ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sk803 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk803av , ()Utökade befogenheter för skattemyndighetenEkonomisk brottslighet är ett stort samhällsproblem ochbehovet av en samlad styrning av myndigheternasinformations- och kontrollåtgärder är tydlig. Denna typ avbrottslighet är ett mycket komplext fenomen som snabbtanpassar sig till nya lagar och nya affärsförutsättningar ochden förstår att utnyttja luckor i lagen. Den drar fördel av attaktörerna som försvarar samhällets intressen delvis styrs avolika regelverk och inte alltid lyckas samarbeta effektivt.Näringslivets konkurrens snedvrids därmed och seriösanäringsidkare slås ut.Ett effektivare brottsförebyggande arbete är en förutsättning för att kunnaminska brottsligheten. Vid prioriteringen av det brottsförebyggande arbetetmåste särskild vikt läggas på att förbättra samverkan, kunskaper ochkompetens. Ett viktigt inslag i detta arbete är att begränsa tillfällena ochincitamenten att begå brott.Preventiv ekonomisk kontroll (PEK) är en informations- och kontrollverk-samhet som bedrivs gemensamt av , polismyndig-heten, skattemyndigheten och på olika platser i landet.PEK är en polisiär ågärd med personal från skattemyndigheten och försäk-ringskassan som sakkunniga som biträder polisen.När det gäller torg- och marknadshandel, vilket är reglerat i lagen(1998:514) bedrivs skattekontroll av skattemyndigheten. Skattemyndighetenhar dock ingen möjlighet att avkräva legitimation av den/de som bedrivertorg- och marknadshandel. Om legitimation skall avkrävas måste polis-myndigheten göra detta.För att underlätta för skatte- och polismyndigheten vid dessa kontrollervore det önskvärt att även skattemyndigheten hade möjlighet att avkrävalegitimation av dem som bedriver torg- och marknadshandel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten för skattemyndigheten att kunnaavkräva legitimation vid kontroll av dem som bedriver torg- ochmarknadshandel.Stockholm den 22 september 1999Britt-Marie ()()
mot · GN02Sk804 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk804av , ()Rätt till F-skattsedelTrots intensiva påstötningar har regeringen inte lagt någotförslag till förenklingar när det gäller möjligheten att få F-skattsedel. Nuvarande ordning är ohållbar eftersom det förvissa personer tagit mycket innan de fått igenom sinbegäran. Från sida har man ocksåuppfattningen att det behövs förenklingar vidhandläggningen av F-skattsedel.De sökande bedöms oftast på felaktiga grunder och med bortseende frånförändringen när det gäller verksamhetsinriktningar. Det är lättare att få F-skattsedel om man lånar pengar och sätter in visst kapital till verksamhetsom kräver fysisk kapitalinsats än om man vill starta ett kunskaps- ellerserviceföretag.Nuvarande ordning måste ändras. Principen skall vara att den som villockså skall få F-skattsedel, såvida inte klara skäl talar emot. Det är angelägetatt inte minst ungdomar startar egna företag. Därför kunde det vara lämpligtatt varje svensk i anslutning till myndighetsåldern kunde få en informationom rätten att erhålla F-skattsedel och vad det innebär att bli egen företagare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om enklare regler för erhållande av F-skattsedel.Stockholm den 24 september 1999Göte ()
mot · GN02Sk805 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk805av , ()F-skattsedelDet förväntade beskedet att det skulle bli enklare förföretagare att erhålla F-skattsedel saknas ibudgetpropositionen /2000.För att F-skatt skall beviljas måste den som ansöker visa att han eller honbedriver näringsverksamhet, vilket kräver självständighet i relationen till enuppdragsgivare. Den som till exempel bara har uppdrag från sin före dettaarbetsgivare betraktas inte som självständig. Ofta har skattemyndigheternakrävt så många som fyra eller fem separata uppdragsgivare.Regeringens egen småföretagardelegation har varit kritisk ochpåpekat att reglerna är dåligt anpassade efter det moderna arbetslivets krav.För många av dem som söker F-skattsedel är det ofta svårt att bedöma vilkakunder man skall få som företagare. Avknoppning är en högst normal väg tillnyföretagande och att ett företag inledningsvis endast har en kund får intehindra dess etablering skrev delegationen i betänkandet "Bättre och enklareregler".Detta synsätt genomsyrar utredning där slutsatsen blevatt formuleringen "självständigt bedriven förvärvsverksamhet" skulle ändrastill "med viss grad av självständighet bedriven förvärvsverksamhet".Trots att de flesta remissinstanser varit positiva har regeringen ännu intelagt fram något förslag. Regeringen påpekade bl.a. i en proposition förra åretatt LO varit negativt till förslaget. Detta är anmärkningsvärt. Regeringensbeslut i förra årets budget att inte underlätta för företagare att fåF-skattsedelmissgynnar bl.a. arbetslösa LO-medlemmar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag som gör det lättare atterhålla F-skattsedel.Stockholm den 28 september 1999Ingvar ()()
