mot · GM02Ub13 · 1999-06-01 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub13av m.fl. (v)med anledning av skr. 1998/99:121 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - samverkan, ansvar och utvecklingInnehåll1 InledningI skrivelsen redogör regeringen för sin syn på den aktuella utvecklingeninom förskola, skola och vuxenutbildning. Dessutom aviseras en rad nyaåtgärder. Vi har från sida i en rad motioner gett vår synpå många av de frågor som skrivelsen behandlar, senast detta riksdagsår. Vi avstår därför från att i dettasammanhang redovisa vår samlade skolpolitik. I den här motionen väljervi i stället att endast föra fram våra synpunkter på ett begränsat antalfrågor som sammanhänger med skrivelsen.Vänsterpartiet samarbetar med regeringen och om den ekono-miska politiken. Det samarbetet berör också utbildningspolitikens område,till exempel genom uppgörelsen om allmän förskola och maxtaxa inombarnomsorgen. Regeringens utvecklingsplan för skolväsendet är dock i förstahand att betrakta som regeringens egen programförklaring kring dessa frågor,och vi vill därför i denna motion föra fram egna ställnings-taganden i ett antal viktiga frågor.2 Allmän förskola och maxtaxaVänsterpartiet har drivit kravet på att barn till arbetslösa ochföräldralediga ska ha samma rätt till barnomsorg som andra barn. I ochmed vårpropositionen har nu kommit överens medregeringen och om en allmän förskola med låga avgifter.Pengar sätts av för att påbörja reformen år 2001.Överenskommelsen är givetvis en stor framgång och det är positivt att vinu har uppnått samstämmighet om framtida resurser till en utbyggnad avförskolan. Vi har också länge varit kritiska till de höga avgifterna inombarnomsorgen och hälsar med tillfredsställelse ett avgiftstak som innebär ettstort steg mot att inlemma förskolan i den generella välfärden.Genom en allmän förskola undanröjer vi den absurda och orättfärdigasituation som rått, där barn till arbetslösa och föräldralediga i mångakommuner nekats plats i förskolan. Vi har länge hävdat att förskolan i förstahand är till för barnen och att ett utestängande av barn till arbetslösa gårsticki stäv mot det synsättet. Barn till arbetslösa behöver mer än många andrabarn den trygghet, sociala gemenskap och pedagogiska stimulans som en braförskola innebär.Förskolan spelar en nyckelroll för barns utveckling och lärande. Den utgören viktig förberedelse för skolan och är den första grundstenen i det livslångalärandet. Därför är det en rättvisefråga att låta alla barn få del av förskolansverksamhet.Kravet på förskola åt alla barn har ofta handlat om antalet platser. Menutvecklingen när det gäller barnomsorgsavgifterna har gjort att många för-äldrar tvingats fråga sig om de har råd och om det kostar mer än det smakaratt låta barnen gå i förskola. En avgift på för två barn i ett hus-håll med två heltidsarbetande föräldrar är inget ovanligt.Därför är kopplingen mellan förslaget om en allmän förskola och förslagetom en maxtaxa i barnomsorgen mer än en politisk kompromiss. En förskola,öppen för alla barn, blir aldrig en allmän förskola förrän avgifterna kommerner på en sådan nivå att de inte längre utgör ett hinder för barnens deltagandei verksamheten. På lång sikt bör målet vara en helt avgiftsfri förskola.Inför arbetet med att konkretisera förskolereformen vill vi från Vänster-partiets sida här lyfta fram tre viktiga ställningstaganden:- Från sida har vi som sagt länge stridit för att barn tillarbetslösa och föräldralediga ska ha samma rätt till plats i förskolan sombarn till arbetande föräldrar. En sådan garanti måste vara det första somgenomförs. En eventuell tidsbegränsning måste utformas så att den gåratt kombinera med en meningsfull struktur på den pedagogiska verksam-heten.