ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ju235 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju235av , ()PolislönernaGenom den nya organisationen sammanslogs olika polismyndighetermed varandra. Poliser som har haft olika arbetsgivare har numeraen och samma. I råder detta förhållande, vilket innebär att enpolisman från gamla län har lägre lön än en polisman frånMalmö. Det fungerar också så i verkligheten att dessa två polismänarbetar tillsammans. Det säger sig självt att man måste ta tag i dessaorättvisa löneförhållanden.Inom polisen bör man arbeta fram ett stabilt lönesystem som gäller i helalandet. Det innebär att en polisman som avslutar sin grundutbildning skall halika lön vid samtliga myndigheter.Jag anser att det är svårt att tillämpa individuell lönesättning för lika arbetesom dessutom i mångt och mycket bygger på ett lagarbete.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa rättvisa löner för poliser.Stockholm den 5 oktober 1999Maud ()Gotab, 1999
mot · GN02Ju401 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju401av , ()Länsrätternas anpassning för funktionshindradeAlla skall behandlas lika inför lagen, men så fungerar detinte i verkligheten. De som av en eller annan anledning ärfunktionshindrade har inte samma möjligheter som vi andravid exempelvis muntliga förhandlingar i länsrätterna. Dettaberor på att handikappanpassningen i länsrätterna är brist-fällig.Anledningen till att vi tar upp exemplet med länsrätter är att denna instansofta har mål som berör funktionshindrade personer. Och dessa är inte få. Ivårt land finns det ca 780.000 människor med någon form av hörselskadaoch 200.000 människor som är beroende av rullstol i sitt dagliga liv. Ettantal av dessa har behov av att komma till förhandlingar ilänsrätten, men inte ens hälften av landets länsrätter uppfyller minimikravenför handikappanpassning. Nog borde det vara en självklarhet att även enrullstolsbunden person själv skall kunna ta sig in i och ur en rättssal, ellerattden som har en hörselskada kan följa sin förhandling med hjälp av enhörselslinga. Tyvärr är detta ingen självklarhet i flertalet av landetsrättssalar.Vi menar att det är mycket viktigt för tilltron till vårt lands rättssystem attalla har samma möjligheter. bör därför uppmärksammaregeringen på de brister som motionen pekar på.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om länsrätters bristande handikappanpassning.Stockholm den 23 september 1999Anita ()()
mot · GN02Ju404 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju404av Ek, ()De mindre tingsrätternaDomtolsväsendets framtida organisation har diskuteratsunder , vilket medfört stor oro hos både allmänhetoch personal.Just nu pågår en slags utsvältning av de mindre tingsrätterna genom delsminskade anslag, dels höjda löner och allmänna kostnader. I debesparingsåtgärder som blir följden riskeras en utarmning av de mindretingsrätterna som i längden medför att sjunkande kvalitet i handläggningenmedför en nedläggning. Det blir också i längden svårt att rekrytera personalom det med jämna mellanrum kommer utredningar eller andra förslag om attminska antalet tingsrätter i landet. Dagens hotande minskning av antalettingsrätter kommer då till stånd utan att egentligen fattat ett sådantbeslut. Till exempel finns i fyra tingsrätter varav de iNorrköping och lär klara sig, medan de i och hotasav utsvältning. Detta är inte acceptabelt.Rättstryggheten i har satts i fråga, vilketdiskuteras av i en partimotion om rättstrygghet.Närheten till hela rättsväsendet, inklusive domstolarna, är mycket viktigtur rättssäkerhetssynpunkt. Ett mera centraliserat domstolsväsende riskerar attredan alltför långa handläggningstider blir allt längre. Färre tingsrättermedför längre och besvärligare resor för vittnen och parter i brottmål ochcivilmål. Det är också viktigt att domstolen, särskilt nämndemännen, kanbibehålla en god lokalkännedom. Detta garanteras bara genom att de småtingsrätterna bibehålls.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att behålla de små tingsrätterna.Stockholm den 28 september 1999Lena Ek (c)
