mot · GN02Sf637 · 1999-10-05 00:00:00 — Detta bör ges regeringen till känna.Språkets betydelseKunskaper i svenska språket är av stor betydelse förmöjligheterna att komma in på arbetsmarknaden.Otillräckliga kunskaper i svenska språket kan leda tillutanförskap och brist på förståelse för det som sker isamhället, och därmed ökar risken för marginalisering. Ävenföräldraskapet kan försvåras då barnen snabbt lär sig ett nyttspråk.Personer som talar bra svenska men bryter möts ibland med en avvaktandeattityd från personer som har svenska som modersmål. Förståelsen för attsvenska kan talas på olika sätt är ännu inte etablerad i . Dialekter ärnumera accepterade och på samma sätt måste svenska som talas medbrytning accepteras.Barn behöver hjälp med läxläsning. En förälder som talar dålig svenskakan ha svårt att hjälpa barnen med detta. På sina håll i landet har det byggtsupp en frivilligorganisation runt skolan för att hjälpa barn med läxläsning.Svenska för invandrare, sfiKunskaper om språk, kultur, historia, lagar och regler äravgörande för invandrarens möjligheter till arbete ochdeltagande i samhällslivet. Kunskaper i svenska språket är enförutsättning för att kunna etablera sig i det svenskasamhället. En del elever i sfi-undervisningen har intetillräcklig motivation för att lära sig svenska. En ändringmåste till men för detta krävs att sfi-undervisningen ärfordrande både vad gäller effektiv tid och resultat. Kvalitet,pedagogik och metodik i undervisningen måste förbättras.Sfi-undervisningen ska också anpassas till elevernas olika behov ochförkunskap. Undervisningen bör nivågrupperas efter studiebakgrund ochintresse. Arbetsplatspraktik och studier bör varvas och barnomsorg ochundervisning bör i möjligaste mån samlokaliseras. Undervisning och praktikbör pågå och det bör ställas krav på motprestationer. Dettabör ges regeringen till känna.ModersmålModersmålet ger barnen möjlighet att behålla sitt språk ochfå tillgång till den egna kulturen. Modersmålsundervisningen(tidigare benämnt hemspråksundervisning) är ett led i denpedagogiska processen där barnen genom att befästa sittmodersmål lägger grunden för vidare språkinlärning. Vidbristfälliga kunskaper i svenska är modersmålet också ettviktigt stöd för övriga ämnen. Läraren är ofta även en viktigkontaktlänk mellan hem och skola.Större valmöjlighet i modersmålsundervisningen är eftersträvansvärd. Föratt öka valfriheten bör eleven få en "modersmålscheck". Denna ska kunnalösas in hos godkänd utbildningsanordnare. Det kan vara skolan som organi-serar och står för undervisningen t.ex. studieförbund, invandrarorgani-sationer, komvux etc. Godkänd utbildningsanordnare ska vara kvalitets-säkrad och kommunen ska kontinuerligt utvärdera undervisningen som iövriga skolan. Med detta system ökas valfriheten för den enskilde ochundervisningen kan även starta tidigare än vid skolstart. För mindre språk därdet inte går att uppfylla kraven på fem elever innebär detta ökad möjlighet attfå undervisning i modersmål. Detta bör ges regeringen till känna.BoendeMänniskor lever och bor i förorterna, många, de flesta, trivsoch vill inte flytta. Ändå har det officiella samhället svårt attinse att människor finner sig väl till rätta i dessabostadsområden. Det offentliga samtalet kretsar, ofta inedvärderande ordalag, om miljonprogramsområdenas yttremiljö utan tanke på att det är människors hembygd som dettalas om. Utvecklingen av förorterna måste ske i samarbetemed de boende och det offentliga samtalet om områdenabygga på respekt för att människor lever och verkar här.Förorterna, speciellt de som har en etnisk och kulturell mångfald, harförutsättningar som inte finns på andra håll. Det är helt klart att språklig ochkulturell mångfald är en tillgång i en alltmer internationaliserad värld. Dessaskiftande erfarenheter måste tas till vara. Förorterna kan utvecklas i riktningmot att bli städer med en allomfattande service.Segregationen är stor, inte enbart i storstäderna, utan i de flesta städer iSverige. I varje stad och tätort finns områden som lider av eftersatt underhåll,sociala problem och stor omflyttning. Ofta bor människor med kulturelltskiftande bakgrund i dessa eftersatta bostadsområden men vi vill påstå atthomogena områden med enbart personer med traditionellt svensk bakgrundkan vara ett större problem. Förståelsen för det avvikande kan vara svårareatt uppnå och segregationen svårare att bryta i ensidiga områden. Problemetblir ännu större när det är flertalet beslutsfattares vardagsmiljö.Vissa bostadsområden är starkt eftersatta i fråga om underhåll och servicetrots att hyrorna ligger på samma nivåer som lägenheter i andra, merexklusiva bostadsområden. Hyressättningen bör i högre grad spegla deförhållanden som råder och de kommunala bostadsbolagen har ett särskiltansvar för detta. Detta innebär inte att vi förordar införande av så kallademarknadshyror. Ett fullständigt införande av marknadshyror skulle i värstafall innebära en ännu större segregation. Detta bör ges regeringen till känna.Ett alltför ensidigt bostadsägande i utsatta bostadsområden bidrar till attsänka standarden. De boende har ingen möjlighet att välja en annanfastighetsvärd om de vill bo kvar i området. Fastighetsägandet bör spridasoch försäljning av enskilda bostäder till de boende stimuleras. Det ska varamöjligt att göra en bostadskarriär inom samma område. Därför måste olikaupplåtelseformer finnas inom samma område. De kommunala bostads-bolagen bör stimulera de boende till självförvaltning av bostadshusen. Dettabör ges regeringen till känna.Servicen måste förbättras. Vissa områden saknar post, apotek, bank ochannan service. De statliga bolagen har ett särskilt ansvar att upprätthålla ochutveckla servicen i utsatta bostadsområden. Om bostadsägandet ochboendeformerna tillåts bli mer varierade kan också den privata och offentligaservicen få större