mot · GN02U302 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U302av Lennmarker, ()FrämjandefrågorEU-medlemskapet och globaliseringen förändrar politiskt,ekonomiskt och kulturellt. Detta får konsekvenser förUtrikesdepartementets framtida verksamhet.Rörligheten har dramatiskt förändrats. är den siffran . Olika svenskaaktiviteter pågår ständigt i varje hörn av världen. Svenskar finns så gott somalltid med bland offren för naturkatastrofer, var dessa än inträffar. Svenskaungdomar förlägger allt oftare sina studier utomlands. köps upp eller flyttar utomlands, och alltfler högutbildadesvenskar flyttar ut, och nettoutflyttningen bland teknikerna omfattar ävendem med invandrarbakgrund.Kommunikationsmöjligheterna har drastiskt förändrats. Internationelltkapital är lättrörligt. flyttas mer pengar på världens börser än vadcentralbankerna i de sju dominerande ekonomierna har i sina reserver. WTOoch de många frihandelsorganisationerna har gjort handel och investeringarvärldsomfattande. 1 600 olika investeringsavtal finns för att skydda de inter-nationella investeringarna.En kapprustning pågår på forsknings- och utvecklingsområdet. Asiatiskaländer som , och ger sig in på det högteknologiskaområdet. Nya landvinningar presenteras i ett ständigt ökande tempo.Behoven av att kontinuerligt följa den snabba teknologiska utvecklingen blirdärmed alltmer markanta.Näringslivets produktion handlar alltmer om ny kunskap och informationoch allt mindre om traditionella industrivaror. Den priskonkurrerande sektorn- råvaruproduktionen och industrierna inom mogna branscher - tappar ibetydelse. Som en följd härav blir produkterna lätta att distribuera ochmarknadsföringen blir därmed världsomspännade. Näringslivets behov avomvärldsbevakning blir allt större och behoven av tillgång på orientering omexportmarknaderna ökar.Konkurrensen är världsvid, och förmågan att leda utvecklingen, eller att ivarje fall finnas med i en tätposition, kommer att vara avgörande. Utrikes-departementet spelar en viktig roll när det gäller att stärka Sverigeskonkurrensförmåga i en globaliserad värld.Utlandsmyndigheter byggdes upp . Centrala UD harmoderniserats och alltmer inriktats på att möjliggöra ett samordnat svensktagerande i relationerna till andra länder på såväl handelns, biståndets sompolitikens område. En samlad översyn har däremot inte skett när det gällerutlandsmyndigheterna, trots att förutsättningarna ändrats så väsentligt.Den traditionella politiska rapporteringen blir annorlunda i en värld därCNN, BBC och andra ger en blixtsnabb faktaförmedling, och där Internetinnebär direkt och omedelbar access över hela världen. Till detta kommer deavancerade internationella tidningarna och tidskrifterna som normalt har enmycket kvalificerad analys. Det blir allt viktigare med kvalificeradebedömningar från erfarna seniora experter än med regelbunden rapportering.Uppgifterna för ambassaderna inom EU:s medlemsländer reduceras närdirektkontakter mellan ministrar, tjänstemän i eller telefonledespågår ständigt.Det finns således starka skäl för att pröva förändringar i ambassadernasoch generalkonsulatens verksamhet. Särskild vikt bör läggas vid sam-ordningen av agerandet på det politiska området, biståndet och främjande-frågorna. Särskilt viktigt är det att göra en översyn av dimensionering ochpersonalbemanning. Dessa måste avvägas noga - och olika beroende påvilket land det gäller. Av särskild vikt är det ofta att kraftfullt stärkafrämjandet, för att bidra till att återfår en snabb tillväxt, och därmedkan återta en ledande plats bland välfärds- och välståndsnationerna. Det finnsalla skäl att härvid studera hur , , , Tysklandoch nått så stora framgångar när det gäller handel ochinvesteringar.Honorärkonsulerna är oftast väletablerade affärsmän eller jurister med godlokal förankring. Om dessa även får syssla med vad de är särskilt duktiga på- nämligen affärsverksamhet - tillför vi en ny viktig resurs till främjande-verksamheten.Vad gäller det svenska u-landsbiståndet bör UD:s ansvar markerasväsentligt