ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Kr239 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr239av , ()Vadstena-AkademienVadstena-Akademiens verksamhet är unik på så sätt att den på en litenort ute i landet kan erbjuda opera i klass med den som normalt ärförbehållen storstäderna. Vadstena- har också eninternationell status. Det är den enda svenska institution som jämteDrottningholmsteatern tas med i de internationella festivalöversikternaoch som regelbundet recenseras internationellt.Vadstena-Akademien är en av landets viktigaste institutioner för forskningoch utbildning på hög nivå inom musikteaterområdet. Dessa verksam-hetsgrenar kombineras med uppsättningar av såväl äldre som nyskrivenmusikteater av hög klass.Ett samarbete med inleddes då elevernapå Campus program Kultur, samhälle och mediagestaltningdeltog i arbete. Sommarkurser genomfördes ocksåmed utgångspunkt i båda operauppsättningar: Gestalt-ningsprocessens teori och praktik, 7p och Dokumentation och kulturproduk-tion, 6p. Dessa planeras även år 2000.Vadstena-Akademiens ekonomi är mycket ansträngd. Om inte kan erhålla ett statligt bidragstillskott hotas dess verksamhet igrunden. Då måste basverksamheten - två operaproduktioner per sommar -halveras. (Så skedde 1998.) En operaverksamhet med låga kostnader blir dåplötsligt dyr eftersom de fasta kostnaderna för personal, lokaler, mark-nadsföring, m.m. måste slås ut på halva antalet föreställningar. Än värre äratt antalet ungdomar, som vanligtvis kan erbjudas möjlighet att delta,minskar drastiskt. Vidare försvåras det nyinledda samarbetet med Linköpingsuniversitet. Kurserna kan delvis inte genomföras. Risken är också stor att destatliga bidrag, som fått till tonsättararvoden 2001 och 2003 samt till produktion av en ny, interaktiv barnopera,inte kan förvaltas på rätt sätt.För att ska kunna genomföra sin verksamhet för år2000 behöver anslaget utökas med , vilket föreslås tasfrån de medel som står till Statens kulturråds disposition för utvecklings-verksamheten. Detta blir då en tillfällig lösning. måste tilldelas ett anslag som ger förutsättningar att både genomföraen oförändrad basverksamhet och samarbeta med bl.a. universi-tet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om problemen att inom anslagna medel genomföraVadstena-Akademiens planerade verksamhet.Stockholm den 1 oktober 1999Sonia ()()
mot · GN02Kr240 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr240av , ()SkådebananI har skådebanerörelsen i strävat mot samma mål.Flera folkrörelser arbetar i samma riktning och några är dessutommedlemmar i . Men Skådebanan har utvecklat god kunskapom vägar att nå dit. Och målet är gott: Skådebanan vill erbjuda kultur idess varierande former. Det insåg redan som var en avtillskyndarna till Skådebanan.Ett viktigt avtryck av verksamheten kom dåRiksteatern skapades. Världens första ambulerande teater med statligt stödbildades med syftet att nå ut till grupper som inte normalt kommer i kontaktmed denna konstform. Men förebilden var Skådebanan.Skådebanan är i första hand en bildningsrörelse. Det mesta av resursernaläggs ner på att ordna utbildningar och informationsmöten som handlar omatt utveckla och fördjupa intresset för kulturens olika former. I skådebane-rörelsen finns ca 7 000 kulturombud. Dessa deltar i utbildningar där oftakulturarbetare medverkar. Ombuden har som sin stora uppgift att på arbets-platser och i bostadsområden sprida kunskap om vad som erbjuds. I upp-draget ligger också att skapa entusiasm för kultur i olika former.Många av Skådebanans ideellt arbetande ombud gör ett gott arbete ikulturens vingård. Men resurserna är små och det statliga bidraget har inteökat under hela 1990-talet.Skådebanerörelsen består av 8 regionala skådebanor. Flera regionerkämpar med sviktande ekonomi som önskemål om nya insatsertillkommer. ger offentliga medel en sådan god avkastning. Det storaoch viktiga arbetet utförs av alla dessa ideellt arbetande kulturombud. Demåste få god utbildning och information om vad som händer på kulturensområde. Och detta är inte gratis. Dessutom kan skådebanerörelsen växa ochnå ut till flera människor och till flera platser i . Och detta är encentral uppgift för en publikorganisation. All tillgänglig forskning visar attstora grupper av befolkningen inte får del av kulturens mångfald.I de kulturpolitiska målen som fastställde 1996 fastslås attsamhället ska verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivetochtill kulturupplevelser samt till eget skapande. Denna strävan är ocksåSkådebanans.Stödet till kulturen måste fördelas på ett sådant sätt att de grupper som idagstår utanför kulturlivet söks upp genom personlig kontakt. Det är det som ärhuvuduppgiften för de 7 000 kulturombuden i skådebanerörelsen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna behovet avökat stöd för skådebanerörelsen.Stockholm den 30 september 1999Anita ()()
