mot · GN02N214 · 1999-10-05 00:00:00 — Regeringen böromgående se över hur man kan lösa problemen med kostnaderna för de nyaförrättningar som följer av lagen. Detta bör ges regeringen till känna.BilenBilen är i många fall ett måste för boende ute pålandsbygden. Valfrihet mellan olika kommunikationsmedelsom kännetecknar de större tätorterna saknas ofta pålandsbygden. Eftersom det är väldigt vanligt att bussen ellertåget endast passerar samhället en gång per dag blir bilenofta oumbärlig för boende på landsbygden. De långa avstånden leder till många milsbilåkande. Det kan gälla allt från att ta sig till och frånarbetet, ta sig till affären, skjutsa barnen till fritidsaktiviteter,vuxenstudier m.m.Många familjer tvingas ha två bilar. Detta medför höga kostnader. Dessaextra kostnader är ett hot mot utvecklingen på landsbygden. Mångasmåbarnsfamiljer anger att bilkostnaderna är en av de viktigaste orsakernavarför man flyttar från landsbygden eller inte flyttar ut till landsbygden.Kostnader för arbetspendling och långa resor till olika aktiviteter har förmånga blivit en alltför tung post i hushållsekonomin.Skall människor ha en fortsatt möjlighet att bo kvar eller flytta till mindreorter är det nödvändigt att höja reseavdraget ytterligare för arbetsresor. Ävenför att öka den regionala rörligheten på arbetsmarknaden är ett höjtreseavdrag viktigt och bidrar därmed till större arbetskraftsutbud även imindre orter. Riskerna för arbetskraftsbrist inom vissa yrken minskasdärmed.Kostnader som uppstår på grund av långa avstånd och avsaknad avvalfrihet måste kompenseras. Att bo på landsbygden innebär väldigt oftaextra kostnader. En kompensation kan hanteras via skattsedeln med avdrags-möjligheter som knyts till boende och möjligheter att nyttja allmännakommunikationsmedel. Utgångspunkten för avdraget bör vara att definieraen basservice och finna ett system som innebär ett differentierat avdragberoende på avstånd och tillgång till basservice. har vid ettflertal tillfällen begärt att regeringen skall utreda ett glesbygdsavdrag.Centerpartiets krav kvarstår. Detta bör ges regeringen till känna.TågetNäringsliv och privatpersoner behöver god tillgänglighet tilljärnvägsförbindelser. Indragna linjer medför försämradekommunikationer, till men för den regionala utvecklingen.Ur miljösynpunkt är det mycket bra om den långväga godstrafiken går påjärnväg. Om detta skall möjliggöras krävs förbättrade möjligheter förkombitrafik. , SJ och näringen måste tydligare prioritera och hittalösningar för att underlätta kombitrafiken. Detta bör ges regeringen tillkänna.En viktig del av den nationella infrastrukturen utgörs av . Denkan mycket väl vara den transportförbindelse som löser delar av inlandetstransportbehov. Det är viktigt att även i fortsättningen får ettårligt stöd till banhållningen. Upprustning och mer enhetlig standard överhela banan innebär nya och tillförlitliga transporter både för person- ochgodstransporter. Det bör även framhållas vikten av snabbtåg på linjenStockholm - . Även den så kallade Scandinavian Link, Stockholm-Östersund-Trondheim-Oslo-Stockholm, har viktiga transport- och regional-politiska funktioner. Denna förbindelse bör kunna utredas med inriktning påbeslut om ett snabbt genomförande. Detta bör ges regeringen till känna.FlygetI de delar av landet där det saknas tillräckligtmarknadsunderlag för kommersiell flygtrafik måste manminska de negativa konsekvenser som följt av denavregleringen som skett av inrikesflyget. hargenomfört den största avregleringen av flygmarknaden ijämförelse med andra länder. Detta får negativakonsekvenser för såväl näringslivets tillväxtförutsättningarsom privatpersoners tillgång till service och möjligheter tillprivat resande. De negativa effekterna ökar dessutom ibetydelse i takt med att snabba persontransporter utgör engrundförutsättning för en växande del av näringslivet.Exempelvis hade många av de företagsetableringar som påsenare år skett i inlandet av IT- baserade ochavståndsoberoende tjänsteföretag, varit omöjliga attgenomföra utan en tillräcklig närhet och tillgång tillflygtransporter. Det är fullt möjligt att kompensera för dennatyp av nackdelar som avregleringen medfört inom ramen förEU:s regelverk.Efter avregleringen av den svenska inrikes flygtrafiken ser man tydligt hurorter med stort resandeunderlag varit vinnarna. Där har den ökadekonkurrensen inneburit bättre service och lägre priser. På andra, mindre orterhar utvecklingen varit den omvända. Dessa orter har fått färre turer och högrepriser. Biljettpriserna för inrikesflyget i vårt land är oacceptabelt höga.Dettagäller speciellt i inland, men även på andra orter är effekternaslående. Det bör således införas ett system för statlig upphandling avflygtrafiktjänster som är regionalpolitiskt viktiga men kommersiellt mindreintressanta. Finansieringen av en sådan upphandling bör ske genom att enavgift tas ut på övriga inrikes flygresor. I länder som t.ex. , Kanadaeller , med likartade geografiska förutsättningar, har de bedömt att därdet inte finns marknadsmässiga förutsättningar för att klara ett rimligt utbudmåste det till ett vettigt subventionssystem.Flyget är det mest realistiska transportalternativet i många regioner runtom i