mot · GN02Ub708 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub708av Wälivaara, ()Studiestödet, utgiftsområde 151 InledningFör att beskriva vårt lands utbildningssystem räcker det inte med att tittapå vilka akademiska möjligheter och villkor som erbjuds studenterna.Minst lika avgörande för den presumtive studenten är vilka ekonomiskaoch sociala villkor som utbildningen erbjuder. För att vara effektivamåste dessa villkor ta hänsyn till studentens totala situation, samtstimulera den enskilde att inte bara påbörja utan också slutföra sina högrestudier. Tillsammans med god studie- och arbetsmiljö är sociala ochekonomiska villkor viktiga förutsättningar för att studenterna ska trivasoch lyckas med sina studier samt för att en hög kvalitet på utbildningenska kunna uppnås.Tillgång till, alternativt bristen på, bra och billigt boende påverkarstudierna. Boendekostnaderna utgör ofta en stor del av den enskildestudentens kostnader. På många håll är situationen minst sagt kaotisk. Detfaktum att antalet studerande på högskolan kraftigt kommer att öka denärmaste åren innebär en ohållbar situation. Kristdemokrater anser attkvalitetsaspekter talar för en något lägre utbyggnadstakt av antalet hög-skoleplatser.Det finns en rad andra studiesociala frågor som har betydelse förstudenternas syn på utbildningskvaliteten, till exempel förenings- ochfritidsverksamhet samt tillgång till studiesocial rådgivning och vägledning,men de kommenteras inte här. Anledningen är inte att frågorna inte är viktigautan snarare att ansvaret oftast ligger på utbildningsenheten och/eller påkommunen.2 Dagens studiestödssystemHögre utbildning är en investering såväl för individen som för samhället.Studiefinansieringen ska göra det möjligt för alla, oavsett bakgrund, attskaffa högre utbildning. Studiestödssystemet bör vara så generellt sommöjligt och kunna accepteras av olika studerandegrupper. Inte minst urrekryteringssynpunkt är det viktigt att studenterna uppfattar systemet somrimligt. Det måste löna sig att studera; de personer är relativt få till antaletsom väljer högre utbildning enbart för att de är kunskapstörstiga. För attuppmuntra till personligt ansvar måste systemet även vara förutsebart. Denhöga skulden, som dagens system ofta medför för den enskilde, leder till attmånga studenter ger upp hoppet och inte räknar med att kunna betala tillbakasina skulder. Detta urholkar förtroendet för systemet och undergräverkänslan av personligt ansvar för egna skulder.Tyvärr är det allt vanligare att studenter uppmuntras till eller väljer att drapå sig så höga studieskulder som möjligt eftersom de ändå skrivs av till slut.3 Social snedrekryteringDet kanske allvarligaste problemet med dagens studiestödssystem är attdet avskräcker från högre studier, framför allt när det gäller ungdomarfrån studieovana miljöer och ungdomar vilkas föräldrar ärlåginkomsttagare. De är ofta tveksamma till att dra på sig högastudieskulder. För dessa ungdomar innebär högskolestudier ett stortrisktagande. De tvivlar på att det går att leva på studielånen, och skullede tryta har ofta inte föräldrarna möjlighet att bidra ekonomiskt. Skullestudierna misslyckas leder det till en ekonomisk katastrof.Studiestödsutredningen, en kommitté som tillsatts av Utbildningsdeparte-mentet 1994 och som presenterade sitt slutbetänkande Sammanhålletstudiestöd (SOU 1996:90) , pekar också på att det nuvarandestudiestödssystemet bär en del av ansvaret för den sociala snedrekryteringen.Betänkandet innehåller konkreta förslag till ett nytt studiestödssystem samtlämpligt startdatum: . Tyvärr har regeringen valt att drafrågan i långbänk. , detta år, kom äntligen regeringen medpropositionen Ett reformerat studiestödssystem (1999/2000:10). Det nyastudiestödssystemet beräknas träda i kraft - tre och ett halvtår senare än vad betänkandet föreslår. avser attåterkomma till propositionen i en särskild motion. På ett parpunkter vill vi ändå , i denna motion, föreslå förbättringar inuvarande studiestödssystem.Det är viktigt att studiestödet är utformat så att det uppmuntrar nya grupperatt börja studera, detta för att minska den sociala snedrekryteringen. Ett avdet nuvarande studiestödssystemets största brister är att det inte äröverblickbart varken för den enskilde, högskolorna eller CSN. Ett merstringent system kommer, förutom att höja rättssäkerheten för studenterna,även att minska det administrativa trycket på CSN.4 En realistisk utbildningssatsning, höjd bidragsdel istudiestödetKristdemokraterna har i en annan motion redovisat vad vi anser vara enrealistisk utbyggnadstakt av antalet utbildningsplatser i högskolan. Vitror inte att den hastighet och omfattning med vilken regeringen villbygga ut högskolan