mot · GN02Kr241 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr241av , ()TurnéstödI vårt avlånga land har vi stora variationer både vad gäller klimat ochnaturtillgångar, men också en stor mångfald i kulturlivet. I tex finns det kreativa människor som gör bra, underhållande ochtankeväckande teater. Precis som det på samma sätt finns det i, ochutanför, storstäderna i de södra delarna av landet.Om man tar som exempel är det ett stort län geografiskt sett,vilket innebär relativt långa resor med övernattningar redan vid turnerandeinom länet. Att ge föreställningar utanför "hemorten" innebär för de friateatergrupperna kostnader som i många fall uppgår till samma summa somkostnaden för själva föreställningen.Att kunna turnera inom länet utan att kostnaderna ska avskräckabeställarna borde vara en självklarhet. Det borde dessutom var fullt möjligtför en teatergrupp från Norrrbotten att ge föreställningar i exempelvisStockholm eller för att på detta sätt bidra till att öka kunskapen ochförståelsen mellan olika delar av landet.I Statens kulturråds "utgångspunkter för hanteringen av bidrag till friateatergrupper för " står under punkten Projektbidrag bl a följande:"- Turnébidragen bör utgå i relation till antalet föreställningar (efterprecisering av antalet turnéföreställningar utanför storstadsområdena). "Det kan väl inte vara mening att teatergrupper medverksamhetsbidrag inte ska få statligt turnéstöd. Vi anser att det är av allrastörsta vikt att också uppmuntra de fria teatergrupperna som finns utanförstorstäderna att turnera med sina uppsättningar.I dagens samhälle, med högt tempo och mycket teknik, bör vi vara månaom det levande kulturliv vi har där de fria teatergrupperna utgör en viktigdel.Det statliga stödet till kulturell verksamhet bör fördelas på ett sådant sättatt det möjliggör verksamhet till rimlig kostnad även utanför den ort därverksamheten är stationerad.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om turnéstöd.Stockholm den 3 oktober 1999Kristina ()()
mot · GN02Kr242 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr242av , Hans (s)NorrdansLandstinget har tillsammans med kom-munen och med stort stöd från byggt upp Norrdans.Statens kulturråd har föreslagit att Norrdans skall få ett nytt nationelltuppdrag för dans.Verksamheten har blivit en total konstnärlig framgång. Genom Norrdansverksamhet har ett stort dansintresse främst hos barn och ungdom kunnatkanaliseras.Norrdans har turnerat, främst i inom ramen för () men också i andra delar av landet. Norrdans är somensemble uppbyggd för att turnera. Det kan nämnas att Norrdans i sinhemkommun enbart ger två föreställningar per produktion.Resten av året turnerar man.I kulturprogram prioriteras verksamhet för barn och ungdom.Norrdans har under sin hittillsvarande verksamhet mycket seriöst gjort ensådan prioritering med både föreställningar, workshops, studiebesök, före-drag m.m.Ambitionerna för kommande treårsperiod är mycket höga. Ett nationelltuppdrag är för Norrdans av mycket stor betydelse inte minst symboliskt menockså ekonomiskt och konstnärligt.Symbolisk betydelse är att man visar att det omöjliga är möjligt i Sverige.Det visar att man i en mycket liten kommun med vilja och engagemang kanskapa en konstnärlig miljö som möjliggör verksamhet på nationell ochinternationell nivå.Ekonomisk betydelse då ensemblen får möjlighet att etablera verksam-heten nationellt.Konstnärlig betydelse då flera av de bästa koreograferna nationellt ochinternationellt uppmärksammar ensemblen.Landstinget i kommer även i fortsättningen att ge sitt fullastöd till ensemblen och understöder kraftigt förslaget från Statens kulturrådatt tilldela ensemblen ett nationellt uppdrag. Därför är det angeläget att Norr-dans får ett nytt nationellt uppdrag för dans.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tilldela Norrdans ett nytt nationellt uppdragför dans.Stockholm den 30 september 1999Hans Stenberg ()()()()()