tydligare. Ambassaderna bör ansvara för planering, uppföljningoch kontroll. Sida:s roll som myndighet i klassisk mening bör markeras, ochden statliga egenregiverksamheten bör radikalt reduceras. Det finns ingetegenvärde i en stor fast biståndsbyråkrati. Efterhand som biståndet alltmerkoncentreras till södra bör också viktiga delar av Sida förläggas dit.Detta för att skapa en bättre kunskap genom närvaro i den verklighet manarbetar i.På främjandesidan finns en lång rad aktörer med en påtagligtbristande samordning.Hit hör bl.a.:Tabell 1: (Centralt Lokalt i Utrikes )Vissa delar av främjandefrågorna har ett starkt kommersiellt innehåll,och bör därför drivas på rent kommersiella villkor.Andra har ett mera allmänt svenskt främjandeperspektiv, eller syftar till atthjälpa små och medelstora företag ut på världsmarknaden. Att döma avinternationella erfarenheter torde UD vara det organ som då lämpligen bör fåden samlande rollen.Inom UD centralt och vid de svenska utlandsmyndigheterna bör sannoliktde verksamheter samordnas som har sitt ursprung i ,, , Invest in och Exportrådet.Särskilt viktigt är att dessa verksamheter även företräds i de länder där desaknar egen representation.Detta förutsätter dock en annorlunda rekryteringspolicy vad gäller UD:stjänstemän, och en översyn av karriärvägarna. Hänsyn måste tas till behovenav att myndigheten kan fylla alla dessa olika arbetsuppgifter. En omfattandeskolning och vidareutbildning måste genomföras. blir arbets-uppgifterna emellertid mera meningsfulla och mångfasetterade.Ambassadörernas och generalkonsulernas roll som dörröppnare förnäringslivet måste uppmärksammas väsentligt bättre, och residensensbetydelse i sammanhanget får inte negligeras. Det är särskilt viktigt attantalet generalkonsulat ökas markant för att åstadkomma en kraftfull svensknärvaro i alla väsentliga merkantila och ekonomiska centrum, såväl inomEuropa som i övriga delar av världen En omfördelning och viss ökning avantalet myndigheter är nödvändig, inte minst i och Latinamerika.De nödvändiga förändringarna kan finansieras dels genom ompriori-teringar från ambassadernas politiska bevakning, dels genom extra anslagsom vi reserverat i budget, dels genom att länsstyrelsernas medel för export-främjandet utnyttjas.Exportrådets kommersiella och framgångsrika verksamhet bör fortsätta inuvarande former, men organisationen kan med fördel slås samman medImportrådet. Näringslivets direkta inflytande på verksamheten, liksom dessutsatthet för konkurrens är en tillgång som inte får äventyras. Handels-kamrarnas verksamhet på exportsidan skulle sannolikt ha stor fördel av ennärmare anknytning i en sådan sammanslagen organisation.Länsstyrelsernas anslag för exportfrämjande insatser har varit skäligenverkningslösa. Delar därav bör användas i UD:s samordnade verksamhet.Regionala exportcentrum uppbyggda av UD, , Länsmyndigheter,och bör svara för att allmänna medel fördelas efterenhetliga principer och i fri konkurrens.Det svenska vänortssamarbetet skulle, med sitt nätverksbyggande och sinbilaterala förankring, kunna avkasta väsentligt mer kommersiella fram-gångar, om partnervalen gjordes med större omsorg. UD kan här vara enviktig rådgivare.Med hänsyn till den allt hårdare konkurrensen på världsmarknaderna börman skyndsamt fastställa hur de svenska främjandeinsatserna skall kunnaföras upp på en nivå likvärdig med våra konkurrentnationers.Det är av särskild vikt att bibehålla en ledande roll inom IT och elektroniskhandel. En svensk Portal, gärna utvecklad av , är nödvändig föratt tillgodose den elektroniska handeln. En effektiv databas som tillgodoserexportinformationsbehoven för olika företagsprofiler är nödvändig, somverktyg i arbetet. Särskilt relevant är det att tillgodose behoven hos små ochmedelstora företag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skyndsam samordning av den svenskafrämjandeverksamheten, innefattande en översyn av UD:s framtidautlandsorganisation.Stockholm den 30 september 1999Göran Lennmarker (m)()()()()()()()()()(m)