mot · GN02Sk806 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk806av , ()Redovisning av skatter och arbetsgivaravgifterMånga människor i vårt land känner inte till vilka skatter debetalar och hur höga de är. Kännedomen omarbetsgivaravgifterna är allra sämst. Det beror i första handpå att arbetsgivaravgifterna inte normalt anges pålönebeskedet till den enskilde löntagaren. Okunnigheten ärdärför stor vad gäller hur stor del av arbetsgivaravgifternasom är ren skatt och hur stor del som utgörs av avgifterrelaterade till förmåner. Den anställde har också svårt attveta vilka förmåner han eller hon har rätt till så länge varkenskattedel eller avgiftsdel av arbetsgivaravgifterna redovisas.Arbetsavgifterna fungerar i praktiken som en dold skatt påarbete. Många blir minst sagt förvånade när de får reda påhur stor del av kostnaden för exempelvis en bilreparationsom utgörs av skatter och arbetsgivaravgifter.För att en bilmekaniker skall få behålla netto så får samtidigtsamhället i skatt och arbetsgivaravgifter. Bilmekanikern somreparerat ett enklare fel har i det här fallet skrivit en räkning på 259 kronor.När bilmekanikern har betalat vidare momsbeloppet, betalat sin arbetsgivar-avgift, betalat sin inkomstskatt så återstår det bara . Problemet förkunden som skall betala är att hon gör det för redan skattadepengar. Hennes arbetsgivare har betalat för att hon skall få utnetto i lön.Om fler vanliga människor kände till dessa fakta skulle aldrig det högaskattetrycket tillsammans med arbetsgivaravgifterna accepteras. Det är interimligt att en person som utför en tjänst får ett litet belopp netto medansamhället får nästan 4,5 gånger så mycket. Detta förhållande har givetvis iallra högsta grad bidragit till att många jobbar svart.På nästan alla andra områden anses det mycket viktigt att den enskildamänniskan får reda på exempelvis jämförelsepriser och hur stor del av prisetsom utgörs av moms. Självklart skall också den enskilde löntagaren ha rättatt få alla skatter öppet redovisade på lönebesked och inkomstuppgifter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att synliggöra skatter och arbetsgivar-avgifter.Stockholm den 29 september 1999Stefan ()()
mot · GN02Sk808 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk808av Carnerö, ()Gränssamarbetet mellan och NorgeGränssamarbetet mellanSverige och NorgeSamarbetet över den svensk-norska gränsen ökar allt mer,vilket inte minst visar sig i den tilltagande trafiken överSvinesundsbron. Handel, arbetspendlingar och flerindustrisamarbeten har lett till en trafikökning med 25procent . Genom denna utveckling harockså problematiken med gränsbarriärer och rörlighetuppmärksammats allt mer. Initiativ till nätverksbyggandeoch gränsöverskridande projekt bl.a. gällandenäringslivsutveckling, kultur och turism har tagits.Ett viktigt arbete pågår inom ramen för EU:s regional- och strukturpolitikvia INTERREG IIA. Syftet är att genom gränsöverskridande samarbete hittalösningar på gemensamma problem och på så sätt stärka utvecklingen igränsområdet. INTERREG IIA "Ett gränslöst samarbete" /blev godkänt av EU 1996 och omfattar 11 svenska och 9norska kommuner.Programmets vision är en gränslös region som, med hänsyn tagen tillmiljön, fullt ut utnyttjar regionens tillväxtpotential och stärker denkulturellaidentiteten. Samarbetet pågår inom fyra åtgärdsområden: näringslivsutveck-ling, kultur och turism, miljö och hälsa samt kompetensutveckling.INTERREG-samarbetet vänder sig i huvudsak till regionens offentligaaktörer, eftersom det krävs offentlig medfinansiering för att få EU-medel.Ett antal byråkratiska hinder har upptäckts som begränsarden rörlighet som allt fler eftersträvar. Exempel på sådana är attpostsorteringen mellan gränsregionerna