mot · GN02Kr243 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr243av , ()TidskriftsstödFör att undvika undermineringen av yttrandefrihetsmålet - ett av deviktigaste i ett samhälle med demokratisk tillväxt - samt för att leva upptill begreppet mångfald och att verka för kulturella mötesplatser medmera måste situationen för landets seriösa kulturtidskrifter tryggas.Tillräckliga förutsättningar måste finnas för att ge ut nya kulturtidskrifterinte minst sådana som riktar sig till ungdomar. Det finns så många flerkulturer att representera i jämfört med för ett par decenniersedan, och behovet av kulturella plattformar har ökat betydligt.Det gällande driftstödet till kulturtidskrifter är otillräckligt och medgerknappast att arbetstid kan bekostas, utan utgivning av kulturtidskrifter förut-sätter stora mått av ideella insatser kopplade till extrem uthållighet. I dettaavseende finns en diskrepans i förhållande till stödet till dagstidningar. Manverkar på mycket ojämlika villkor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till kulturtidskrifter.Stockholm den 1 oktober 1999Kent ()
mot · GN02Kr244 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr244av , ()ThomasevangelietI höst utkommer en ny svensk textöversättningav , bestående avGamla Testamentet, GT, tillägg till GT, , och NyaTestamentet, NT. Det är en statlig kommitté, , somgjort översättningen åt . Formellt sett äröversättningen därför en statlig utredning. Valet av arbetssätt för att tafram Bibel 2000 är byggt på svensk tradition. Den tillsattes av det finns också delar som exkluderats i Bibel , delar som kankompletteras i ny översättning i andra utgåvor. var en av tolvlärjungar, och apostel. omnämns särskilt i . Vadsom hände efter död är oklart. En del menar att han verkadesom missionär i , medan andra hävdar att han kom till södra predikade samt att han där grundade en kyrka. Nära skulleThomas sedan ha lidit martyrdöden. Medlemmarna av den kyrka Thomassägs ha grundat kallas Tomaskristna. Denna kyrkliga inriktning finns fort-farande idag.Thomas är också bekant för den tidiga kristna skrift han har givit namn åt,. Skriften tillkom troligtvis under 100-talet.Den ingår inte i som till sin utformning påminner om Bibelnsböcker och gör anspråk på samma auktoritet men inte blivit erkända somlegitima delar av Bibeln.Ordet apokryf kommer från grekiskan och betyder fördold, hemlig. Mennu när vi står inför ett nytt årtusende är det att det som tidigare hållitsfördolt för allmänheten ges ut på ett lättillgängligt och mer värdeneutraltsätt.Det finns tre grupper av apokryfer. De gammaltestamentliga, gammaltesta-mentliga pseudoepigrafer och så de nytestamentliga. I de sistnämnda ingårförutom även barndomsevangelierna, om barndom,och uppenbarelseböckerna.De nytestamentliga innehåller ofta läror som avviker från enkristen huvudtradition och bekämpas därför av de ortodoxa kristna. Det är enav anledningarna till att kunskapen om dem är begränsade. Fynden vid NagHammadi 1945 var därför en stor händelse och har haft stor betydelse för attvidga kunskaperna bland annat om Thomasevangeliet.Det finns nu ett nyväckt intresse för och de gnostiskatexterna. Särskilt kvinnor lär tilltalas av budskap. Möjlig-heten att nå religiös insikt är direkt och behöver inte gå via manligahierarkier. Det finns en vishetsdimension som har med erfarenhet att göra,vilket anses stärka kvinnors betydelse. Vidare ges kvinnan en framträdandeplats, är med i de texterna och är också andligen viktig, som till exempelMaria . Medan den dualism, tudelning mellan kropp och själ, somlärs ut är mer maskulin.De delar som inte valt att ta med i Bibel , mensom det finns ett växande intresse för, bör ändå beaktas, genom att fortsatta direktiv, tilläggsdirektiv, om att översätta ochge ut . Även andra delar som inte finns i Bibel 2000kan övervägas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att för Bibel 2000 fårtilläggsdirektiv om att översätta för utgivning.Stockholm den 29 september 1999Carina ()