mot · GN02Ju405 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju405av , ()Ersättningen till nämndemän och vittnenAtt vara nämndeman är ett förtroendeuppdrag som mannomineras till av sitt parti. Det är ett mycket betydelsefulltuppdrag att vara folkets röst i ett ofta kompliceraträttegångsförfarande. Det är viktigt att denna uppgift innehasav personer från skiftande vardags- och yrkesmiljöer samt attpersonerna rekryteras från olika åldrar.Det är viktigt att nämndemännen får en ersättning som motsvarar derasbetydelsefulla arbetsinsats. Den bör likställas med kommunala förtroende-uppdrag så att det av ekonomiska skäl inte blir en snedrekrytering avpersoner till nämndemannauppdragen.I rättssammanhang är också vittnen en annan betydelsefull grupp som påalla sätt måste stödjas så att man inte går miste om att människor ställer uppsom vittnen. Deras insats måste också uppvärderas ekonomiskt. Inställelsesom vittne innebär ofta förutom att man ställer tid till förfogande även enpsykisk påfrestning. Vittnen är oumbärliga för svenskt rättsväsende.En översyn behöver göras för såväl nämndemannauppdraget som vittnensekonomiska ersättning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nämndemannauppdrag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vittnens ekonomiska ersättning.Stockholm den 28 september 1999Rigmor ()
mot · GN02Ju406 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju406av , (-m)Ekonomiska villkor för nämndemän och jurymänI likhet med regeringen (prop. 1999/2000:1, utgiftsområde 4,s. 99 ff) lägger vi stor vikt vid nämndemännens medverkan irättskipningen. Systemet med nämndemän utgör ett omistligtinslag i den dömande verksamheten. För att ordningen mednämndemän skall kunna fylla sin funktion är det viktigt attnämnderna återspeglar befolkningens sammansättning. Detär därför angeläget att nämndemannakåren är så allsidigtsammansatt som möjligt med hänsyn till ålder, kön, yrke ochetnicitet.Det nuvarande ersättningssystemet tycks emellertid motverka den all-männa strävan att uppnå en allsidig sammansättning. Särskilt kan diskuterasom inte nuvarande regler om ersättning för förlorad arbetsförtjänst harbidragit till att yrkesverksamma personer i stor utsträckning avstår från attåta sig uppdraget att vara nämndeman.Även om vi välkomnar att regeringen har tagit vissa steg i riktning mot attuppnå en breddning av nämndemannakårens rekryteringsbas, bl.a. genom attavskaffa inkomsttaket för förlorad arbetsförtjänst och införa inläsningsarvodeför nämndemän i kammarrätter, anser vi att det är hög tid för en mer samladöversyn av nämndemannakårens och jurymännens ekonomiska villkor.Vi anser således, på samma sätt som våra partier tidigare gjort gällande, attnuvarande ersättningssystem för nämndemän och jurymän bör övervägas isyfte att nå en allsidigare sammansättning av lekmannakåren. Vi uppreparkraven på en översyn som inte bara avser frågan om förlorad arbetsförtjänstutan också om arvodets storlek bör bestämmas med hänsyn till arbetstiden(1998/99:JuU1). Vidare bör övervägas att anpassa arvodena till vad som ärpraxis i kommun, landsting och statlig verksamhet i övrigt. Med bättreekonomiska villkor skulle sannolikt fler yngre medborgare kunna tänka sigatt för inneha uppdraget som nämndeman och en mer allsidigsammansättning av nämndemannakåren därmed kunna uppnås.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändrat ersättnings-system för nämndemän och jurymän i enlighet med vad i motionenanförts.Stockholm den 30 september 1999Gun ()()(c)()
mot · GN02Ju408 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju408av , Hans (s)FöretagshypotekÄrenden om företagshypotek handläggs vid en för helalandet central inskrivningsmyndighet som är knuten tillMalmö tingsrätt.I 1997:7 föreslås att företagsinteckningsverk-samheten organisatoriskt förs bort från domstol. I rapporten föreslås att verk-samheten överförs till och lokaliseras tillbolagsavdelningen i Sundsvall.Vid Patent- och registreringsverkets (PRV:s) bolagsavdelning förs ettregister över samtliga svenska aktiebolag och samtliga företag somregistreras i handels- och föreningsregistret. Detta innebär att samtliganäringsidkare som kan tänkas vilja upplåta företagshypotek finns registreradei PRV:s register.I dag finns ingen koppling mellan PRV:s register och företagshypoteks-registret. Förändringar i uppgifter om företagen, t.ex. avseende firma ochföreträdare, noteras