ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02MJ11 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:MJ11av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:88 Bekämpning av smittsamma djursjukdomarRegeringen har i proposition 1998/99:88 Bekämpning avsmittsamma djursjukdomar föreslagit en ny epizootilag ochen särskild zoonoslag med bestämmelser om förebyggandeåtgärder, kontroll och bekämpning av smittsammadjursjukdomar.De nya lagarna och ändringarna i provtagningslagen föreslås träda i kraftden 1 oktober 1999.Kristdemokraterna motsätter sig vissa delar av den framlagda proposi-tionen.Den föreslagna lagen innebär att staten inte längre kommer att lämna fullekonomisk ersättning till den som på grund av myndighetsbeslut enligt lagendrabbats av produktionsbortfall utan att endast hälften av produktions-bortfallet ersätts. Vi anser att de djurägare som ansluter sin besättning tillhälsovård och/eller frivilliga kontrollprogram bör få full ersättning ävenfortsättningsvis. Staten måste ha det övergripande ansvaret för att hållalandet fritt från allvarliga smittsamma djursjukdomar och det är angeläget attden enskilde djurägaren erhåller sådan ersättning att det ekonomiskaincitamentet finns kvar att rapportera och inte dölja sjukdom.Vi motsätter oss också förslaget att regeringen eller kaninföra krav på förebyggande åtgärder utan ersättning, då detta kan få storaekonomiska konsekvenser för den enskilde djurägaren. Om denna rätt skafinnas måste den överenskommelsen ske i samråd med näringen.Vidare vill man i den nya zoonoslagen införa ett bemyndigande förregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddelaföreskrifter i avsikt att begränsa smittspridning mellan djur och människor.Exempel på sådan föreskrift kan vara förbud mot att hålla djur i anslutningtill badsjöar och badplatser vid kusten, utan att det ska föranleda någonersättning från samhällets sida till den enskilde djurägaren.Det finns många djurägare som endast har inhägnade betesmarker iomedelbar anslutning till allmänna badplatser. Vi anser att det vore orimligtom en djurägare skulle tvingas avstå från sina betesmarker utan att särskildersättning utgår. Förhållandena kan bli särskilt anmärkningsvärda omdjurägaren erhåller betesmarksersättningar för dessa marker. Får han/hon intebeta markerna bryts villkoren för betesmarksersättningen och en åter-betalningssituation med mycket stora effekter kan uppstå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekonomisk ersättning vid produktionsbortfall,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förebyggande åtgärder,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekonomisk ersättning vid meddelande av föreskrifter.Stockholm den 25 mars 1999Caroline ()()()()()()Skånberg (kd)()()()()
mot · GM02MJ8 · 1999-03-24 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen böråterkomma med mer framtåtsyftande miljöpolitiska förslag i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omhändertagande av utländska aluminiumburkar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omhändertagande av blandade material,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höjd återvinningsnivå på returpapper till ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höjd återvinningsnivå på wellpapp till ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insamling av glödlampor,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behandling av hushållsavfall och stöd föranläggningsinvesteringar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om PVC,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett snart införande av producentansvar på elektroniska produkter,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mätbara miljömål,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grundläggande miljöprinciper,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om relationen handel och miljö,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lag om generellt producentansvar,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om offentlig upphandling,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stimulans till kretsloppsinvesteringar,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatteväxling,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmiljön i kretsloppsarbetet,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurseffektivisering och faktor 10.Stockholm den 24 mars 1999Eskil ()()()()()