- Avgiftstaket och de nya barnomsorgstaxorna måste utformas så att densammantagna effekten blir fördelningspolitiskt rättvis. Detta kan uppnåsbland annat genom reformer på skattepolitikens område. Annars riskerarresultatet i många kommuner att bli att de redan välbeställda får etttillskott som hushållen med de minsta inkomsterna inte alls fårnågon lättnad.- Dessutom måste den ekonomiska kompensationen till kommunernautformas så att den tar hänsyn till lokala förutsättningar och på ett sådantsätt att den inte innebär en permanent premiering av de kommuner - oftaborgerligt styrda och med många höginkomsttagare - som valt att ha lågaskatter och höga avgifter, medan högskattekommuner med låga avgifterinte får del av kompensationen.3 Kvalitet och utveckling i skolan3.1 Skolans situation - problem och möjligheterDet svenska skolväsendet har under en rad av år varit utsatt för hårdhäntanedskärningar och många stora förändringar. Skolan har påverkats starktav de allmänna tendenserna i samhället: åtstramningar av offentligautgifter med stora ekonomiska problem för kommunerna som följd; ökadsegregation och vidgade klyftor mellan höginkomsttagare ochlåginkomsttagare samt mellan infödda svenskar och invandrade svenskaroch minskad demokratisk delaktighet för stora grupper. Trots dettabehåller den svenska skolan sin position som en av välfärdens viktigasteinstitutioner och bedriver i de allra flesta fall utbildning av hög kvalitet. Isåväl som gymnasieskolan når av elevernabetyget godkänt i ämnena svenska, engelska och matematik. Samtidigtfinns det problem som inte blir lösta av att de förtigs. På vissa avgymnasiets program finns en orimligt stor andel elever som inte nårgodkänt i kärnämnena. I nedskärningarnas spår går det allt färre lärareoch annan skolpersonal på varje elev.Sammantaget är skolans allvarligaste problem att barn och ungdomar intekan garanteras en likvärdig skola med hög kvalitet. En grundläggandeförutsättning för att detta ska kunna uppnås är att skolan tillförs merresurser.Därför driver i andra sammanhang kravet på mer resurser tillkommunerna. Dessutom måste skolans eget arbetssätt och organisationförändras i riktning mot en sammanhållen ungdomsskola utan graderadebetyg men med stärkt inflytande för elever, föräldrar, lärare och övrigpersonal. På så vis kan skolan bli en i verklig mening lärande organisation.En förutsättning för en sådan förändring är att skolledarna ges tid ochmöjligheter att vara pedagogiska ledare inom organisationen. Vi har i andramotioner beskrivit våra förslag när det gäller skolans resurser, organisationoch arbetssätt. Oavsett resurserna, organisationen och arbetssättet behöverdock kvalitetskontrollen och elevernas rättssäkerhet stärkas.3.2 Översynen av skollagenEn översyn av skollagen har tillsatts. för på andraställen i den här motionen fram flera förslag som innebär förändringar avskollagstiftningen. De förslagen kommer vi att verka för i samband medarbetet kring skollagens översyn och vi avstår därför från att i detta lägeföra fram dem som hemställanspunkter. Vi vill dock redan nu peka på ettantal frågor som bör få sin lösning i det arbetet.Skollagen bör bli en rättighetslagstiftning för eleverna, snarare än enskyldighetslagstiftning för kommunerna. Detta är särskilt viktigt motbakgrund av den utveckling vi beskrivit ovan, som inneburit att kvalitetenoch likvärdigheten i skolan är i fara. I det sammanhanget vill vi särskilt lyftafram rättigheterna för funktionshindrade elever, rätten till deltagande iförskola för alla barn samt alla vuxnas rätt till vuxenutbildning upp till ennivå som motsvarar treårigt gymnasium. Skollagen bör dessutom innehållaminimikrav på tillgången till skolhälsovårdspersonal. föreslårockså att ges möjlighet till vitesföreläggande gentemot dekommuner som inte uppfyller de ställda kvalitetskraven.3.3 SärskolanRegeringen nämner i skrivelsen ökningen av antalet elever i särskolan,och konstaterar att dessa förändringar noga måste följas och analyseras,bland annat mot bakgrund av misstanken att ökningen skulle kunna beropå bristande resurser i