inte i register över företagshypotek. Detta försvåraridentifikationen, vilket innebär att uppgifter om företagsinteckningar kankomma att lämnas för fel juridisk person. Den som vill ta reda på om ett visstbolag har några företagsinteckningar måste vända sig till såväl PRV som tillMalmö tingsrätt för att få fram relevant information. Det vore naturligt omman hos den myndighet som registrerar bolaget också kunde få reda på omdet finns några inteckningar i företaget. När det gäller fastigheter finns juuppgifterna om fastigheten och inteckningarna i samma register.I exempelvis och har man funnit det naturligt ocheffektivt att föra samman dessa uppgifter till ett register som förs av PRV:smotsvarighet.Genom att PRV för ett register över alla företag underlättas möjligheternatill en samlad information om företagen. PRV:s register är helt datoriseradeoch det är möjligt att nå informationen ur registren bl.a. genom egenterminaluppkoppling. Om uppgifter om företagshypotek fanns tillgängliga isamma register skulle informationshämtandet ytterligare underlättas. PRVhar på regeringens uppdrag tagit fram ett företagsbevis som skall utgöraunderlag för en effektiv affärskontroll. Det skulle vara värdefullt omuppgifter om företagsinteckningar kunde tillföras det nya företagsbeviset.PRV har stor erfarenhet av registreringsärenden. De aktuella arbets-uppgifterna är av samma typ som de som handläggs av PRV:s personal. Denerfarenhet personalen har av bolags- och föreningsärenden kan vara till stornytta vid granskning av ärenden om företagsinteckningar.Eftersom det finns en strävan att renodla domstolarnas verksamhet bör detäven ur domstolssynpunkt vara lämpligt med en överflyttning. Detta efter-som företagshypotek måste anses ligga långt från dömande verksamhet. Enöverflyttning av verksamheten skulle således leda till betydanderationaliseringseffekter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överflyttning av registreringen av företags-hypotek till , PRV.Stockholm den 22 september 1999Hans Stenberg ()()()()()
mot · GN02Ju410 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju410av , (-fp)tingsrättLycksele tingsrätt, vars domkrets omfattar stora delar avsödra , är till ytan största domsaga med enyta om . Domsagan är och 16 milbred. Tingsrättens domkrets omfattar kommunerna med ensammanlagd folkmängd om ca 40 000 personer. Tingsrätten,som har sin kansliort i , har tre fasta tingsställen:Storuman från , frånLycksele och från Lycksele.Vid tingsställena hålls regelbundet huvudförhandlingar i brottmål ochtvistemål samt förberedelser. I genomsnitt hålls förhandlingar en till tvågånger och tingsställe.Vid tingsrätten finns 13 anställda, varav två ordinariedomare, en tingsfiskal, tre tingsnotarier och sju övriga anställda.Tingsrätten har sina kanslilokaler i ett helrenoverat tingshus byggt ,och den tekniska utrustningen svarar mot de krav som kan ställas.Lycksele tingsrätt ligger visserligen i ett glesbygdsområde, varifrån fortsattutflyttning ägt rum . Men detta har inte lett tillminskning av antalet mål. Snarare har antalet mål - särskilt brottmål - ökat.Detta i kombination med att målens svårighetsgrad ökar innebäratt tingsrätten förutser en något ökad arbetsbelastning.Domstolsverket har ålagt bl a mycket kraftigabesparingskrav. Tingsrättens budget har minskat medsammanlagt , och förslaget till budget för åren 2000-2002innebär krav på ytterligare minskning i förhållande tillnuvarande anslag.Tingsrättens bedömer det som helt omöjligt att bedriva verksamhetpå ett ansvarsfullt sätt och i enlighet med målen för verksamheten.Om fortsätter driva sitt krav på besparing enligt ovan finnsalltså mycket stor risk för att tingsrättens verksamhet måste läggas ned. Dettavore mycket olyckligt för de människor som bor i södra inland.En nedläggning av skulle innebära att befolkningen ifjällbygderna får till närmaste tingsställe. Detta kan inteansessom rimligt. Även människor i glesbygden måste känna att de bor i etträttssamhälle, där de har tillgång till viktiga funktioner.Regeringen skriver på ett antal ställen i årets budgetproposition att det skafinnas rimliga förutsättningar att leva i hela . Vidare har regeringentillsatt en regionalpolitisk utredning, som ska lägga fram förslag för attåstadkomma regional utjämning.Samtidigt pågår en kraftig centralisering - exempelvis ska antalet centraltanställda tjänstemän vid ökas kraftigt, vilket bl a kan få tillkonsekvens att de mindre tingsrätterna utarmas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det oacceptabla i ytterligare besparingar vidsåväl som de övriga mindre tingsrätterna.Stockholm den 1 oktober 1999Yvonne ()()()()()()()