är centraliserad, vilket medför attförsändelser trots korta avstånd kan ta orimligt . Veckopendlaremellan och , som kör en svenskregistrerad bil, kan riskera attfå betala tull och andra avgifter för införsel av bilen. Handläggningen avskattekort kan ta åtskilliga månader, vilket i sin tur förhindrar möjlighetentillkorttidsanställningar.Det pågående "gränslösa" samarbetet har stor betydelse för att ytterligarestärka gränskommunernas dragningskraft på bl.a. företagsetableringar, vilketbidrar till ökad sysselsättning och förbättrad kompetensutveckling. Genomett fortsatt och fördjupat arbete med att kartlägga och undanröja degränshinder som föreligger kan gränsregionens tillväxtpotential ge invånarnaframför allt i gränslandskapen , och utökademöjligheter till arbeten, utbildning och kulturupplevelser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett fortsatt och fördjupat gränsöverskridandesamarbete i syfte att undanröja gränshinder mellan och Norge.Stockholm den 4 oktober 1999Åke Carnerö (kd)()()
mot · GN02Sk809 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk809av , ()Miljöincitament i fastighetstaxeringenMiljöincitament ifastighetstaxeringenAlltfler människor känner ett ökat miljöansvar, när det gällerpåverkan på vår natur och hushållning med resurser. Inteminst gäller detta energiförbrukning i egna hem. Attindivider tar ett ökat ansvar är givetvis rätt. Staten bör se tillatt regler och anvisningar uppmuntrar enskilda att ta dettaansvar.Människor som av redan hårt beskattade pengar gör investeringar i sinabostäder för att t ex göra miljöförbättrande eller energibesparande åtgärderstraffas med dagens system i fastighetstaxeringen. Ju mer energibesparandeeller miljöförbättrande åtgärder som görs desto fler poäng erhålls och destohögre fastighetsskatt för den enskilde.T.ex. ger installation av värmepump, även sådan som är kombinerad medannan värmekälla, t.ex. biobränslepanna, tre poäng. Byte av gamla fönster tillisolerglasfönster, tre poäng. Annat konventionellt uppvärmningssystem, t.ex.direktverkande el, "kostar" endast två poäng.Detta ger naturligtvis helt fel signaler till fastighetsägarna. Investeringarsom leder till energibesparingar och miljöförbättringar skall premieras eller iskattesammanhang åtminstone vara neutrala. De bör definitivt inte beskattas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslag till ändring i värderingsunderlaget.Stockholm den 3 oktober 1999Catharina ()()
mot · GN02Sk810 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk810av , ()Återbetalning av skattemedelVarje år återbetalas ett antal skattekronor från de olikaskattemyndigheterna . kan desom får tillbaka på skatten anmäla att man vill haåterbetalningen insatt på konto.Om skattemyndigheterna inte får någon sådan uppgift så sker utbetalningvia utbetalningskort. Dessa transaktioner kostar både pengar för staten ochtid för den skattskyldige.De allra flesta människor har ett bank- eller postgirokonto. Det börfinnas lag på att all återbetalning sker via bank- eller postgiro till konto sominnehas av den skattskyldige. Det blir enkelt för den som är lycklig nog att fåpengar tillbaka; det sker en snabbare återbetalning och staten spar pengar påporto.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återbetalning av skattemedel.Stockholm den 29 september 1999Agneta ()()()()
mot · GN02Sk811 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk811av , ()F-skattsedelAlla möjligheter att öka sysselsättningen skall tas till vara.Det är viktigt att man på olika sätt stödjer och uppmuntrardem som vill starta företag. går många starta-eget-kurser och dessa kurser leder ofta till att nya företag startas.Det är viktigt ur många synpunkter att det är lätt att startaoch driva företag. Många startar företag i liten skala somsenare utvecklas och blir bärkraftiga företag, ofta med fleraanställda. Vi behöver ökad sysselsättning för att minskaarbetslösheten, och ett bra sätt att medverka till ökadsysselsättning är att minska byråkrati för dem som vill startaegna företag.Reglerna som gäller för att erhålla F-skattsedel tillämpas mycketrestriktivt och hindrar därigenom framväxten av nya företag och nya jobb.Vårt förslag är därför att regeringen återkommer till med förslagsom underlättar för alla som vill starta eget företag att erhålla F-skattsedel.Detta bör ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det måste vara enklare att erhålla F-skattsedelStockholm den 1 oktober 1999Birgitta ()()()
