mot · GN02N383 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N383av Strömbom, ()Energi1 InledningEn god energipolitik kan inte ses isolerat. Energipolitiken skall, somregeringen så riktigt skriver i propositionen, bidra till att stabilaförutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till enförnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energipolitiken måstegå hand i hand med ekonomi och miljö för att bidra till tillväxt och ettekologiskt uthålligt Sverige.Riksdagen fattade beslut om en ny energipolitik. Beslutetinnebar bland annat att en reaktor vid skullestängas före . energipolitiska beslut ingick också ettomfattande program för åtgärder för att stimulera en effektivareenergianvändning och användning av förnybara energislag. Den andrareaktorn vid skulle stängas före underförutsättning att bortfallet av elenergi kan kompenseras genom tillförsel avny elenergi eller minskad användning av el, konvertering från el samttillförsel av el från andra energikällor. Regeringsrättens beslut innebär atträtten att driva upphör den sista november 1999.Den förda energipolitiken präglas av olyckliga låsningar. Om inte Sverigekan skapa en långsiktigt hållbar strategi för den framtida energiförsörjningenmåste frågan om en ny folkomröstning aktualiseras.2 Inhemska förnybara energikällorKristdemokraterna anser att energiförsörjning skall tryggasgenom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler därinhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. Detär den enda kända vägen mot det ekologiskt uthålligaenergisystemet. Vi vill skapa en energiförsörjning där den negativapåverkan på hälsa, klimat och miljö är så små som möjligt. Investeringari biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraftmåste stödjas.3 Långsiktigt stabila spelreglerDe ökade koldioxidutsläppen med påföljande växthuseffekt är det enskiltstörsta hotet mot vår livsmiljö. Energipolitiken bör inriktas på attåstadkomma breda politiska uppgörelser och långsiktigt stabila spelreglerför aktörerna på elmarknaden. Utgångspunkten ska vara att genomeleffektivisering samt utveckling och infasning av förnybar elproduktionfasa ut kärnkraften och även energisystem som bygger påfossila bränslen. Målet är ett omställningsarbete som syftar till att byggaett ekologiskt uthålligt energisystem utan drastiska prisförändringar, riskför elbrist och därmed ytterligare påfrestningar på välfärd ochsysselsättning. Industri och hushåll ska garanteras säkra elleveranser tillfortsatt konkurrenskraftiga och rimliga priser. Vår uppfattning är att denförsta kärnkraftsreaktorn ska fasas ut först när motsvarande mängd el kantillföras och/eller sparas bort. Att nu stänga innebär attsvensk elförsörjning, miljö, ekonomi och svenskt industriklimatförsämras. Åtgärden saknar dessutom stöd hos det svenska folket. Den elsom ska ersätta bortfallet kommer till största delen att importeras frånkoleldade kraftverk i . Utvecklingen kan även leda till att vikommer att importera brunkolsproducerad el från eller el frånkärnkraftverket Ignalina.4 Den fria elmarknadenKristdemokraterna har arbetat för att de fördelar som den friaelmarknaden innebär också ska komma hushållen till del. Genom dethittillsvarande mätarkravet som kopplats till byte av leverantör hartröskelkostnaden för hushållen varit sådan att det för hushållen inte gåttatt räkna hem investeringen i mätare trots att takkostnaden för mätarenvarit . Vidare har den långa uppsägningstiden medverkat till attrörligheten bland konsumenterna varit låg. Kort sagt har avregleringen avelmarknaden nästan enbart varit till fördel för företag och andrastorkonsumenter. Genom näringsutskottets initiativ har en motvilligregering tvingats att lägga förslag om avskaffande av mätarkravet,kortare uppsägningstid och kostnadsfria byten av