mot · GN02MJ306 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ306av , ()SkogspolitikenInledningSkogspolitiken ligger fast och en ny utvärdering kommerredan 2001. Skogsvårdslagens bestämmelser skall geramarna för skogsskötseln. Inom dessa ramar skallskogsägarna vara beslutsföra i sitt skogsbruk. Detta rimmarväl med skogsbrukarnas nedärvda ansvar och syn påförvaltarskap. Miljöansvaret inom sektorn skall delas mellannäring och stat. Kunskapslinjen - stödd på utbildning,rådgivning och information - måste vara den ledandeprincipen både för produktions- och miljöfrågor i en näringsom skogsbruk med tiotusentals aktörer och arbetsföretag.När skogspolitiken efter vissa perioder utvärderas avregering och riksdag görs bedömningen om de övergripandepolitiska målen har uppnåtts.Utvärderingen 1998 visade att miljöfrågorna i skogsskötseln hade stadigtförbättrats. har lagts ned mycket stora resurser på att förbättramiljöhänsynen och anpassa skötselmetoderna. Arbetet med att ta framunderlag för markavsättningar har varit intensivt, ett reservatsprogram harantagits och staten har ställt nya och betydligt större anslag till förfogandeför markavsättningar. Miljöarbetet på fältet drivs på genom den storasatsningen Grönare Skog, där såväl staten som näringen och andraintressenter deltar.Vid utvärderingen framkom däremot oroande tecken för skogsvårds-arbetet. Vi anser därför att skogsvårdsorganisationens resurser i högre gradän nu borde satsas på produktionsfrågor i skogsbruket. Det är viktigt , när den nu skall gå igång på allvar, koncentrerasmot skogsvårds- och produktionsfrågor.En av de viktigaste uppgifterna för är att övervakaskogarnas hälsa och sundhet så att kommande generationer har tillgång till enfrisk skog och kvalitativt god skogsråvara. Här har emellertid arbete ochresultat uppvisat brister.Skogsvårdsorganisationen har inte tillgång till utredningsresurser för attmetodiskt kunna bearbeta nya skador och kalamiteter som t ex den pågående"ekdöden" som uppträder fläckvis inom stora områden av . Detsaknas möjlighet för myndigheten att begära särskilda bidrag förskadeinventeringar vid t ex granbarkborreangrepp eller för aktiv bekämpningvid omfattande utbrott av insektsskador. Detta är en brist som måste rättastill.ViltskadorStaten har agerat oansvarigt då man tagitalltför lätt på klövviltets svåra skador på framför allt plant-och ungskogen men också biodiversiteten. Skadorna är bådekvantitativt och kvalitativt sett oacceptabla och kommer attförsämra skogarnas ekonomiska och ekologiska värdenframöver. Särskilt allvarligt är det att kvaliteten sjunker,eftersom det sannolikt är kvaliteten som ger svensktskogsbruk de stora mervärdena . Man kan jämföramed situationen i . Där har man bemästratsituationen och undviker därmed klövviltskadornaslångsiktiga konsekvenser.Det finns flera skäl till skogs-Sveriges brydsamma situation. Ett är attskogsvårdsorganisationen inte haft personella eller andraresurser att verka på fältet med inventeringar och rådgivning omskogsskadorna till markägare och jägare. Man har heller inte i nämnvärdgrad använt sig av lagstiftningens möjligheter. har undersenare år varit mycket aktivt i frågor om biodiversiteten i landet och inteminst har ögonen riktats mot skogsbrukets effekter på mångfalden. Däremothar det varit påfallande tyst om viltbetets effekter. Naturligtvis inverkar ävenjakt- och viltvårdspolitiken. Trots goda intentioner att decentraliserabeslutsfattandet och överföra mer av ansvar för vården av viltet påmarkägarna genom de nyinrättade älgskötselområdena har en god balansmellan älgvård och skogsvård på alltför många ställen inte uppnåtts.Vi anser att staten och myndigheterna måste agera på ett ansvarsfullare sättän . Det är viktigt att skogsvårdsorganisationen verkligen tar tag iproblemet. Symptomatiskt nog fanns frågan inte med vid utvärderingen avskogspolitiken. Vi föreslår att en utredning tillsätts som ser överälgskötselområdena och eventuellt föreslår förändringar, som gör attområdena kan spela den roll som var avsedd. Utredningen bör också lämnaförslag till hur de lokala samråden, där markägare, jägare ochskogsvårdsmyndigheten ingår, skulle kunna bli effektivare.Kalkning och gödslingLuftföroreningarna ger effekter på skog och skogsmark långtin . Detta är ett av våra svåraste miljöproblem,som måste ta på större allvar än . Olikaforskarskolor, vilka tidigare gjort olika riskbedömningar, är eniga om att skogsmarken - trots minskade antropogenautsläpp - ännu kommer att få ta emot syra-mängder, som överskrider