mot · GN02Sk812 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk812av , Per (v)Legitimationskontroll vid revisionerDet illegala skatteundandragandet håller sig fortfarande påen hög nivå. En av orsakerna till att man inte kommer åtekobrottslingar och folk som sysslar medskatteundandragande är att skattemyndigheterna inte hartillräckliga medel för att motverka och avslöja dem. Dethandlar både om ekonomiska resurser och rättigheter attgenomföra olika åtgärder i samband med revisioner.Vi vet också att vissa branscher är överrepresenterade när det gällerekobrott och skatteundandragande. Två av dessa är restaurang- ochbyggbranschen. Inom dessa branscher är man medveten om detta och äroroad över de problem som det innebär, inte minst av den snedvridning avkonkurrensen som uppstår med anledning av ekobrott ochskatteundandragande. rekommenderar t.ex.sina medlemmar att kräva att de anställda skall ha synlig legitimation på sig,för att visa att det inte är någon "svart" arbetskraft som används.Vänsterpartiet har krävt att skatterevisorer skall ha rätt attutföra legitimationskontroll vid revisioner, för att kunna stämma av dem somvid revisionstillfället arbetar på exempelvis en restaurang, motarbetsgivarregistret. Vad gäller restaurangnäringen skulle det vara enkelt attdra in eventuella tillstånd om kontrollen visar att det finns "svart"arbetskraftpå arbetsplatsen. Vi tror att en sådan lagstiftning skulle vara ytterst effektiv ikampen mot ekonomisk brottslighet och annat skatteundandragande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring som imotionen anförts om rätt till legitimationskontroll vid revisioner.Stockholm den 3 oktober 1999Per ()()
mot · GN02Sk814 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk814av , ()Reglerna för införsel av alkohol till SverigeInledningSverige utgör en del av EU:s inre marknad. I samband medinträdet i EU erhöll dock undantag, som innebar attden inre marknaden inte fullt ut behövde implementeras.Detta undantag gällde införsel till av alkoholhaltigadrycker.InförselundantagetDet normala på den inre marknaden är att Europamedborgarefritt kan medföra varor för personligt bruk över gränserna.Öl, vin och sprit betraktas härvidlag som alla andra varor.För att i någon mån antyda vilka kvantiteter som kan anses vara förpersonligt bruk har EU fastställt indikativa gränser. Enligt dessa bör 10 litersprit, starkvin, vin och öl per resa utan vidarekunnatas för gott som en införsel avsedd för personligt bruk. Vid större kvantiteterankommer det på resenären att inför berörd tullmyndighet göra troligt atthans införsel verkligen är avsedd för personligt bruk och inte utgör ett led inäringsverksamhet.Sveriges undantag innebär att de europeiska, indikativa gränserna harersatts med svenska, absoluta gränser på en väsentligt lägre nivå. Sålunda fåren resande från ett annat EU-land till endast medföra sprit, 3liter starkvin, vin och öl.Det svenska undantaget är tidsbegränsat och gäller fram till halvårsskiftetår 2000. Regeringen tycks för sin del vilja bortse från tidsgränsen. Eftersomundantaget finns intaget i ett direktiv och gäller en skattefråga tycksregeringen mena att det krävs enhälligt beslut för att ändra direktivet.Innebörden skulle då vara att har vetorätt mot ett borttagande avundantaget.Nämnda tolkning delas inte av kommissionen och av andra medlemsstater.De undantag som har medgivits , och har alla varittidsbegränsade. Såväl som har också sedermera accepteratatt successivt, till utgången av 2003, anpassa sina införselregler till vad somnormalt gäller på den inre marknaden.Avveckling av undantagetDet svenska undantaget är riktat mot svenskaalkoholkonsumenter. Till skillnad från andraEuropamedborgare hänvisas svenskarna till att handlaalkoholdrycker i det egna landet. Vi kan därmed inte dranytta av den inre marknadens möjligheter. Den inremarknaden fungerar därmed inte som det var tänkt.Ordningen reducerar på detta område svenskarna till enandra klassens Europamedborgare. Den bidrar dessutom tillekonomisk brottslighet genom illegal införsel.Mot angiven bakgrund bör inte begära ovillkorlig förlängning avinförselundantaget efter . I stället bör inriktningen vara attSverige i likhet med successivt avvecklar undantaget och tillämparnormala EU-regler allra senast fr o m . Detta bör gesregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om slopande av undantaget för införsel av alko-holhaltiga drycker till från övriga EU.Stockholm den 5 oktober 1999Mikael ()