leverantör. Dettakommer att medföra dramatiskt sänkta elpriser också förnormalkonsumenten. efter utskottets beslut börjadeockså prisnivåerna sjunka och producenterna, och för den delen ävenandra aktörer, att tävla med varandra om kunderna som frittkan välja leverantör. Denna förändring kommer av allt att döma att trädai kraft den 1 november 1999.Inom EU satsas på en stor kampanj för miljövänlig energi från vindkraft,solfångare och vattenkraft. I lägger regeringen förslag som riskeraratt försvåra möjligheterna till utbyggnad av miljövänligt producerad el.Exakt vilken situation som kommer att utvecklas efter den 1 novemberåterstår att se men om inte hänsyn tas till de ändrade förutsättningarna för desmå producenterna kommer att få en mycket begränsad produktionav miljövänlig el. Konsekvensen kan bli att vi tvingas att i större utsträckningän importera el som producerats med utsläpp av stora mängderkoldioxid eller som producerats i mindre säkra kärnkraftverk. Vikristdemokrater är för en effektiv gränsöverskridande handel med el, men detsvenska agerandet får inte leda till att miljövänliga energianläggningar läggsned för att istället göra oss beroende av import av el som producerats på ettsätt som har starkt negativa konsekvenser för miljön.De oklara regler som fram tills gällt för omställningsprogrammetsvattenkraftsbidrag tycks nu vara förtydligade och medlen kan förhopp-ningsvis tas i anspråk för nya investeringar för elproduktion. Vidare börvärmepumptekniken utvecklas så att mer av spillvärme kan tas tillvara.Skattelagstiftningen måste utformas så att det blir mer fördelaktigt att ökaproduktionen av el på detta sätt. Det bör vara möjligt att via bonussystemeller andra skatteåtgärder stimulera denna utveckling ytterligare.5 Bidrag till investeringar i elproduktion frånförnybara energikällorRegeringen redovisar att har ansökningarna om bidrag tillinvesteringar i elproduktion från förnybara energikällor varit avsevärtfärre än vad man förväntat. I föreliggande budgetproposition skjuterregeringen återigen anslag framför sig i tiden. Flera anslag för år 2000skärs ned kraftigt med hänvisning till bristande efterfrågan, diskutabeleffekt eller kommande utvärderingar. Istället förutses anslagen förkommande år att öka i motsvarande mån. Genom att upprepa dettaförfaringssätt kan samma pengar användas år i budgeten, menutan energi- eller miljöpolitisk nytta. En stor del av förklaringen till de fåansökningarna torde vara regeringens otydliga och ryckiga energipolitiksom leder till att man inte vågar investera. De små elproducenterna måstegaranteras långsiktigt rimliga villkor som ny teknik, nyametoder och nya energikällor, t ex solvärme, utvecklas och prövas.6 TorvtillgångarnaSverige har god tillgång till torv. När torven skördas sker bl ametanutsläpp och vid förbränning sker koldioxidutsläpp. Detta ger etttillskott till klimateffekten. Därtill kommer risk för skador på denbiologiska mångfalden. Vid varje enskild tillståndsgivning bör ensärskild bedömning göras. Det gäller framför allt hur skörden skall gåtill, hur marken skall återställas, hur tjockt lager som skall skördas ochhur metangasen skall tas till vara. Vid tillståndsgivningen skallnaturligvis också göras en bedömning av naturvärdena på platsen. Idagfinns teknik och kunskap om hur man kan skörda torv med stornaturhänsyn, sätt där enbart det översta lagret skördas och där markenåterställs till naturrika våtmarker.7 Regeringens hantering av kärnkraftsavvecklingenKristdemokraterna är starkt kritiska mot regeringens handläggande avfrågan om kärnkraftsavvecklingen. beslut togs utan att deekonomiska effekterna var kända och avsaknaden avmiljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiska analyser var total.Idag kan vi konstatera att regeringen fortfarande inte har kunnatpresentera