mot · GN02U630 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U630av , ()Internationella miljödomstolar1 BakgrundEn fråga av stort intresse för den internationella miljörätten ärmöjligheten att få internationella konventioner och traktater tillämpadeoch auktoritativt tolkade av någon tredje part. Nära kopplad till dennafråga är även frågan om genomförande av internationella miljörättsligaavtal. Ett stort praktiskt problem inom den internationella miljörätten äratt mycket få fördragsslutande parter vill att tvister rörande inter-nationella miljörättsliga avtal ska slitas av internationella domstolar avtypen i Haag.1.1 DomstolspraxisDomstolspraxis har haft viss inverkan på hur internationell miljörätt ut-vecklats rörande gränsöverskridande föroreningar. Praxis har ocksåskapat vissa formella krav på vilken hänsyn som bör tas till angränsandestater. Det potentiella hotet av att bli dragen inför ett internationelltforum kan påverka stater i deras handlande och öka benägenheten attagera i enlighet med ingångna internationella avtal, trots att de formelltmåste acceptera domstolens kompetens att döma i frågan. Ändå är det såatt den praxis som finns endast ger begränsade förutsättningar attanalysera och bedöma olika nationers agerande i frågor rörandeinternationellt miljöskydd eftersom av juridiska instanser ochforum på området är så stor och spretig. En internationell miljödomstolskulle troligen behövas för att öka rättssäkerheten inom deninternationella miljörätten.1.2 Olika domstolar och domstolsliknande organOm viktiga miljökrav är alltför vagt implementerade i nationell rättkommer myndigheter - som har att bedöma rättsläget - i sin bedömningatt använda sig av den praxis som finns på området. Inom EU har fastslagit hur olika delar av EG-rätten ska tolkas. Inom deninternationella miljörätten skulle man kunna säga att varje stat åtnjutertolkningsföreträde rörande hur internationella konventioner ska tolkasoch därmed implementeras. Detta medför svårigheter för en heltäckandeoch homogen implementering av den internationella miljörätten på ettriktigt sätt.För att undvika att stater implementerar miljökonventioner på ett minima-listiskt sätt har ett alternativ till internationell miljödomstol utvecklats.Uppgiften att slita tvister sköts istället av internationella institutionerunderolika konventionsorganisationer. Institutionerna utvecklar rekommenda-tioner, resolutioner och beslut som specificerar konventionernas innehåll.Vid tolkningar av vad en internationell konvention egentligen innebär ochvilka krav som i själva verket ställs är det därför mycket vanligt att man ihögre utsträckning använder sig av de nyssnämnda instrumenten som tolk-ningsunderlag tillsammans med konventionstexten än att man går till praxis,eftersom någon sådan i själva verket sällan existerar.Internationella organisationer sysslar ibland även med direkt implemente-ring av internationella överenskommelser. Inom ett antal miljökonventionerförväntas staterna mäta och rapportera resultatet av sina ansträngningar påmiljöområdet. Anklagelser om otillräcklig implementering av konventionenkan inom detta "system" innebära krav på klargörande från den anklagadestaten. Den juridiska och tvistslitande funktionen med denna typ av instituthandlar mer om förhandling och förlikning än om dömande verksamhet.Inom några konventioner har speciella implementeringskommittéer e dutarbetats för "non-complience procedures". är det för tidigt attuttalasig om någon eventuell inverkan på staters agerande p.g.a. den här typen avorgan.Eftersom dessa kommittéer ofta är relativt opartiska kan de ändå enligtjuridiska bedömare anses som domstolsliknande och deras ståndpunkt ifrågan huruvida en stat agerat i strid med en konvention kan ses som ettrelativt auktoritativt uttalande i frågan, även om det inte formellt leder tillnågot folkrättsligt ansvar.1.3 Nationell kontrollVid sidan av den internationella kontrollen görs ofta viktigaansträngningar inom staterna för att implementering ska ske. Olikaintresseorganisationer (t.ex. miljöorganisationer) och andra påtryckandegrupper kan fungera som vakthundar mot sina egna nationella regeringar,för att få internationella avtal implementerade på ett ur miljöhänsyn brasätt. I vissa stater kan en talan i nationell domstol eller ärende hos annanmyndighet grundas direkt på internationella avtal. Så är dock inte fallet iSverige där huvudregeln är att ett internationellt avtal måste varainkorporerat i svensk