mot · GM02Sf4 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf4av ()med anledning av prop. 1998/99:76 Försäkringsmedicinska utredningar, m.m.De försäkringsmedicinska utredningarna som görs inomramen för de allmänna försäkringskassorna utgör ett viktigtmaterial för forskning kring olika hälsoproblem, hur de kanförebyggas och åtgärdas. I propositionen föreslår regeringenatt forskning och utveckling inom det försäkringsmedicinskaområdet bör ges förutsättningar för en fortsatt verksamhet.Ett program för framtida satsningar bör utarbetas och anslagsökas från forskningsrådet samt Riksförsäkringsverketsanslag för att stödja forskning. Regeringen föreslår vidare attmedel för utveckling bör inräknas i prissättningen avutredningstjänsterna.Jag anser att regeringens förslag inte går tillräckligt långt för att garanteraforskning och utveckling inom det försäkringsmedicinska området. Utöverutvecklingen av ett forskningsprogram behövs en basresurs för forskningoch utveckling i enlighet med förslag. Finansieringen börske via avkastningen av den kvarstående delen av Folkpensioneringsfonden.NEPI (Läkemedelsepidemiologiskt nätverk) skulle kunna stå modell föruppbyggnaden av basresursen för forskning inom det försäkringsmedicinskaområdet. NEPI finansieras genom avkastningen från en stiftelse skapad avstaten och och består av en liten forskargrupp som byggtupp ett nätverk av forskare. Dessa driver forskningsprojekt inom olikalandsting och kan utnyttja den centrala gruppens medicinska, epidemiolo-giska och statistiska expertis.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en basresurs för forskning och utveckling inom detförsäkringsmedicinska området.Stockholm den 23 mars 1999Barbro ()
mot · GM02Sf6 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf6av och ()med anledning av prop. 1998/99:76 Försäkringsmedicinska utredningar, m m.I propositionen föreslår regeringen att verksamhetsansvaretför de försäkringsmedicinska utredningarna ocharbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningarna vidRiksförsäkringsverkets sjukhus förs över till en av deallmänna försäkringskassorna och att verksamheten där skadrivas som en egen resultatenhet samt att de bolag som förnärvarande driver sjukhusen avvecklas.Den s.k. föreslog att verksamheten vid sjukhus i och skulle överföras till ett av statenhelägt aktiebolag under med ledningsfunktionernalokaliserade till . Flera remissinstanser uttryckte sitt stöd för utred-ningens förslag.Riksförsäkringsverket bör inte äga sjukhus. En anledning till detta är att deär tillsynsmyndighet för de allmänna försäkringskassorna. Förändringen ihuvudmannaskapet anser vi vara nödvändig - däremot är vi tveksamma tillatt föra över huvudmannaskapet till en av de allmänna försäkringskassorna.Riksdagen bör avslå propositionen i denna del.Om verksamheten förs över till en av de allmänna försäkringskassornaminskar förutsättningarna för konkurrensneutralitet. Sjukhusen i ochNynäshamn måste få möjlighet att utvecklas på egna meriter med utgångs-punkt från de behov som finns inom verksamhetsområdet. Därför bör huvud-mannaskapet inte knytas till en försäkringskassa. En lämpligare form är att,som utredningen föreslog, verksamheten förs över till ett av staten helägtbolag, och där ledningsfunktionerna lokaliseras till . En annanmöjlighet för att uppnå konkurrensneutralitet är att Försäkringskasseför-bundet tar över verksamheten och driver sjukhusen som egna bolag. Medbakgrund av detta bör regeringen återkomma med ett nytt förslag om huvud-mannaskapet. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen i den del som berör överföringen avhuvudmannaskapet till en av de allmänna försäkringskassorna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ägarförhållanden som främjar konkurrensneutralitet.Stockholm den 25 mars 1999Margareta ()()
