mot · GN02K251 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K251av , (-v)Adelns avskaffandeI Nationalencykopedin (1989) kan man i en artikel under uppslagsordet ,läsa bl. a. följande:Enligt nu gällande författning utgör adeln en av staten erkändoffentligrättslig korporation vars verksamhet styrs av 1866 arsriddarhusordning. Ändring i denna kan endast ske genom beslut av adelnsjälv. Adeln i har numera inga särskilda rättigheter, inte ens adliganamn är alltigenom skyddade. Den har heller inga andra samhälleligaskyldigheter än vad som gäller för likartade korporationer. Adelns internaangelägenheter (bl. a. fondförvaltning och vård av riddarhuspalatset)behandlas av ett representantskap, kallat adelsmöte, vilket sammankallas varttredje år och till vilket varje nu levande introducerad adelsätt har rätt attsända en företrädare. Adelns medlemmar (cirka 28 000 personer) uppvisar ett socialt tvärsnitt genom svenska folket. Artikeln är signerad JvK (=Jan ).Redan (SOU 1963:17 5 492)konstaterade att adelns privilegier kunde och bordeupphävas.I det utlåtande som lag till grund för hemställan 1956 omutredning och förslag om upphävande av RF 114 § uttaladekonstitutionsutskottet. att ståndsprivilegierna utformats under helt andrasamhällsförhållanden än de nu rådande och att de föreställningar om olikamedborgargruppers skyldigheter och rättigheter som kommit till uttryck iprivilegielagstiftningen. icke lät sig förena med nutida uppfattning avsamhälleliga plikter och förmåner. Med utgångspunkt från denna numeraallmänt gängse uppfattning synes det utredningen angeläget att återståendeännu gällande ståndsprivilegier upphäves. Ridderskapets och adelns samtbondeståndets privilegier torde enligt utredningens mening kunna upphävasutan mera ingående undersökningar.Prästerskapets privilegier hängde samman med relationernakyrka/stat och borgerskapets med då aktuella frågor omstädernas särskilda skyldigheter och rättigheter. Iövergångsbestämmelserna till nuvarande grundlag nämnsprästerskapets privilegier, som alltså 1974 ännu inte varupphävda (regeringsformen, övergångsbestämmelser, punkt9). har prästerskapets privilegier i samverkanmed upphävts som ett led i förändraderelationer mellan staten och . Ridderskapetsoch adelns privilegier (SFS 1723:1016 s.1) utgör en sista restfrån ståndsriksdagens tid. Det är från demokratisk synpunktangeläget att adel är något som haroffentligrättslig status. Något materiellt innehåll i dessastadganden finns inte kvar, men själva privilegiebrevet ärinte upphävt i sin helhet. Registret över gällande SFS-författningar upptar fortfarande såväl privilegiebrevet somRiddarhusordningen och dessa fungerar därmed ochåberopas också, som citatet från ovanvisar, som ett offentligrättsligt erkännande av en ordning,som symboliserar en ärftlig privilegieställning, som är bådeodemokratisk och ojämlik i förhållandet mellan könen.Inget hindrar att medlemmar i bildar en privat klubb ochdärvid har regler för medlemskap m m som är otidsenliga, men staten börinte legitimera en korporation, vars medlemsregler demokratiskt och frånjämlikhetssynpunkt har grava brister. Riddarhusordningen (SFS 1866:37 s.1)bör av samma skäl också upphävas såsom statlig reglering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om upphävande av alloffentligrättslig reglering specifik för adel.Stockholm den 30 september 1999Johan ()()()