markens kritiska belastningsgräns.Skogsstyrelsen har presenterat ettkalknings/vitaliseringsprogram för skogsmarken. Detta hargenomgått en omfattande miljökonsekvensbedömning.Enligt står man vid ett vägskäl, att antingenövergå från försöksverksamhet till operativt arbete elleravsluta verksamheten. Sannolikt tappar tillverkare avvitaliseringsmedel och spridningsentreprenörer intresset förverksamheten såvida inte staten ger signaler om kraftfullaremotåtgärder mot försurningen av mark och vatten. Det ärdärför oroväckande att regeringen valt att inte göranågonting. Vi anser att regeringen nu borde geSkogsstyrelsen i uppdrag att inkomma med ett revideratkalknings/vitaliseringsprogram, där mark- och sjökalkningensamordnas och verksamheten ges utökade medelsramar ochstabila arbetsvillkor.Forskning och utvecklingFör gav regeringen i ettvälkommet löfte till den trämekaniska industrin omhälftenfinansiering av ett FoU-paket. Totalt skulle paketetomfatta fördelade på industrin, . Handläggningen har emellertid gåttmycket trögt från Nuteks och sida och någonverksamhet baserad på dessa medel har knappast påbörjats.Det kan naturligtvis finnas flera plausibla skäl bakom detta,men vi finner det angeläget att regeringen följer uppsituationen och verkar för att FoU-verksamheten tar fartinom denna för så viktiga industrigren. Det får intebli så att kompetenta och framåtsyftande satsningarblockeras därför att villkoren är oklara eller att finansiärerställer orimligt höga krav på projekt. Noteras kan attutvecklingsprogram vid t.ex. snabbarekommit igång tack vare ett kraftfullt engagemang frånnäringen i södra behöver bygga mer i trä i . En tillbakahållande faktor har längevarit de statliga byggnormerna. Det var därför hög tid att förbudet att byggaträhus i mer än två våningar togs bort. I byggbranschen anser man attbyggnormerna bör kunna anpassas betydligt bättre till materialet än vad falletär . Det är viktigt att är aktivt och följer upp denteknikutveckling som glädjande sker vid flera universitet t.ex. i ,och på i . Det ligger också på statens ansvar attverka för att de internationella byggnormerna inte diskriminerar byggande iträ och därigenom blir ett hinder för svensk export av olika byggelement.Även om byggande av träbroar kommit igång igen i landet finns ännuVägverkets normer, som utgör hinder mot att konstruera längre träbroar. Detär angeläget att staten låter sakkunniga titta på de statliga verkens hanteringav byggnormer som berör trämaterialet.SkogsstyrelsenDet måste anses anmärkningsvärt att , somstatligt verk med ansvar för landets största naturresurs,saknar medel att vidta angelägna utredningar ochundersökningar om förhållanden i skogen och skogsbruket.Som ett exempel kan nämnas att näringen fick ta initiativ tillinventeringar och andra föranstaltningar i samband med detallvarliga angreppet på . Dennabrist på utredningsresurser har tydligt pekatpå vid utvärderingen av skogspolitiken. Vi vill ställa ossbakom denna anmärkning från myndighetens sida.Det är också angeläget för staten att se närmare på inlandsskogsbruketsframtid i . En annan värdefull studie som bör genomföras är hurvillkoren för ädellövskogsbruket utvecklats i Sverige.Skattefrågor m.m.Regeringen föreslår en höjning av dieselskatten med 25 öreper liter. Detta drabbar inte minst skogsbruketsarbetsmaskiner och fördyrar näringens transportkostnaderytterligare. Inget konkurrentland har så hög dieselskatt iskogen som . Men många länder, inklusive våragrannländer, subventionerar skogsbruket. Av flera orsaker ärlönsamheten i det svenska skogsbruket betydligt svagare än idet finska skogsbruket. Förslaget att höja dieselskatten till2,/liter som regeringen ger bör ersättas med vadModerata samlingspartiet föreslår, också i annatsammanhang, nämligen att sänka skatten till per liter.Att fördyra det svenska skogsbruket blir i praktiken liktydigtmed att byta svensk skogsråvara mot importerad ved. Vianser att svenska staten skall värna om det svenskaskogbrukets konkurrenskraft, inte tynga näringen medkostnader som andra länders skogsbruk besparas.Frågan om reavinstbeskattningen vid avyttring av fastighet som ägs avenskild person är hanterad på ett närmast klandervärt sätt av regeringen. Attbeskattningen vid fastighetsöverlåtelser är rimlig och förutsebar är ettgrundvillkor för fortsatt livskraftigt, enskilt ägande av skog i landet. Förfamiljeskogsbruket blir effekterna vid generationsväxling förödande omingenting görs beträffande den skärpning av reavinstbeskattningen somförestår 99/00. Vi föreslår att