mot · GM02Sf7 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf7av och ()med anledning av prop. 1998/99:76 Försäkringsmedicinska utredningar, m.m.I regeringens proposition 1998/99:76 Försäkringsmedicinskautredningar föreslår regeringen förändringar avverksamheten vid sjukhus(och ).Verksamhetsansvaret avseende vissa försäkringsmedicinska utredningaroch arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar föreslås överföras till en avde allmänna försäkringskassorna, som skall driva verksamheten som en egenresultatenhet - försäkringsmedicinskt centrum. Patienter inom den medicin-ska rehabiliteringen som bedrivs vid sjukhusskall istället behandlas inom den allmänna hälso- och sjukvården.Regeringens proposition bygger på betänkande, menremissbehandlingen av utredningen gav inte ett entydigt stöd för utred-ningens förslag. I det sammanhanget kan det vara värt att nämna attrepresentanter för de överviktiga inte har använts som remissinstans, trots attde i utredningen behandlade enheternas insatser för gravt överviktiga utgjorten stor del av verksamheten. Detta riskerar att göra beslutsunderlagetbristfälligt.Den förändring som föreslås, att hela den verksamheten som bedrivits videnheterna istället ska behandlas i den allmänna hälso- och sjukvården,riskerar att få stora konsekvenser för svensk behandling av gravt överviktiga.Tyvärr ett växande folkhälsoproblem.Det finns inte heller tillfredsställande redogörelser för hur den kompetenssom samlats vid enheterna skall komma den allmänna hälso- och sjukvårdentill del. Konsekvenserna riskerar att bli allvarliga för behandlingsinsatsernaför gravt överviktiga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av samlad kompetens för behandling av gravtöverviktiga.Stockholm den 25 mars 1999Anders Ygeman (s)()
mot · GM02Sf8 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf8av tredje vice talman m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:76 Försäkringsmedicinska utredningar, m.m.I propositionen föreslås att sjukhus iTranås respektive inte längre skall varaanslagsfinansierade. Det innebär att de därmed blirkonkurrensutsatta.En omfattande utredning, , ligger till grund för regeringens förslag.Utredningen diskuterade huvudmannaskapet. Man kom fram till att RFVsjälvt inte bör driva sjukhus. Utredningen föreslår som huvudman ett statligtbolag under . Regeringen föreslår i propositionen att enförsäkringskassa har huvudmannaskapet för dessa sjukhus. Detta förslag ärdock inte kommenterat av remissinstanserna. anser i dettaläge att det är bättre att fortsätta nuvarande huvudmannaskap tills vidare.Den redan föreslagna strukturförändringen är så pass omfattande att flerförändringar inte bör göras av verksamheten. Krist-demokraterna föreslår därför att huvudmannaskapet får bestämmas vid ettsenare tillfälle. Detta bör föregås av en ny remissomgång.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om nytt huvudmannaskap förRiksförsäkringsverkets sjukhus i respektive Nynäshamn.Stockholm den 25 mars 1999Rose-Marie Frebran (kd)()()()()()()()()()()()()()()()
mot · GM02Sk20 · 1999-03-08 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk20av m.fl. (v)med anledning av prop. 1998/99:48 Skattefrågor och investerarskyddErsättning från försäkring eller investerarskyddetRegeringen föreslår i ovan angiven proposition skatteregler för ersättningfrån investerarskyddet. Förslaget innebär att sådan ersättning skall varaskattepliktig. Detsamma föreslås gälla ersättning från en försäkring somett värdepappersbolag tecknat enligt 5 kap. 2 § lagen (1991:981) omvärdepappersrörelse. Ersättning från investerarskydd kan vara att hänförasåväl till inkomstslaget kapital som inkomstslaget näringsverksamhet.Vänsterpartiet anser att de förslag som läggs i propositionen när det gällerersättningar från investerarskyddet är väl avvägda och att de är konsekventa iförhållande till övrig skattelagstiftning.Lättnad i beskattning av utdelningI propositionen föreslås också att löneunderlaget i lättnadssystemet föraktieägare som har en kvalificerad aktie skall beräknas utan beaktande avde spärregler som anges i 3 § 12 mom. andra och tredje styckena SIL, omaktier i företaget i betydande omfattning ägs av utomstående som har rätttill utdelning.Vänsterpartiet kritiserade redan vid införandet den delen av det enkel-beskattade utrymmet som bygger på lönedelen. Vi menade att det var enmycket underlig konstruktion som inte hade något att göra med riskkapitaleller ägarinsats utan snarare förde tankarna till