mot · GN02Kr246 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr246av , ()Landsarkiv i VäxjöI blev universitet. En anledning tilluniversitetsstatusen är den omfattande utbildningen och forskningeninom historieämnet som bedrivs på högskolan. Historieämnet i harlänge haft en klar profilering på lokal och regional historia, en specialitetsom kräver tillgång till lokalt arkivmaterial. Det offentliga materialet frånSmåland är arkiverat vid i . Det är en stornackdel att det geografiska avståndet mellan den lokala forskningen ocharkivet är stort. Vid användande av allmänna kommunikationer ärVadstena mycket svårt att nå från och Växjö.Historieämnets profilering och kommunikationsproblemen är goda skäl fören decentralisering av arkivfunktionerna och att etablera ett landsarkiv ellerarkivdepå i . Men det finns också flera andra skäl som talar för enarkivetablering i har satt upp fem kriterier för ett etablerande av landsarkiv.Dessa är:- Universitet/högskola med utbyggd forskning bör finnas på orten- Befolkningstäthet- Residensstad med många myndigheter- Goda kommunikationer- Arkivorganisation.Växjö uppfyller alla dessa villkor. Det finns ett förhållandevis stort ochdynamiskt universitet, med omfattande utbildning inom historia.Växjö är residensstad med många myndigheter och är dessutom stiftsstad,med ett mycket anrikt stifts- och landsbibliotek med en värdefull bok-samling.Växjö har mycket goda kommunikationer, med flera riksvägar, bra järn-vägsförbindelser och är centralt beläget i Småland.Det finns slutligen en väl utbyggd samverkan mellan olika arkivbildare ien arkivorganisation (). I förbundet ingår blandannat och länets samtliga kommuner.I länet finns dessutom en riksinstitution på arkivområdet: Svenskaemigrantinstitutet.Samverkan mellan högskola, arkiv och arkivbildare skulle således blimycket god, som tillgängligheten för forskning skulle bli ypperlig.Skälen till en etablering av ett landsarkiv eller arkivdepå i är såledesmycket starka.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett landsarkiv i Växjö.Stockholm den 30 september 1999Eskil ()()
mot · GN02Kr247 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr247av Klockare, ()LandsarkivetNorr om finns endast två landsarkiv, belägna i ochÖstersund, på en yta mer än halva . i Östersundbetjänar hela län.Idag är det förenat med stora kostnader och besvär för enskilda ochinstitutioner i att forska i i , på grund avde stora avstånden och med hänsyn till kommunikationerna. Avståndenmellan t.ex. och är och ca 85mil. Som jämförelse är sträckan ca 60 och ca 48 mil.Landsarkivet i är i behov av utbyggnad för att rymma till-kommande arkivhandlingar för Norr- och Västerbotten.En etablering av i med placering i för detvå nordligaste länen skulle underlätta för institutioner, t.ex. iLuleå, och andra att bedriva forskning och inhämta uppgifter.Landsarkivet skulle kunna kombineras med Bildarkiv och Fotomuseumsamt en bildrekonstrueringsverkstad. Som upplysning finns det givare somvill överlämna ungefär 1 miljon bilder av stort värde.I finns det god tillgång till lokaler som kan vara lämpliga för dennaverksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om landsarkiv i Norrbotten.Stockholm den 1 oktober 1999Lennart Klockare (s)()
mot · GN02Kr250 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr250av Bjälkebring, ()Arkitekturens dagDet är nu nära som antog förslaget tillhandlingsprogram för arkitektur, formgivning och design. I och meddetta kan man konstatera att arkitekturpolitiken står högt pådagordningen. En rad verksamheter och initiativ finns redan för attsynliggöra och öka kunskapen om arkitekturen i vår offentliga miljö:exempelvis Kulturhusens dag, som är ett initiativ av , länsantikvarierna och länsmuseerna står somhuvudmän för att genomföra Kulturhusens dag i . Ett annatarrangemang är Stadens dag som anordnas av stadsmiljörådet.Syftet är att uppmärksamma arkitektoniska och andra kvaliteter i våranärmiljöer.I propositionen Utveckling och rättvisa - en politik för storstaden (1995/96:165) aviseras ett arkitekturår 2001. Då kommer en kraftfullsatsning på att öka kunskapen och bredda diskussionen om vår offentligamiljö. kommer att stå som värd för denna kampanj.Alla dessa initiativ är lovvärda och värdefulla men det saknas enkontinuitet när det gäller att visa vackra miljöer, både offentliga och ickeoffentliga. De initiativ som har genomförts rör de offentligamiljöerna. Även andra miljöer, som en bred allmänhet inte har tillgång till,skulle på Arkitekturens dag kunna visas under t.ex per år.Kulturrådet bör få i uppdrag att i samråd med utredaförutsättningar för införandet av Arkitekturens dag. Detta vill vi geregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i samverkan medArkitekturmuseet utreder förslag om införandet av Arkitekturens dag iSverige.Stockholm den 4 oktober 1999Charlotta L Bjälkebring (v)