grund- eller gymnasieskolan. delarden oron, och vi menar att frågan är så allvarlig att det inte räcker med ettallmänt konstaterande om vikten av analys. Vi menar att börges ett uttryckligt uppdrag att analysera ökningen av antalet elever isärskolan.3.4 VärdegrundsarbeteRegeringen nämner i kapitlet om värdegrundsarbetet vikten av att skolantillförsäkrar barnet dess rättigheter enligt . Vi menaratt skolan därutöver bör göra en betydelsefull insats genom att se till attalla barn känner till och dess innehåll.Vänsterpartiet vill också att regeringen i större utsträckning än vad somsker i skrivelsen uppmärksammar jämställdhetsfrågorna när det gäller värde-grundsarbetet. Det måste ses som en allvarlig brist att jämställdhetsfrågornainte nämns någon annanstans i skrivelsen än i de slentrianmässiga upprad-ningarna av värdegrundens olika beståndsdelar.Ett viktigt sätt för skolväsendet att arbeta med jämställdhetsfrågor vore atti större utsträckning kritiskt granska de läromedel som används ur ettjämställdhetsperspektiv. Ett genomgående drag i vår kultur är att beskriv-ningar av verkligheten utgår från en manlig norm, d.v.s. att beskrivningarnahandlar mer om män än om kvinnor, att de utgår från mäns erfarenheter ochatt män framställs som normala och kvinnor som avvikande. Dessutomtillskrivs män och kvinnor olika egenskaper på ett sätt som ofta låser fastindividen i stereotypa könsidentiteter. Kvinno-/genusforskningen har visathur detta mönster innebär att kvinnors underordning upprätthålls. Vi ärövertygade om att de läromedel som används i skolan inte utgör någotundantag från ovanstående resonemang. En kritisk granskning av läromedelur jämställdhetsperspektiv borde därför vara ett naturligt inslag såväl vidinköp av läromedel som i samtal med eleverna vid användningen avläromedlen i undervisningen.En sådan diskussion skulle befrämjas av att gjorde en genom-gripande granskning av läromedlen på samma sätt som påbörjats när detgäller fysikläromedel. Granskningen bör inte bara gälla de läromedel somskolorna köper in, utan också det gratismaterial som utgör en allt större delav läromedlen. Ett exempel på sådant gratismaterial är , vars brister lyckligtvis uppmärksammats avmedierna och forskare. Vi misstänker dock att det förekommer stora bristerur jämställdhetsperspektiv även hos annat gratismaterial och vill därförunderstryka vikten av att inte begränsa begreppet läromedel till betaldaläromedel.3.5 Föräldrarnas delaktighet i skolanVänsterpartiet delar de resonemang som regeringen för om föräldrarnasbetydelse för att stödja skolutvecklingen. Särskilt vill vi lyfta fram defördelar som en ökad föräldramedverkan har för föräldrarna själva,framför allt i många områden med stor andel invandrade svenskar. Härfinns goda exempel att hämta från Storbritannien.4 Gymnasieskolan4.1 Etappindelning av kärnämnenRegeringen anger i skrivelsen att man delar bedömning att enetappindelning av längre kurser i vissa kärnämnen bör prövas.Regeringen anger att alla kärnämneskurser utom i ämnet svenska i dagutgör en enda kurs och att dessa långa kurser ses som oövervinneliga avmånga elever. Det är delvis en riktig beskrivning, men möjligheten attdela upp kurser i kortare etapper finns redan i dagens system. Vi villframhålla vikten av att den översyn som har fått i uppdrag attgöra inte resulterar i förslag om fasta uppdelningar i kortare kurser,eftersom det låser fast undervisningen mer än . Vi vill inte heller attgraderade betyg ska ges på mindre delar av kärnämneskurser, eftersomdet ytterligare skulle öka stressen och betygshetsen i skolan. Det sombehövs är snarare, vilket vi angivit i andra sammanhang, en störrehelhetssyn i undervisningen och ett utökat ämnesövergripandeförhållningssätt.4.2 En flexibel och sammanhållen ungdomsskolaRegeringen anger i skrivelsen att flera skäl talar för en utveckling sominnebär färre program med ett bredare innehåll i gymnasieskolan.Vänsterpartiet