vissa resultatreglerandeåtgärder. Vi menar att regeringen på ett mer seriöst sätt ska återkomma tillriksdagen med förslag om beräkning av ett enkelbeskattat utrymme som meranknyter till ägarens kapitalinsats, d.v.s. att man på ett riktigt sättdefinierarriskkapitalet. Den föreslagna lättnaden innebär i princip att huvudägaren ibolag som i betydande omfattning ägs av utomstående inte kommer attomfattas av den regel som innebär att han/hon inte behöver ta hänsyn till denbegränsning som innebär att han/hon måste ta ut lön på av denhögsta lön som betalats till anställd i företaget eller ett belopp som svararmot 10 basbelopp.Vänsterpartiet anser att det är olyckligt att på detta sätt särbehandla olikahuvudägare och anser att det faktum att ägaren i företaget kan visa att aktier iföretaget i betydande omfattning ägs av utomstående som har rätt tillutdelning inte på något sätt behöver innebära att kontrollen över ägarensagerande är större i dessa bolag än inom andra där detta förhållande inteföreligger.Vänsterpartiet yrkar avslag på förslaget om lättnad i beskattning avutdelning och kräver att regeringen återkommer med förslag om en definitionav riskkapitalet, i enlighet med vårt resonemang ovan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om lättnad i beskattning avutdelning enligt vad i motionen anförts,2. att begär att regeringen återkommer med förslag om endefinition av riskkapitalet enligt vad i motionen anförts.Stockholm den 8 mars 1999Marie ()Per ()()
mot · GM02Sk23 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk23av Per m.fl. (v)med anledning av prop. 1998/99:83 Avdrag för ökade levnadsomkostnader vid tillfälligt arbeteI propositionen föreslås att tvåårsgränsen för avdrag förökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete utanförbostadsorten slopas. I stället ska avdrag medges så länge dettillfälliga arbetet pågår och förutsättningarna i övrigt föravdrag är uppfyllda.Vänsterpartiet anser att förslaget enligt ovan är bra, men menar att detredan nu också bör genomföras ändringar för dem som har dubbel bosättningmed anledning av permanent arbete. I propositionen pekas på de skillnadersom uppkommer mellan dem som har dubbel bosättning i följd av ettpermanent arbete och dem som har en mer eller mindre dubbel bosättninggenom att ha tagit tillfälligt arbete utanför bostadsorten.Dagens arbetsmarknad för människor i glesbygdsområden är i många fallav sådan art att den enda möjligheten att erhålla ett arbete är att ta ettarbeteutanför den ordinarie bostadsorten. För dessa människor är det av ytterstavikt att avdrag medges för det dubbla boendet. Inte minst gäller det förmänniskor som annars kan komma att tvingas sälja sina hus på en marknaddär de inte ens får betalt nog för att täcka lånen på fastigheten. För dem sombor i kommuner med stor utflyttning är det också viktigt att dessa människorges möjlighet att bo kvar i kommunen.Vänsterpartiet anser att tidsgränsen för avdragsrätt för de personer som hardubbel bosättning med anledning av permanent arbete också tas bort.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen återkommer med förslag omavdragsrätt vid dubbel bosättning med anledning av permanent arbete enligtvad i motionen anförts.Stockholm den 24 mars 1999Per ()()()
mot · GM02So19 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So19av ()med anledning av prop. 1998/99:70 Könsstympning - borttagande av kravet på dubbel straffbarhetKönsstympning av flickor är förbjuden och straffbar iSverige . Trots detta förekommer det att flickorsom bor i stympas. Det finns anledning att tro att detsker på semestrar eller skollov på besök i familjens gamlahemland. Erfarenheter från bl.a. , Frankrikeoch talar för det. Den som bor i ochmedverkar till att könsstympning utförs i ett annat land kandömas i svensk domstol om ingreppet är straffbart i det landdär ingreppet utförs. Om ingreppet däremot inte är straffbarti det land där det har utförts kan ansvar inte utdömas avsvenska domstolar. Detta kallas den "dubbla straffbarhetensprincip".Regeringen föreslår i propositionen att kravet på dubbel straffbarhet skallavskaffas för könsstympning. Jag tycker dock att regeringens uttalanden tillledning för hur Riksåklagaren skall tillämpa lagen har kommit att få en