mot · GN02So309 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So309av von , ()Könsdiskriminerande aborter1 Diskrepans i lagstiftningI dag genomgår så gott som varje kvinna någon form av fosterdiagnostikunder sin graviditet. Vid ultraljud fastställs hur långt graviditetenfortskridit och hur fostret mår. Enligt gällande lagstiftning omfosterdiagnostik har kvinnan då även rätt att få del av så kallade bifynd,däribland fostrets kön. Detta gäller även vid all annan fosterdiagnostik.Undantag från att lämna ut information till patienten regleras avsekretesslagen och i sekretesslagen finns skrivningar som kan tolkas som attbifynd inte bör lämnas ut om syftet med att få reda på bifyndet är att göraabort.Sekretesslagen säger bland annat i 7 kap. 1§ att sekretess gäller inomhälso- och sjukvården och uttryckligen då även vid "fastställande av köns-tillhörighet och abort". Uppgifter får enligt sekretesslagen inte röjas "om denenskilde eller någon närstående lider men". Detta gäller naturligtvis attinformationen inte får ges till tredje man, men i frågan om könsaborter ärfrågan om uppgiften om kön får "röjas" till föräldrarna så att de kan brukaden i abortivt syfte?Fortsättningsvis lyder 7 kapitlets 3§: "Sekretessen enligt 1§ gäller också iförhållande till den vård- eller behandlingsbehövande själv i fråga om upp-gift om hans hälsotillstånd, om det med hänsyn till ändamålet med vårdeneller behandlingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas till honom".Även detta innebär en invändning mot att lämna ut uppgift om kön tillföräldrarna på ett sådant sätt att de kan bruka den i abortivt syfte.Att utnyttja fosterdiagnostik i syfte att fastställa fostrets kön för att göraabort, ogrundat i medicinska indikationer, strider mot hela andan i hälso- ochsjukvårdslagen som stadgar att sjukvården har till uppgift att vårda ochbehandla. Likaså strider detta missbruk av fosterdiagnostiken mot sekretess-lagen enligt ovan anförda stycken.2 Reaktioner mot könsdiskriminerande aborterRedan i augusti 1998 kunde dåvarande socialministern konstatera att könsdiskriminerande aborter förekommer iSverige "i enstaka fall". Hon sa även att "om detta är någonting somförekommer endast undantagsvis behöver frågan övervägas ytterligare".Andra som reagerat mot förekomsten är säger att fosterdiagnostik för att utröna kön "inte stämmer medvästerländska värderingar". I proposition 1994/95:142 uttryckerregeringen sin åsikt att abort på grund av kön "inte går att försvara".Svenska etiska delegation anser enligt ett uttalande att"/Fosterdiagnostik/ inte skall användas för enbart könsbestämning utanmedicinsk indikation." SOU 1989:51 "Den gravida kvinnan och fostret - tvåindivider " säger: "Fosterdiagnostik bör inte få användas i syfte att ta reda påbarnets kön om detta inte - som till exempel vid blödarsjuka - är medicinsktmotiverat. "3 Paralleller till kvinnlig könsstympningNär det gäller frågan om prenatal könsdiskriminering kan en parallelläven dras till lagen om kvinnlig könsstympning. Även här handlar detom en oacceptabel företeelse som förekommer endast i ett fåtal fall. Iproposition 1998/99:70 beskriver regeringen omständigheterna med att"sedan lagen med förbud mot könsstympning av kvinnor infördes 1982har såvitt känt inget fall av könsstympning förts till åtal i ".Regeringen säger även att "enligt uppgifter som har framförts underremissbehandlingen av detta ärende, finns ständigt rykten i svang blandberörda invandrargrupper om att det går att få ingreppet utfört i ".Trots denna ringa förekomst av könsstympning trädde en tredje paragraf ikraft i lagen om könsstympning som innebär att kravet pådubbel straffbarhet tas bort. Även om gärningen sker i ett land där den inte ärstraffbar, kommer därmed åtal att kunna väckas i Sverige.Ovan nämnda lagändring har även föranlett ändringar i sekretesslagen 7kap. 1 och 4§§.Angående behovet av lagändring säger proposition 1998/99:70 underrubriken : "Lagstiftning är dock ett sätt för samhället attmarkera vad som är icke-acceptabla beteenden. Såsom påpekats av fleraremissinstanser kommer dock den nya bestämmelsen i lagen att få en viktigpreventiv effekt. "4 Ideologiska eller juridiska metoderNär regeringen behandlade frågan om fosterdiagnostik i proposition1994/95:142 menade man att de könsdiskriminerande aborterna skallmotverkas med ideologiska metoder, inte genom att undanhålla deblivande föräldrarna informationen. Ett resonemang socialminister återkom till under en interpellationsdebatt . Jagmenar emellertid att detta inte är tillräckligt, utan anser tvärtom att ettförbud måste införas lagstiftningsvägen. Jag anser även attkönsdiskriminerande användning av fosterdiagnostiken i abortivt syftestrider emot sekretesslagen och hälso- och Sjukvårdslagen. Detta börprövas av Lagrådet.5 Utlämnande av information sedan abortmöjlig-heten passeratsVid interpellationsdebatten menade socialminister att några ändringar inte skall göras kring utlämnade av fosterskön, även om uppgifterna undantags används i abortivt syfte. Jag hävdaremellertid att information om fostrets kön inte skall lämnas ut under denperiod då informationen fortfarande kan leda till abort. Detta i enlighetmed ovan anförda lagstycken och tungt vägande instansers uttalanden.Fri abort råder till 18:e graviditetsveckan och aborter beviljas avSocialstyrelsens rättsliga råd . Exakt fastställande förnär tidsgränsen skall gå för förbud mot informationsutlämning kanöverlåtas till exempelvis . I tidigaremotioner i samma fråga har den föreslagits, men jag anseratt den bör kunna gå något tidigare i graviditeten.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det bör utredas om utlämnande av kön utifrånfosterdiagnostik som kan utnyttjas i abortivt syfte strider mot hälso-och sjukvårdslagen och sekretesslagen i övrigt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att exakt tidsgräns för hur långt upp igraviditeten informationsförbud i så fall skall gälla överlåts på Statensmedicinsk-etiska råd.Stockholm den 2 oktober 1999Gustaf ()