lagstiftning för att innehållet i avtalet ska kunnautgöra rättslig grund för talan i en nationell domstol.2 Hur ser framtiden ut för den internationellamiljörätten ?2.1 Internationell miljörätt under 1990-taletUnder har två saker påverkat utvecklingen av deninternationella miljörätten i mycket hög grad.Det första är den stora ökningen av det antal regler som gemensamt skaparden internationella miljörätten, innehållande både formella/administrativaregler och mera materiella sådana. Den andra är den praxis som vuxit frampå den internationella miljörättens område innehållande domar och beslutfrån olika "juridiska och kvasi-juridiska instanser" p.g.a. av det antal tvistersom slits där.Dessa två företeelser gör att vi kan räkna med att ett stort antal internatio-nella miljörättsliga fall kommer att uppmärksammas. Dessa domar kommeratt kunna tjäna till ledning i vissa nationella miljömål runt om i världen.Den här utvecklingen väcker många frågor av vilka två enligt idet här aktuella hänseendet får anses särskilt viktiga.För det första: Är existerande eller nya internationella domstolar rättrustade att möta utmaningarna som den internationella miljörätten innebär ?För det andra: Vad händer när två eller fler internationella domstolar kon-fronteras med samma eller liknande frågor och kommer till olika slutsatser?Frågorna rör egentligen folkrättsliga områden som inte endast är miljö-rättsliga utan även generellt folkrättsliga till sin karaktär.2.2 FN måste ta tag i fråganFN måste möta de behov som en era av snabb utveckling av deninternationella miljörätten skapar. En del internationella domstolar agerarmer bekvämt än andra på det miljörättsliga området och det finns nuuppenbarligen en stor risk att oförenliga domslut kommer att tas av olikadomstolar. Behovet av en "övergripande" jurisdiktion, som kan integreraolika angreppssätt och smälta samman dem till en gemensamlinje/utveckling av praxis , verkar stort. En sådan instans måste ocksåkunna försäkra att miljörättsliga frågor behandlas som en naturlig del avfolkrätten, där folkrätten både påverkar och påverkas av deninternationella miljörätten.Vissa generella domstolar (dvs ej specialinriktade miljödomstolar) t.ex. avtypen är uppenbarligen väl rustade för att handha miljö-rättsliga frågor. Andra såsom i har svårare attpå ett bra sätt handha dessa frågor på det sätt som frågornas speciellakaraktär och utveckling kräver.2.3 förslagDet står klart att FN på något sätt måste ta ett grundligare grepp omfrågan hur en enhetligt god internationell miljörättslig praxis ska kunnaåstadkommas. menar därför att bör trycka på för atten internationell utredning bör tillsättas som undersöker i vilken instansde internationella miljörättsliga tvistefrågorna slutligen bör slitas. Måstedet kanske till någon typ av instansordning för internationellamiljörättsliga tvister för att skapa förutsättningar för en rättssäkerutveckling av rättsområdet ?Viktiga frågor för en sådan instans skulle kunna bli t.ex. hur den inter-nationella miljörätten ska tolkas i en krigssituation. Såsom itidigare motioner påpekat är t.ex. tillgången till sötvatten en viktig frågabådemiljö- och säkerhetspolitiskt. Bör detta föranleda några principiella ställ-ningstaganden av en internationell domstol? Om så är fallet framstår det somytterst väsentligt att praxis rörande frågan är enhetlig. Att folkrätten pådettaområde utvecklas på ett rättssäkert sätt är alltså ur miljörättslig synpunkt avstörsta vikt. Och det är bråttom, för utvecklingen av den internationellamiljörätten går mycket fort.Sverige vill ofta framstå som ett land som tar de ekologiska utmaningarnapå allvar. Detta har varit den framtoninginternationellt. menar därför att det är på sin plats attregeringenutarbetar ett förslag till hur en ovan beskriven internationell utredning skullearbeta och var inom FN-systemet den skulle finnas. anser att densvenska regeringen på detta sätt skulle kunna börja att aktivt driva frågan omen rättssäker och miljöbra instansordning för internationella miljörättsligaoch därtill kopplade andra folkrättsliga tvister.3 Hemställan3 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen initierar en utredning inomFN som tar fram förslag till en enhetligt internationell miljörättsligpraxisutveckling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att aktivt bör driva frågan om enrättssäker instansordning för internationella miljötvister.Stockholm den 2 oktober 1999Birger ()()()Per ()()()()()()()()()()()()()