försnäv utformning. Bestämmelserna om behörighet för svenska domstolar attdöma över gärningar som har begåtts utanför är nämligen generelltavfattade utan att avsikten för den skull är att åtal skall väckas i samtligafallsom bestämmelserna medger. Den absoluta åtalsplikten gäller således inteför brott som har begåtts i utlandet utan regeringen eller, efter delegation,Riksåklagaren prövar i vilka fall det föreligger ett tillräckligt starktintresseatt åtal väcks. När nu regeringen i propositionen uttalar sig om i vilka fallåtal bör väckas är, enligt min uppfattning, risken att regeringen har dragitupp ramarna för snävt. Regeringen anför: "Den utvidgade domsrätten ärsåledes avsedd att hindra att flickor och unga kvinnor som finns i Sverigeförs utomlands för att där få ingrepp som är förbjudna i utförda.Tillstånd till åtal bör därför i princip endast beviljas i sådana fall." Enligtmin uppfattning måste det klargöras att könsstympningsförbudet ochdomsrättsbestämmelsen också skall tillämpas på den som finns i ochsom utför stympningar utomlands oavsett var den bor som stympningengenomförs på.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner vad i motionen anförts om tillämpningen av denutvidgade behörighet för svenska domstolar att döma över gärningar som harbegåtts utanför Sverige.Stockholm den 25 mars 1999Karin ()
mot · GM02T13 · 1999-03-19 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T13av de ()med anledning av prop. 1998/99:95 Postal infrastrukturEn postadress utgörs av en utdelningsadress och enortsadress. Utdelningsadressen består av gatunamn, box, vägeller liknande. Med ortsadress avses postnummer ochpostortnamn.Postnummersystemet inrättades 1968 i syfte att effektivisera och underlättasorteringen och distributionen av postförsändelser i . harpostnummersystemet undergått en betydande utveckling.I samband med postnummersystemets införande - och även senare - hargamla traditionsrika och välkända ortnamn inte fått bli (eller försvunnit som)postortnamn. Med detta riskerar en del av hembygds- och samhörighets-känslan med den egna kommundelen eller lokalsamhället att försvinna.Vi borde utan större problem kunna få tillbaka en del väletablerade ochväldefinierande ortnamn som postortnamn. Regeringen bör på lämpligt sättverka för detta. Den som får i uppdrag att tillhandahålla och förvalta post-nummersystemet bör ha en generös inställning till olika framställningar omåterinförande av gamla ortnamn som postortnamn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att gamla ortnamn återigen skall kunna användas sompostortnamn.Stockholm den 15 mars 1999Marietta de ()
mot · GM02T18 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:T18av m.fl. (v)med anledning av prop. 1998/99:91 Vissa trafikfrågor m.m.Utökade uppgifter förparkeringsvakterRegeringens förslag: I lagen (1987:24) om kommunalparkeringsövervakning införs en bestämmelse som innebäratt parkeringsvakter efter kommunalt beslut, som föregås avsamråd med polismyndigheten, skall kunna tas i anspråk föratt biträda polismän när de fullgörtrafikövervakningsuppgifter. anser att vimåste vara mycket försiktiga när det gäller att ge olikagrupper polisbefogenheter. Polisens myndighetsansvar ochbefogenheter måste vara klart definierade gentemotallmänheten.Därför skall inte parkeringsvakter biträda polisen vid övervakning av denrörliga trafiken, t.ex. hastighets-, förar- eller fordonskontroller. I sådanasituationer skulle det med regeringens förslag bli svårt för allmänheten attskilja mellan polis och andra grupper. Parkeringsvakterna bör dock kunnabiträda polisen och allmänheten med viss trafikreglering eller svara för visstrafikinformation. Det är också av vikt att parkeringsvakters kompetens ochansvarsområden utvidgas.För är ett grundläggande mål att efterlevnaden avhastighetsbestämmelser och andra trafikregler ökar, både för att minskaantalet trafikolyckor och för att minska miljöbelastningen från vägsektorn.Detta skall lösas med en rad åtgärder, av både teknisk och juridisk art. Att geparkeringsvakter polisiära befogenheter är dock inte en prioriterad åtgärd föratt nå dessa målHemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om parkeringsvakters befogenheter.Stockholm den 24 mars 1999Sture ()()()()()()()()()