välkomnar den insikten, och ser att den ligger i linje medförslag som vi tidigare framfört i . Vi har där föreslagit enflexibel och sammanhållen ungdomsskola. En sådan reform vore naturligmot bakgrund av att vi i praktiken har en trettonårig skola till följdav den inrättade förskoleklassen och till följd av att nästan allahögstadieelever fortsätter till gymnasieskolan. En sammanhållen ochflexibel ungdomsskola är också motiverad på grund av samhällets ocharbetsmarknadens utveckling, argument som regeringen själv anger iskrivelsen. En sådan skola, där teori och praktik varvas och där olikamoment i undervisningen kan ske då eleverna nått den mognad sombehövs för sådana studier, är ett utmärkt sätt att möta de utmaningar somsamhället ställer och ett sätt att bättre tillvarata varje elevsmöjligheter. En gymnasieskola med färre och bredare ingångar och flerval är ett mycket välkommet och viktigt steg i denriktningen. Det är då också viktigt att samordningen med den högreutbildningen förbättras, så att hela utbildningstiden blir sammanhållenoch utan svåröverstigliga hinder. Detta är särskilt viktigt för de eleversom kommer från hem som saknar studietradition.Vänsterpartiet vill också i anslutning till regeringens resonemang ommöjligheten att i en sådan gymnasieskola öka kärnan av baskunskaper, som främst består av kärnämnen, framhålla vårt tidigare krav på att införlivahistoria bland kärnämnena i gymnasieskolan. Kunskap och insikt om sinegen historia är en förutsättning för kritiskt tänkande och ett demokratisktförhållningssätt.5 Vuxenutbildning5.1 InledningSambandet mellan välfärd och en hög, jämnt fördelad utbildningsnivå iett land är vetenskapligt säkerställt. främsta konkurrensmedelborde vara en hög kompetensnivå, inte låga löner. Vi menar att Sverigesmålsättning bör vara att ha den högst utbildade befolkningen i världen.Vi vill också betona att det inte finns någon motsättning mellansatsningar på en generell, hög utbildning och satsningar påspetskompetens, tvärtom är de varandras förutsättningar. Mot dennabakgrund menar att vuxenutbildningen spelar enavgörande roll i det livslånga lärandet.En väl utbyggd vuxenutbildning av hög kvalitet- är ett instrument för att öka sysselsättningen och minska inkomst-skillnader,- minskar riskerna för att s.k. flaskhalsar ska uppstå,- ökar den medborgerliga kompetensen och därmed möjligheterna för fleratt aktivt delta i den demokratiska processen,- ökar den sociala mobiliteten och motverkar social snedrekrytering tillhögre utbildning,- är en viktig förutsättning för ett jämlikt och jämställt samhälle.Vänsterpartiet vill därför understryka vikten av alla vuxnas rätt tillutbildning motsvarande treårigt gymnasium i kärnämnen. Vi menar attregeringen bör överväga detta i arbetet med översynen av skollagen.5.2 Flexibilitet i vuxenutbildningenDet finns ett stort behov av flexibilitet och mångfald i omskolning,vidareutbildning och alla andra former av lärande för den vuxnabefolkningen. Vuxenutbildningen måste vara flexibel både då det gällerorganisation, innehåll, arbetsformer och arbetssätt. Detta kräver enutbyggnad av bl.a. distansutbildningen och ökade satsningar på modernkommunikationsteknik över hela landet. Utbildningens innehåll måsteutgå från de studerandes egna erfarenheter och konkreta, verkliga behov.Vuxna är i hög grad pragmatiska och vill veta vad de ska ha kunskapernatill. I vuxenutbildningen är det mycket betydelsefullt att det finns enväxelverkan mellan teori och praktik.En expanderande och flexibel vuxenutbildning kräver god tillgång påkunniga lärare. har därför tidigare föreslagit att en vuxen-lärarexamen inrättas. Vi avvaktar nu lärarutbildningskommitténs förslag dådet gäller utbildning av lärare för vuxenutbildning, grundläggandevuxenutbildning och folkhögskolan.Den vuxenpedagogiska forskningen måste få utökade resurser. En ytter-ligare satsning bör också göras på forskningen om