mot · GN02Ju411 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju411av , ()VittnesskyddVittnesskyddDemokrati och rättssäkerhet kräver att medborgare somanmäler till polis att de bevittnat ett brott, kan göra det itrygg förvissning om att de omgärdas av ett samhällsskyddså att de inte råkar illa ut.Tyvärr har det hänt att vittnen skrämts till tystnad genomhot från misstänkta brottslingar eller från personer nära anslutna till dessa,attpolisen varnat vittnen för att framträda på grund av att de inte kunnatgarantera vittnet skydd samt att hot verkställts så att vittnen skadats.I andra länder har åtgärder vidtagits för att ge vittnen ett utökat skydd. ISverige har vi utökat straffet för övergrepp i rättssak. Eftersom statistikenvisar på en ökning av dömda för övergrepp i rättssak bör en djupare studie,om ytterligare åtgärder, vidtagas.Denna studie borde innefatta en analys av nuvarande lagstiftning. Hurmycket kan vi förändra med små lagändringar? Hur mycket effektivare blirdet? Vad blir vinsterna respektive förlusterna för rättssäkerheten vid förslagpå förändringar?HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om vittnesskydd.Stockholm den 4 oktober 1999Kia ()
mot · GN02Ju412 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju412av Kenneryd, ()Bättre ersättning för nämndemänLekmannainflytande i domstolsförfarandet är en viktigingrediens i det svenska rättssystemet. I kombination medöver landet väl fördelade tingsrätter ges en god förankring imedborgarnas rättsmedvetande när det gäller möjligtillämpning inom lagstiftningens ram. För att lekmanna-inflytandet skall slå igenom på rätt sätt krävs attnämndemännen har en allsidig bakgrund och förankring isamhället. finns ökande brister därvidlag.En väsentlig anledning till dessa brister är otvetydigt de ekonomiska för-hållanden som nämndemännen arbetar under. Det gäller såväl arvoden somutgifter för uppdragets fullgörande såsom reseersättningar, i förekommandefall övernattningar med mera. bör hos regeringen begära förslagtill högre arvoden och ersättningar för nämndemän i syfte att säkerställa ettbättre lekmannainflytande i domstolsförfarandet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till högre arvoden ochersättningar för nämndemän i syfte att säkerställa ett bättre lekmanna-inflytande i domstolsförfarandet.Stockholm den 3 oktober 1999Rolf Kenneryd (c)
mot · GN02Ju413 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju413av Rindborg, ()MarknadsdomstolenBakgrundModerata samlingspartiet har länge hävdat uppfattningen attdomstolarnas uppgifter bör renodlas mot mer av strikträttskipning och mindre av förvaltningsuppgifter.Tyngdpunkten av rättskipningen bör ligga i första instans,medan den andra instansens uppgift bör vara överprövningsnarare än omprövning. Att leda rättsutvecklingen, verkaprejudicerande och rättsskapande samt att främja en enhetligrättstillämpning bör vara den högsta instansens uppgift.Genom medlemskap i och inkorporeringen av har en ny rättslig miljö uppstått av vilken domstolarna blivitdirekt berörda.Principiellt sett bör specialdomstolar avskaffas och deras olika uppgifterföras över till det allmänna domstolssystemet. Systemet med s.k. parts-sammansatta domstolar är enligt vår mening inte heller förenligt med en ord-ning av mera strikt rättstillämpning. Vid en överföring av specialdom-stolarnas uppgifter till det allmänna domstolssystemet är det givetvis av storvikt att man så långt möjligt söker tillvarata den juridiska sakkompetens somkommit att utvecklas vid specialdomstolarna.Avskaffa departssammansattadomstolarnaDet är vår uppfattning att kan avskaffas.Den avgör som första instans i huvudsak mål enligtkonkurrenslagen, marknadsföringslagen,avtalsvillkorslagarna, produktsäkerhetslagen,prisinformationslagen, konsumentkreditlagen ochkonsumentförsäkringslagen. I vissa mål enligt