går att genomföra utan att det medför en betydandeförsämring av utbildningskvaliteten. Detsamma gäller ,det vill säga den stora satsningen på vuxenutbildningen.Målsättningen med måste vara en kompetenshöjning ochleda till ett jobb . Vi föreslår en jämnare men något lägreutbyggnadstakt både inom högskolan och . Konsekvensen blirdå att vi räknar med ett lägre antal studerande med studiestöd än vadregeringen gör . Enligt vårt förslag blir denbesparingseffekten i studiestödet för år 2000.Vi använder också en liten del av besparingarna, , till atthöja bidragsdelen i studiestödet redan år 2000.5 Förändrade krav på studieresultatStudiestödsutredningens betänkande innehåller förslag på förändradekrav på studieresultat. Enligt förslaget ska en eftersläpning medmaximalt tio poäng tillåtas och sedan med ytterligare fempoäng för varje läsår. Detta system tillåter att man misslyckas någontermin om man lyckas den övriga tiden. Dessutom ska studiestöd beviljasäven då minimipoängen inte uppnås om prognosen för de fortsattastudierna är positiv. Möjligheten att återkomma i studiestödssystemetefter ett "misslyckande" måste bli enklare som också betänkandet anger.Vi anser att utredningen kommit fram till en bra avvägning mellan morotoch piska i detta avseende. I förslaget ingår även en striktare kontroll avstudieaktivitet vilket får anses rimligt.Likaväl som man måste vara på arbetsplatsen för att få full lön är detrimligt att begära att studenten infinner sig på obligatoriska föreläsningar,laborationer och andra övningar. Det har kommit fram att en stor del,siffran har nämnts, av studerande på sommarkurser inte tar några poängoch alltså i praktiken får studiemedel utan några som helst prestationskrav.Detta är inte acceptabelt och behöver ses över när en reform genomförs.Studiestödsutredningens föreslagna reform skulle innebära en besparing somi nuvärde motsvarar . Reformen innebär visserligenen något hårdare press på studenterna vilket dessutom skulle kunna få enavhållande effekt. Vi kristdemokrater anser dock att den effekten ärmarginell i synnerhet då vi vill använda de sparade medlen till en förstudenterna mer positiv reform.6 Höjt fribeloppKristdemokraterna har tidigare motionerat om att det så kalladefribeloppet, det vill säga det belopp man får tjäna utan attbidraget minskas, borde höjas rejält eller avskaffas helt.Studiestödsutredningens förslag går i detta avseende åt rätt håll. Vi anseratt inkomstgränsen för fullt studiebidrag är kontraproduktiv och bidrartill ökad snedrekrytering. Kontraproduktiv eftersom dess borttagandeskulle ge studenterna möjlighet att påverka sin ekonomi genomsidoinkomster och en del av dem skulle då antagligen inte välja enmaximal lånedel. Det skulle minska skuldbördan och därför ävenavskrivningarna. De begränsade möjligheter som erbjudsstuderande att påverka sin ekonomi och minska skuldbördan är faktorersom hämmar ungdomar från studieovana hem och som därmed bidrar tillden sociala snedrekryteringen. Ytterligare ett argument motinkomstprövningen är att studiemedel bara betalas ut under nio av och det är därför orimligt att studerande med alternativainkomstkällor ska "bestraffas" för det.Som vi tidigare framhållit är det rimligt att anta att en del av dessastudenter skulle välja att minska sin skuldsättning genom att låna mindre. Viavsätter , motsvarande de besparingar som vi föreslår istycket "förändrade krav på studieresultat" och nöjer oss här med attkonstatera att det är ett första steg att höja inkomstgränsen.7 N/T-anslagetKristdemokraterna avvisar att en mindre grupp vuxenstuderande som valtnaturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar ska få finansierasina studier med särskilt vuxenstudiestöd, svux. Att ha ett differentieratstudiestödssystem inom N/T-området med utgångspunkt i ålder ocharbetslivserfarenhet är inte bara orättvist mot dem som går eller har gåttpå samma utbildning med "vanliga" studiemedel. Det antyder även attregeringen betraktar andra kunskaper som mindre nyttiga. Det kan vikristdemokrater inte ställa upp på. Kostnaden för N/T-stödet beräknas till420 för år 2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en realistisk utbildningssatsning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändrade krav på studieresultat,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpt kontroll av studieaktivitet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om höjt fribelopp,5. att avslår regeringens förslag om fortsatt N/T-anslag,6. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studie-stöd:7.Tabell 1: (Anslag (i tusental kronor) Regeringens förslag Vårt förslagAnslagsförändring )den 1 oktober 1999Erling Wälivaara (kd)()()()()()()()()()()()()()()()