mot · GN02So363 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So363av , (-v)efterlevnad i SverigeNär FN:s konvention om barnets rättigheter antogs av FN:sgeneralförsamling fick barn och ungdomar upptill mänskliga rättigheter i ett folkrättsligtbindande dokument. anslöt sig 1990 till hela konventionen utannågra reservationer. deltog dessutom aktivt i framtagandet avbarnkonventionen i till 1989 i en arbetsgrupp underFN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. Ett tjugotal andrainternationella frivilligorganisationer, även från svensk sida, medverkadeockså i detta arbete.När antogs var det en stor framgång för barnen ivärlden. Det internationella samfundet placerade därmed barnet på denpolitiska agendan och slog fast att barnets rättigheter ska vara universella,attbarn har egna rättigheter och att vuxna ska respektera barnets fullamänniskovärde, men också att barn har speciella behov av skydd och stöd.Konventionen är inte bara juridisk utan också visionär. Barn är människormed egna rättigheter. Grundprinciperna är:- barnets bästa ska sättas i främsta rummet vid alla beslut,- vikten av att lyssna till barnet och respektera dess integritet,- barnets rätt till liv och utveckling,- varje barns rätt att utan diskriminering få del av sina rättigheter.Regeringen ska "till det yttersta av sina tillgängliga resurser" förverkligakonventionens bestämmelser och visa solidaritet i ett internationelltsamarbete.Den har lämnat in sin rapport till för barnets rättigheter som granskat hur den svenska regeringentillämpar . Många frivilligorganisationer har tillämpatartikel 45 i , vilket ger FN-organ och andra kompetentaorgan och organisationer möjlighet att lämna in rapporter till FN om hurbarnkonventionen tillämpas.Rädda Barnen har i sin rapport till föreslagit ensamordningsfunktion på statsrådsnivå för att bättre kunna följa upp hurbarnkonventionen tillämpas ute i landet. Det finns risk för att en uppdelning av ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter som av tradition ligger hos , kaninnebära en gradering mellan olika rättigheter och inte ge medborgerliga ochpolitiska rättigheter samma tyngd. En helhetssyn på barnet speglas i FN:skonvention om barnets rättigheter och alla olika rättigheter är lika viktiga,förstärker varandra och är delar av samma helhet. Detta uttrycks också väl , juli 1998.I proposition 1997/98:182 Strategi för att förverkliga FN:s konvention ombarnets rättigheter föreslår regeringen en strategi för att förverkliga FN:skonvention om barnets rättigheter, som antogs av under våren.Barnombudsmannen har bl.a. fått i uppdrag att formulera olika barnplaner,barnbilagor, till budgeten och barnkonsekvensanalyser för kommuner ochlandsting etc.Vid beslut i utlovades av dåvarande statsråden "barnbilaga" till statsbudgeten. Enskilda ledamöter och partier, liksomNätverket för har återkommit till dettabeslut och framfört att de anser att "barnbilaga" till statsbudgeten fortfarandeär aktuell.Statsminister presenterade regeringsförklaringen den 6oktober 1998 som bl.a. innehöll följande skrivning: "skaefterlevas och alla relevanta politiska beslut ska analyseras utifrån hur depåverkar barnens situation. Misshandel, sexuellt utnyttjande och andraövergrepp mot barn måste med kraft motverkas." I årets regeringsförklaringden lyfte statsministern återigen fram FN:s konventionom barnets rättigheter: "Alla barn har rätt till en bra start i livet. FN:sbarnkonvention skall efterlevas." Detta är en stark politisk viljeyttring somvälkomnades av många.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att också frivilligorganisationernas erfarenheterbör tas till vara när regeringen genomför barnkonsekvensanalyser vidstatliga beslut som rör barn och att en metod utvecklas för dettaändamål.Stockholm den 29 september 1999Eva ()()()()()