underlag. Fastighetsägare, kommuner, näringsliv, före-ningar och framför allt boende kan gemensamt starta ett lokalt utvecklings-arbete. Statliga resurser för detta ändamål bör kopplas till en sådan process,med de boendes kraft som främsta tillgång. De kommunala fastighetsägarnahar ett speciellt ansvar att sätta låga hyror på affärslokaler och ibland byggaom lägenheter till företagslokaler så att privat verksamhet har möjlighet attväxa fram. Detta bör ges regeringen till känna.Vård och omsorg Det finns ett ökat behov av flexibilitet och respekt för denenskildes önskemål inom äldreomsorgen. Arbetssättet iomsorgen kommer också att behöva påverkas av att en högreandel människor med olika kulturell bakgrund är i behov avhjälp. Människor med demens glömmer ofta de språk som detillägnat sig senare i livet och trygghet för dessa människorkan bara skapas om äldreboenden byggs upp på språkliggrund. Rekrytering av vårdpersonal med olika kulturellbakgrund är viktigt för att öka kunskapen om de skillnader isynen på åldrande och död som finns i olika kulturer. Dettabör ges regeringen till känna.Personer som inte har svenska som modersmål ska ha rätt till tolk. Inomsjukvården handlar det ofta om frågor som för många människor kan kännasytterst besvärande. Därför krävs en förtroendefull kontakt mellan läkare ochpatient. I de fall det krävs en tolk är denna länken till förtroende. Självklartbör den som är i behov av tolk kunna välja om det ska vara en man ellerkvinna. Det bör vara landstingens uppgift att se till att det valet kan göras.Samtidigt är det viktigt att konstatera att den äkta maken eller släktingar intealltid är lämpliga för att skapa ett förtroendefullt samtal mellan läkare ochpatient. Valmöjligheten får inte leda till minskad personlig frihet för denenskilde, vilket det kan göra om en släkting eller make är det enda möjligavalet. Detta bör ges regeringen till känna.En politisk uppgift är att verka för att personer med skiftande kulturellbakgrund och språklig kompetens får anställning inom vården. Det kanbehövas kompletterande utbildningar för personer med examen i ett annatland.De som kommer hit sent i livet har ingen eller liten folkpensionsrätt iSverige. Därmed blir många ålderspensionärer beroende av socialbidrag. Detär i längden inte en rimlig lösning. Staten bör överta kostnadsansvaret fördetta. Regeringen bör återkomma med förslag i denna riktning. Dettabör ges regeringen till känna.BegravningenAtt mista en nära anhörig är svårt och begravningsritualer ärett sätt känna trygghet i av sorg. Olika kulturer harolika sätt att visa respekt för den som avlidit och olika sätt attfinna trygghet i en svår situation. De olikabegravningstraditionerna möter ibland på hinder medsvenska regler, förordningar och konventioner, regler somofta är skapade efter protestantiska riter, och praktisktillämpning. I andra religioner har andra riter utvecklats somför det svenska begravningsväsendet kan te sig annorlundaoch som ibland är svåra att tillfredsställa. Det är viktigt attsamhället visar förståelse för olika kulturer och försökerövervinna de svårigheter som regelverket kan ställa till med.Kvalitet i bemötandet förutsätter att begravningsväsendet ärtillmötesgående för enskildas önskemål.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om segregationen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mänskliga rättigheter och kulturell tradition,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om extra åtgärder för ungdomar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vidgad rösträtt,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalt utvecklingsarbete,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om brukarinflytande,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om invandrarbegreppet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU-körkortet,59. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en sammanhållen diskrimineringslagstiftning,110. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medborgarskap för statslösa barn,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dubbelt medborgarskap,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om borttagande av medborgarskapskravet förnämndemän,213. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning i domstolarna,214. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om säkerhetsklassade tjänster,215. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordning och samverkan på lokal nivå kringarbetsmarknadspolitiken,616. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mångfaldsplaner,617. att hos regeringen begär förslag om lagstiftning förekonomiska utvecklingszoner,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationella arbetsförmedlingar,619. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barnomsorg och skola,420. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det fria gymnasievalet,421. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenska för invandrare,422. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om modersmålscheck,423. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om marknadshyror,724. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om varierat bostadsägande och varierandeupplåtelseformer,725. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om servicen i utsatta bostadsområden,726. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vård och omsorg,327. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten till tolk,328. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om invandrade pensionärers beroende av social-bidrag.Stockholm den 23 september 1999Lennart ()()()()()()()1 Yrkandena 4-6 och 9 hänvisade till KU.2 Yrkandena 12-14 hänvisade till JuU.3 Yrkandena 26-27 hänvisade till SoU.4 Yrkandena 19-22 hänvisade till UbU.5 Yrkande 8 hänvisat till TU.6 Yrkandena 15-16 och 18 hänvisade till AU.7 Yrkandena 23-25 hänvisade till BoU.