nuvarande skatteregler förlängsett år tills ett nytt förslag hunnit utredas.Frågan om konkurrenslagens tillämpning vad gäller samverkan mellanskogsägare i skogsägareföreningar har aktualiserats i samband med måletmot Södra. En eventuell ändring av konkurrenslagen utreds iRegeringskansliet. Vi anser i detta sammanhang att det är viktigt att olikaföretag får konkurrera på lika villkor oavsett företags- och associationsform.Internationell bevakningSverige är ett viktigt skogsland och mycket står på spel närskogsfrågor processas internationellt i olika politiska fora.Regeringens organisering av det internationellaskogssamarbetet behöver och måste förbättras somdet är viktigt att påpeka att skogspolitiken skall varanationell och de propåer som ibland kommit att t.ex. EUskall ha en gemensam skogspolitik avvisas.Staten har ett ansvar för att inom EU och i internationella processer främjaden svenska skogsbruksmodellen, baserad på dokumenterad uthållighet ochlikställda mål för produktion och miljö. Internationell acceptans för vårtskogsbruk är grunden för en fortsatt framgångsrik svensk skogsindustri-export. Det är regeringens skyldighet att avsätta tillräckliga resurser för attkraftfullt kunna företräda svenska intressen vid förhandlingar ominternationella överenskommelser som berör skogsbruk eller handel medskogs- och skogsindustriprodukter. I det korta perspektivet är det särskiltviktigt att motverka att man via subsidier för skogliga åtgärder snedvriderkonkurrensen mellan EU:s medlemsländer genom felaktig tillämpning avAgenda 2000:s regelverk.Vidare måste regeringen aktivt verka för att klimatkonventionens reglerinte får en sådan utformning att de missgynnar det aktiva och miljömässigtledande svenska skogsbruket.ReservatsbildandeRegeringen har beställt en ny reservatsstrategi avNaturvårdsverket. Av det förslag som lagts framgår attmyndigheterna behöver förstärkas personellt om statensreservatsmål skall kunna uppnås och rättssäkerhetupprätthållas. Vi stöder sådana förslag.Vad sedan gäller själva strategin förordar satsningar påstorreservat och hävdar att pengar till förvärv av mer mark är viktigare änskötsel och vård av de reservat som avsätts.Vi anser att inte agerar med den följsamhet som krävs tillverkliga förhållanden. Eventuella storreservat bör så långt möjligt förläggastill statlig mark. Då det kan förväntas att flertalet nya reservat kommer attavsättas i södra och är det viktigt att myndighetenuppmanar till en utveckling av arbetsmodeller, där reservatsavsättningarkombineras med andra metoder för att bevara natur- och kulturvärden med sålitet intrång i boende och brukande som möjligt.När lade grunden till den nya skogspolitiken med tvåövergripande mål gav man sektorsmyndigheten ansvar för att vidbehov komplettera med särskilda delmål. beslutade omen uppsättning sektorsmål. Kort därefter fick man i uppdrag av regeringen attbidra med att ta fram särskilda delmål till miljökvalitetsmålet "Levandeskogar". Det är naturligtvis viktigt och riktigt att dessa delmål enligt skogs-och miljöpolitiken blir överensstämmande och ligger i linje med varandra.Det har hos myndigheterna funnits ett begär att på riksnivå utarbeta helauppsättningar av kvantifierade delmål, framför allt på miljösidan. Vi villvarna för en sådan utveckling. Grundkonceptet för målstyrningen iskogspolitiken är att staten och näringsutövarna - inom vissa ramar - gesfrihet att finna lösningar som är kostnadseffektiva och lokalt anpassade. Dåöppnas också praktiska möjligheter för myndigheter och näring att isamförstånd och på regional och lokal nivå ta upp diskussioner omanpassade mål som kan bli en verklighetsförankrad förlängning av delmålsom antar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skogsvårdsorganisationens utredningsresurser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skogspolitikens produktionsmål,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om viltskador,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kalkning och vitaliseringsgödsling,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning och utveckling, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dieselskatten,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reavinstbeskattningen, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationell bevakning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reservatsbildande.Stockholm den 29 september 1999Göte ()()()()()()()()(m)()()()1 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till FiU.2 Yrkande 5 hänvisat till NU.