mot · GN02Kr251 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr251av Runegrund, ()Pater NosterEn bön för Pater NosterSom ett pärlband i havsbandet ligger Pater Nosterskären och som enpärla vackrare än de andra glittrar fyren på den lilla önHamneskär. Namnet sägs skären fått från likheten med pärlorna i ettradband, även om många äldre sjömän från har ännu direktareassociationer till bönen Fader vår.Den vackraste av HeidenstamfyrarnaDå fyren tändes var det för att rädda människoliv. Dengamla Heidenstamfyren gjorde att seglare kunde undvika att komma inbland skären där deras skepp riskerade att förlisa. har all yrkestrafikoch många fritidsseglare och andra system för att bestämma sinposition och fyren ersattes av fyren är inte en uttjänt fyr utan en klart lysande symbolför skärgårdens kultur- och miljöarv. Den lyser som en symbol för industri-samhällets intåg med krav på säkra och goda kommunikationer när Sverigeindustrialiserades.1977 var det dags att ersätta fyren med Hätteberget, sålyckades man talande nog först inte släcka ner . Flera gångersedan dess har varit hotad men har lyckats överleva. Frivilligakrafter, Tjörns kommun, , och många fler hartidigare kommit till fyrens räddning.Ett nationellt kultur- och miljöarvBåde fyrplatsen på Hamneskär och hela Pater Noster-arkipilagen är ettnationellt kultur- och miljöarv, som måste sparas för framtiden. Det börvara ett riksintresse att denna unika miljö, som är en del av Sverigestidiga industrihistoria, måste bevaras och skyddas för framtiden genomatt hos anhålla om kulturmärkning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kulturmärkning av fyren den 4 oktober 1999Rosita Runegrund (kd)()
mot · GN02Kr253 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr253av Skånberg, (kd)Kulturminnesskydd av fiskelägenÖsterlen, eller sydöstra mellan och , är en sägenom-susad och älskad del av vårt land. Vare sig det är av , de kullerstenslagda sträddena ifiskelägena, de milsvida vita stränderna eller de blommandeäppleodlingarna på kullar som lockar turister från när ochfjärran, är det ett faktum att utgör en oerhört uppskattad miljö,av såväl bofasta som turister från när och fjärran.Den miljö som kan sägas vara särskild bärare av det genuinskt österlenskaär de små fiskelägena längs kusten: Vitemölla, , , Baskemölla,och Skillinge.Ännu är fiskelägenas hamnkvarter helt, eller nära nog helt, orörda ochgenuina, men i takt med att fisket går allt sämre minskar den ekonomiskakapaciteten för att underhålla dessa miljöer, och nyinflyttade kan frestas attexploatera dessa så att fiskelägenas ursprungliga miljö och charm går för-lorade.Österlens fiskelägen och i synnerhet deras hamnar och kvarteren runt demär av riksintresse och det är därför angeläget att bevara dem för kommandegenerationer genom att de skyddas enligt kulturminneslagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skydda fiskelägen enligt kultur-minneslagen.Stockholm den 4 oktober 1999Tuve Skånberg (kd)
mot · GN02Kr254 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr254av , ()Vårt båtarvEnligt alltmer oroande uppgifter ökar försäljningen till utlandet avveteranbåtar. har det mest handlat om motorbåtar och mindre omsegelbåtar. Att eferfrågan på svenska veteranbåtar är stor är samtidigtglädjande, då det tyder på en stor uppskattning av de aktuella båtarna.Men ändå sorgligt om veteranbåtar i oönskad omfattning försvinner ut urvårt land och ur den ursprungliga miljö de var ämnade att färdas i.Veteranbåtar som försäljs utanför gränser används främst förfärd på kanalsystemen i Europa.Båtarvet är inte alltid direkt nationsbundet utan ofta knutet till respektivesjömiljö, där till exempel och har mycket gemensamt. Varjeland har dock sitt ansvar på området. Även det svenska båtlivet kan, via sinaintresseorganisationer, spela en viktig roll i arbetet med att tillvarata vårtbåtarv. För att tillvarata det svenska intresset för vårt båtarv och förvaltadetpå bästa sätt krävs mer kunskap om situationen än vad som idagfinns dokumenterat. Det behövs även ökad kunskap om hur åtgärder i syfteatt motverka den ökade försäljningen till utlandet skulle kunna utformas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökad kunskap om vårt båtarv ochtillvaratagandet av detsamma.Stockholm den 23 september 1999Carina ()Gotab, 1999