konkurrens-lagen är första instans. Förbuds- ochåläggandemål handläggs numera i första hand vidMarknadsdomstolen som första och sista instans.Möjlighet till fullföljdstalan finns hos , såvitt avsermål enligt marknadsföringslagen. Skadeståndsmål enligt konkurrenslagenöverklagas dock enligt den vanliga instansordningen i de allmänna dom-stolarna.I de flesta av domstolens mål innebär rättegångsförfarandet inte sällan enomfattande skriftväxling mellan parterna till domstolen. Handläggning-tiderna varierar mellan de olika typerna av mål och ligger på mellan fem , med ett genomsnitt av . harunder avkunnat domar eller meddelat slutliga beslut mål till en genomsnittlig kostnad av cirka 130.000 kronorper mål.Enligt vår mening finns det goda möjligheter att föra över arbetsuppgifter till det allmänna domstolssystemet i vilket jumöjligheten finns att anlita olika experter och sakkunniga vid sidan av denjuridiska domarkompetensen. Att under dessa förutsättningar återföra vissaav de mål som åtminstone i första instans faller under det all-männa domstolssystemet till är ett steg i fel riktning.Detta särskilt med anledning av den ovan nämnda uppfattningen att denhuvudsakliga rättskipningen bör äga rum i första instans.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och partssammansattadomstolar,2. att hos regeringen begär förslag om hur special- ochpartssammansatta domstolar kan avvecklas samt deras mål ochärenden inordnas i det allmänna domstolsväsendet.Stockholm den 4 oktober 1999Stig Rindborg (m)(m)()()()()de ()()
mot · GN02Ju414 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju414av , ()Tierps tingsrättÅterigen aktualiseras ett besparingsbeting förDomstolsverket vilket skapar oro för de små tingsrätterna.Jag vill framhålla betydelsen av Tierps tingsrätt. Det finns etttillräckligt underlag för en egen och självständig domstol inorra . Detta påtalades av såväl tingsrätten somlänsstyrelsen med flera när farhågorna var uppe tilldiskussion sedan.Tierps tingsrätt har ett underlag som motiverar att tingsrätten borde ha tredomare istället för nuvarande 2,5 tjänster. Utvecklingen av målen talar fördetta.Det finns många skäl som talar för att det är nödvändigt med lokala tings-rätter även på mindre orter. Lokalt förankrade tingsrätter har ett betydandevärde för rättskipningen bland annat för den person- och lokalkännedom somde små tingsrätterna besitter. Förtroendet och respekten hos medborgarna fördomstolarna ökar med vetskapen om att det är lokalt verksamma personersom deltar i rättskipningen, bland annat lokala nämndemän. Lokalt förankratdömande motverkar anonymitet. Den lokala pressen förmedlar även vad somhänder inom rättsväsendet på orten. Detta tillsammans är ett led i deförebyggande insatser som motverkar brott.Tingsrätten i har även moderna ändamålsenliga lokaler som i sig ärav stort värde för denna verksamhet.Uppsala län har förmånen att vara ett län med tillväxt när man ser på länetsom helhet. Men det finns stora olikheter inom länet vilket vi som ärverksamma i länet ständigt måste uppmärksamma och se till så att tillväxtenfördelas över länet. Inte minst bör denna uppmärksamhet riktas på norraUppland. Detta har också gjorts men det måste hållas levande. Omhela länet skall utvecklas måste även samtliga statliga myndigheter vara medi detta idoga arbete som såväl kommunerna som bidrar med.Inte minst syns detta arbete i de tillväxtavtal som arbetats fram i länet.I detta nödvändiga tillväxtarbete har även domstolsväsendet en uppgift attfylla. Tierps tingsrätt bidrar med att bredda arbetsmarknaden på orten.Ytterligare arbetstillfällen inom den rättsvårdande verksamheten samt serviceav annan juridisk verksamhet riskerar att försvinna om tingsrätten skulleupphöra på orten.Människors förtroende för rättsväsendet bygger på att det fungerar snabbt,förutsägbart, konsekvent och är nära tillgängligt. riskeras att dettaförtroende håller på att gå förlorat med dessa ständiga diskussioner omförändringar som de flesta upplever som en försämring. Det måste komma entid av förändringar som leder till uppbyggnad och som leder till en förbättradservice för människorna i hela län.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Tierps tingsrätt.Stockholm den 4 oktober 1999Rigmor ()