförsäljningar i större omfattning än vad den tidigare tydligenansåg möjligt eftersom förslag då kritiserades. Det finnsdock ytterligare möjligheter till företagsförsäljningar, bl.a. kan statensresterande ägarandel i det nya bolaget /säljas ut. Statensskulder kan amorteras ned och ränteutgifterna därmed minska.6.3.27 Utg.omr. 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenVår utgiftsram överensstämmer med regeringens.6.4 Statsbudgeten , förslag på tilläggsbudget m.m.Genom vårpropositionen anger ramar för de kommande åren.Traditionellt läggs i vårpropositionen också en tilläggsbudget för detinnevarande budgetåret. I vanliga fall brukar förändringarna där vara avmindre slag. Men är det annorlunda. är även förslagen för detinnevarande året av betydande politisk vikt.Genom införandet av lagen (1996:1059) om statsbudgeten har riksdagenbestämt, såvitt nu är relevant, att regeringen, för att undvika att utgiftstaketför staten överskrids, skall genomföra sådana åtgärder som den harbefogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder (42 §). En sådanåtgärd som regeringen har befogenhet till är att besluta att medel som äranvisade på anslag av inte skall användas (8 §).Regeringen konstaterar att () prognoservisar att utgiftstaket riskerar att överskridas. Regeringens viktigaste åtgärderför 1999 är därför ett antal besparingar för att hålla utgiftstaket. Regeringenanger omfattningen till ca . Därav är drygt 4 miljarderkronor besparingar som regeringen anser vara specificerade. Eftersomregeringen kan fatta beslut om ca därav har dessa inteutförligare redovisats i propositionen. Den största posten synes dock vara enminskning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. I en annan propositionhar regeringen redovisat försämringen av högkostnadskyddet vad gällerläkemedel. Eftersom detta på grund av hamstringsrisken knappast ger någrabesparingar under innevarande år motsätter sig denna besparing.Det finns också andra skäl att motsätta sig denna besparing, vilka viutvecklar i en särskild motion.Regeringen anser sig också åstadkomma besparingar genom införande avs.k. begränsningsbelopp, dvs regeringen anger exakt hur mycket en eller fleramyndigheter får spendera i år.Eftersom regeringen själv beslutar om begränsningsbeloppen kanriksdagen ej påverka dessa. Vad mera är, regeringen har inte angivit hurmycket man anser sig spara på de olika områdena genom denna åtgärd.Regeringen anger visserligen ett totalt beräknat besparingsbelopp på ca 3,7miljarder kronor men inte hur detta är fördelat. En viktig aspekt är att ijämförelse med ESV:s prognostiserade utgifter innebär inte begränsnings-beloppen någon besparing. Om regeringen räknar med att spara 3,7 miljarderkronor men istället sparar så innebär detta att regeringen räknar medatt utgifterna skulle blivit ännu mycket högre än vad ESV så sent som för enknapp månad sedan räknade med. I annat fall hade inte regeringen kunnaträkna med att begränsningsbeloppen skulle spara 3,7 miljarder kronor.Regeringens proposition ger således inte besked om hur mycket man ansersig spara på t.ex. biståndsområdet genom det angivna begränsningsbeloppetför 1999.Den närmare innebörden av de panikbromsningar som regeringen gör kansåledes inte ännu utrönas för huvuddelen av de berörda områdena. Det ärförst framåt hösten som den närmare innebörden av regeringenspanikåtgärder kommer att stå klar. kan inte acceptera en sådanordning. Regeringen gör säkert inget formellt fel men har en demokratiskskyldighet att visa innehållet i de man säger sig spara. Detär inte acceptabelt att besparingsåtgärder som motsvarar t.ex. halvabarnbidraget, mer än hela den statliga kulturpolitiken eller dubbelt så mycketsom statens regionalpolitik inte ska kunna debatteras på basis av ett utförligtsakunderlag. Det är viktigt att regeringen håller utgiftstaket men det är ocksåviktigt att man redovisar vilka utgifter som riskerar rasera taket.Politiska åtgärder ger inte alltid snabba resultat. En liberal politik somskulle kunna få effekt redan från skulle inte ge omedelbaraeffekter utom på vissa områden. Arbetslösheten och den alltför lågasysselsättningen är ett huvudproblem i svensk ekonomi. Det krävsokonventionella grepp för att göra någonting åt detta. Ett sådant är att redanfrån införa en möjlighet till skattelättnad för hushållstjänster somde borgerliga partierna i princip är eniga om.Vidare vill vi ge rimliga arbetsförutsättningar för Sida på biståndsområdet.De ca som stoppades för Sida bör fåutnyttjas under 1999.Våra förslag om utökad volym på verksamheten vid universiteten undersommaren får ekonomiska konsekvenser. bör kraven påstudieresultat skärpas. Åtgärder för att ge universiteten ökade resurser krävsredan i höst. En koncentration av till kurser av bättre kvalitetbör ske . De energiprogram vars nytta är diskutabel kan krympasunder innevarande år.Som vi anfört ovan har verkligheten nu hunnit ifatt regeringens vallöftenoch regeringen tvingas panikbromsa för att hålla ramarna. Vi har i vårabudgetalternativ, , förordat en annan politik som inneburithögre tillväxt, större rättvisa och med bredare marginaler. Med vår politikhade sannolikt dessa åtgärder inte behövt vidtas - i varje fall inte i sammaomfattning. Vi är nu kritiska till de förändringar av högkostnadsskyddet somregeringen tvingas föreslå. Vi är också starkt kritiska till den storaneddragning som regeringen gör på svenskt u-landsbistånd.