mot · GN02Sk815 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:SK815av ()Organiserad brottslighetDe svenska skattereglerna, inte minst på tobaks- och alkoholområdet, harskapat en stabil ekonomisk bas - i form av smuggling - för en stor ochvälorganiserad kriminalitet. När nu dess nätverk och distributionskanaler ärvälfungerande, är det hög tid att på allvar utreda lämpliga motåtgärder frånsamhällets sida.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om organiserad brottslighet.Stockholm den 4 oktober 1999Bertil ()1
mot · GN02Sk817 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk817av , ()KontrolluppgifterBakgrundMånga människor sparar pengar i aktiefonder. Det ärvanligt att fonderna, både svenska och utländska, förvaltasav svenska banker. Bankerna skickar årsbesked till denenskilde fondinnehavaren. Dessutom skickas enkontrolluppgift. Kontrolluppgiften innehåller dock vanligtvisbara information om svenska aktiefonder. Det framgår alltsåinte av kontrolluppgiften om försäljning av värdepapperskett i aktiefond med säte i annat land.Den skattskyldige kan lätt förledas att tro att kontrolluppgiften från bankenär fullständig. Det kan i många fall, efter rättelse, leda till skattetillägg på40 %. Situationen som beskrivits innebär också merarbete förskattemyndigheterna i försöken att få fram korrekta uppgifter. Man får hellerinte bortse från den uppenbara risken för skatteundandragande som detta kange upphov till.FörslagSkyldigheten att lämna kontrolluppgift regleras i lagen omsjälvdeklaration och kontrolluppgift (1990:325). Motbakgrund av vad som beskrivits är en översyn avlagstiftningen på det här området nödvändig. Vad som ovananförts bör som sin mening ge regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av lagstiftningen påkontrolluppgiftsområdet.Stockholm den 30 september 1999Marie ()Per ()
mot · GN02Sk818 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk818av , ()VärmlandsgränsenBakgrundI delar av är möjligheten till en effektivarbetsmarknad över gränsen mot viktig. Sedan mångaår har man i både och strävat efter attunderlätta för medborgare att arbeta i det andra landet. Trotsdet finns fortfarande krångel och informationsproblem. Detär främst frågor inom skatte-, tull- ochsocialförsäkringsområdet som vållar problem. Förutom långahandläggningstider blir också behandlingen ochbedömningen av ärenden olika från gång tillgång. Det finns en lång rad exempel på hur människorslussats runt till olika myndigheter. Detta skapar irritationoch försvårar för den enskilde arbetstagaren.Det som beskrivits bekräftas i en undersökning som gjorts på uppdrag avlänsarbetsnämnden i och den norska motsvarigheten i Hedmarksfylke. I undersökningen har man ställt frågor till arbetsförmedlingar på bådasidor gränsen och till arbetstagare, främst svenskar som arbetar i Norge.FörslagJag föreslår att den regionalpolitiska utredningen får iuppdrag att se över den gränsproblematik som kan uppståenligt beskrivning ovan. Det kan t ex gälla möjligheterna atteffektivisera tillhandahållandet av skattekort ochpersonnummer, möjligheten att förbättra skyddet vidsjukdom, se över regelverket för användandet av bil i detandra landet eller hur information kring arbete i annat landkan förbättras. Vad som ovan anförts bör som sinmening ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen uppdrar åt den regionalpolitiskautredningen att utreda gränsproblematiken.Stockholm den 30 september 1999Marie ()
mot · GN02Sk819 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk819av Kenneryd, ()och uppbördAnslagsberäkningCenterpartiet föreslår för utgiftsområdet en besparing med utgångspunkti det moratorium för realt ökade anslag till statliga verk och myndighetersom beskrivs i partiets budgetmotion. Inom utgiftsområdet är anslags-uppräkningen för de myndigheter som fått ökade anslag totalt 71 369 000kronor. föreslår att anslagen A 1 och A 2 inte realt räknasupp och att anslaget B 1 ges mer än vad regeringenföreslagit.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 3Skatteförvaltning och uppbörd enligt följande uppställning:Tabell 1: (Anslag (tkr) Budget C )den 5 oktober 1999Rolf Kenneryd (c)()()()()