landet; är resandeunderlaget lågt och ekonominför de aktuella flygplatserna är därför hårt ansträngd. Driftbidraget till dessaflygplatser är helt avgörande för fortsatt verksamhet. Inte minst förnäringslivets utveckling är tillgången till bra flygförbindelser nödvändig.Därför är det av stor vikt att driftbidragen ej försämras. Detta bör gesregeringen till känna.Internationellt samarbeteSverige, och har områden som är glestbefolkade och där långa transportsträckor utgör särskildaproblem. , och och länderna runtomkring måste ges ökade möjligheter att delta i deneuropeiska integrationen. En förutsättning är då attkommunikationssystemen i de nordliga regionerna förbättrasoch integreras. Prioritet skall ges att knyta samman detranseuropeiska nätverken av vägar, järnvägar, flyg ochtelekommunikationer vilka passerar de externa gränserna förden europeiska unionen. Järnvägarna mellan ochMurmansk-S:t järnväg (Arkhangelskkorridoren)och genom och iSverige är mycket viktiga för att utveckla Barentsregionen.Detta bör ges regeringen till känna.För att ytterligare knyta till andra nordliga regioner börbanan mellan i och i integreras i dettranseuropeiska nätverket. EU-medel bör därför göras tillgängliga för och Atlantbanan. anser att regeringen aktivare börta initiativ och driva frågan. anser att regeringen bör tainitiativtill ett gemensamt program inom EU för utveckling i dessa nordligaområden. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändrad regional politik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att reducera arbetsgivaravgifterna för närings-grenarna jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt, fiske och annanpersonlig service i inland,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en del av medlen från vattenkraften,motsvarande /kWh, skall återföras till vattenkraftsproduceranderegioner och berörda vattenkraftskommuner,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunerna,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ungdomars synsätt,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnors möjlighet att påverka arbetet itillväxtavtalen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnors företagande,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsningar på den kulturella infrastrukturen, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sysselsättning skapad av kulturen, 210. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samhällets nya samlingsplats, 311. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten att skriva av studieskulder, 312. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om borttagande av tvånget på mantalsskrivning påhögskoleorten, 313. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om decentraliserad utbildning, 314. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att permanenta verksamhet med medborgar-kontor, 415. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upprätthållande av post- och kassaservice, 516. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om postens planer på att avveckla kassaservicen, 517. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flexiblare lagstiftning för enklare matställen, 618. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av nuvarande regler gällandevägskyltar, 519. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kooperativ verksamhet,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lättnader för företag,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade lokala möjligheter att hantera de medelsom står till arbetsmarknadspolitikens förfogande, 722. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kombinationssysselsättning, 723. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny utredning angående utlokalisering avstatlig verksamhet,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsning på bärighetshöjande åtgärder såsomtjälsäkring och ny beläggning, 525. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förbättra de sämre delarna av Europavägarnaså att trafiksäkerheten ökar, 526. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsning på det enskilda vägnätet, 527. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vägföreningarnas alltför höga kostnader, 528. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nytt differentierat avdrag beroende på avståndoch tillgång till basservice, 829. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbättrade möjligheter för kombitrafiken, 530. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av fler snabbtåg, 531. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om driftbidragets betydelse för det inhemska flyget, 532. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att genomföra hela , 533. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör ta initiativ till ett gemensamtprogram inom EU för utveckling av de nordligaste regionerna inomEU.Stockholm den 28 september 1999Lennart ()()()()()()()1 Yrkande 4 hänvisat till FiU.2 Yrkandena 8-9 hänvisade till KrU.3 Yrkandena 10-13 hänvisade till UbU.4 Yrkande 14 hänvisat till KU.5 Yrkandena 15, 16, 18, 24-27 och 29-32 hänvisade till TU.6 Yrkande 17 hänvisat till MJU.7 Yrkandena 21 och 22 hänvisade till AU.8 Yrkande 28 hänvisat till SkU.