folkbildning.Vi är glada för att regeringen markerar vikten av att kunna kombinerayrkesämnen med kärnämnen i den kommunala vuxenutbildningen. Vi tror attdetta kan ha mycket god effekt då det gäller rekryteringen till vuxenstudierfrämst bland män.Vi är också mycket nöjda med att de estetiska ämnena lyfts fram och attfolkhälsoperspektivet tydliggörs, inte minst med tanke på den skrämmanderapporten om de klassrelaterade bristerna i folkhälsan som publice-rades. Folkhälsoperspektivet behöver förstärkas ytterligare i vuxenutbild-ningen, liksom för övrigt inom hela skolväsendet.Vi föreslår att det i den kommunala vuxenutbildningen även ska kunnaingå ett längre, självständigt, specialarbete som kan göras enskilt eller imindre grupp.5.3 RekryteringFör rekrytering till studier bland studieovana vuxna utan studietraditionär behovet av uppsökande verksamhet och introduktionskurser stort. Enväl fungerande vägledning är också av avgörande betydelse för dennagrupp. Det är också viktigt att de individuella studieplanerna fårgenomslag och kan utvecklas till fullgoda planeringsinstrument som ävenbeaktar individuella behov och önskemål.Människors olika livssituation har i realiteten betydelse för hur man kansvara mot de krav som olika antagningssystem ställer. En ökad individu-alisering kräver att man utvecklar hur man vid bedömning av lämplighet förfortsatta studier ska kunna ta till vara den vuxnes informella kompetens,motivation, personliga fallenhet och intresse. Diskussionen kring dessafrågor behöver utvecklas vidare inom hela skolväsendet, och vi ser framemot en sådan diskussion.Studiestödet har stor betydelse för rekryteringen av vuxna lågutbildade tillstudier. Detta gäller särskilt kvinnor med barn. Det nya studiestödet måsteutformas så att det har god rekryteringseffekt och också motverkar densociala snedrekryteringen till högre studier.6 Kvalificerad yrkesutbildning m.m.Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY) har slagitmycket väl ut. När den nuvarande försöksverksamheten ska permanentasär det viktigt att den framtida fördelningen av kostnader mellan individ,arbetsliv och samhälle utreds. menar att arbetslivet härmåste ta ett betydligt större ekonomiskt ansvar. Vi har tidigare föreslagitatt övervinsterna i de stora exportföretagen överförs till framtidsfonderoch används för utbildningsändamål som en del i det livslånga lärandet,och vi vill här än en gång föra fram den tanken. Vi tror att kollektivafonder har större möjlighet att tillgodose utbildningsbehovet hos demsom har kort utbildning än personliga s.k. utvecklingskonton som främstskulle gynna de redan högutbildade.Vänsterpartiet föreslår också att en utredning tillsätts för att ta reda på huren eftergymnasial lärlingsutbildning skulle kunna utformas. En möjlighet ären lärlingsutbildning efter den tyska dual-modellen där företagen tar ett stortansvar, även ekonomiskt, och där riktig lön betalas ut till lärlingen.7 Hemställan7 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge i uppdrag att analyseraökningen av antalet elever i särskolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att se till att alla barn känner till FN:sbarnkonvention och dess innehåll,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge i uppdrag att ur ettjämställdhetsperspektiv granska de läromedel som används iskolan,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte införa graderade betyg på kortareetapper av gymnasiets kärnämneskurser,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa historia som kärnämne pågymnasiet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det i den kommunalavuxenutbildningen även skall kunna ingå ett längre,självständigt, specialarbete som kan göras enskilt eller i mindregrupp,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda hur en eftergymnasiallärlingsutbildning skulle kunna utformas.Stockholm den 28 maj 1999Britt-Marie Danestig (v)()()