dessa analyser. Än en gång anhåller regeringen om ettramanslag och ett bemyndigande att under nästa budgetår besluta attramanslaget för ersättning för avveckling av en reaktor iBarsebäcksverket får överskridas om ett nytt riksdagsbeslut inte hinnerinväntas. Detta bör avslås. Det är en nonchalans mot det svenskastyrelsesättet och mot landets alla skattebetalare att begära full frihet attfå disposition över ett okänt antal miljarder kronor som inte ens finnsintecknade i budgeten.Vår uppfattning är att den första kärnkraftsreaktorn bör fasas ut närmotsvarande mängd el tillförts och/eller sparats bort. Tillförseln ska baseraspå förnybar elproduktion. Vi ser med oro på planer på fossilgasledningargenom . Etablering av ett omfattande ledningsnät kommer att förgenerationer framöver låsa fast vårt land vid ökad fossilbränsleanvändningmed vidhängande utsläpp av koldioxid.8 En ny folkomröstningÅr 1980 genomfördes en rådgivande folkomröstning om kärnkraften.Utfallet av omröstningen blev genom den olyckliga uppdelningen på treolika alternativ, inte till den vägledning för beslutsfattandet som mångaönskade. Skillnaderna i tolkningen av resultatet är avsevärda ochresultatet används som ett argument för snart sagt varje hållning ifrågaom kärnkraften. Detta har bidragit till en 20-årig politisk låsning ifrågaom energipolitiken.Energipolitiken är av mycket stor vikt för hushåll och för företag. Politikenmåste vara långsiktig och förutsebar. Av det skälet är en bred politisk enighetav stor betydelse. Tyvärr är inte detta något som präglar den svenskaenergipolitiken.Kristdemokraterna anser att det kan finnas skäl att aktualisera frågan omen ny folkomröstning om energipolitiken. Skäl som talar för detta är attopinionsläget är helt annorlunda än . Kunskapen om demiljömässigt negativa effekterna av förbränning av fossilbränslen inklusiveklimatfrågorna har säkert påverkat.9 Falsk skatteväxlingDet svenska näringslivet ska tillförsäkras säkra elleveranser till fortsattkonkurrenskraftiga och rimliga priser. avvisar därförförslaget om höjd produktionsskatt på kärnkraftsel. Denna skattehöjninggörs under skenet av att vara en skatteväxling, vilket det inte är. Enskatteväxling innebär att skatter på miljöstörande verksamhet höjs medande i motsvarande mån sänks för personal. anser att enskatteväxling är ett prioriterat politiskt mål men att detta, för att haavsedd effekt, i första hand bör genomföras på en internationell nivå. EUär en utmärkt arena för att driva detta arbete. Regeringens förslag är ipraktiken en skattehöjning som riskerar att leda till reduceringar ellerrent av nedläggningar av energikrävande industriell verksamhet. kommer den höjda energiskatten att motsvara en ökadkostnad på per anställd i den energiintensiva industrin.Effekten kan mycket väl bli en större miljöbelastning och förloradearbetstillfällen för Sverige.10 Klimatpolitisk linje efterlysesRegeringen saknar en samlad klimatpolitisk linje. Beslutet om enavveckling av innebär att regeringen och departier som står bakom energiuppgörelsen på ett mycket medvetet sättbidrar till en negativ utveckling av växthuseffekten. De ökadekoldioxidutsläppen, som kommer att bli följden av att bortfallet av elkompenseras av el från fossilförbränning, har tvingat att anhållaom tillstånd att, i motsats till andra länder i EU, få öka utsläppen. Dettagår stick i stäv med det s k Kyotoprotokollet som har godtagit,men ännu inte ratificerat.11 Energiforskning och energiteknikutvecklingÄven för att kunna avveckla kärnkraften enligt den kristdemokratiskamodellen behövs stora satsningar på energiforskning och energitekniskutveckling. stöder därför principiellt regeringenssatsningar inom detta område. Vi noterar med tillfredsställelse attregeringen nu öppnar för stöd till termisk solvärme, något somKristdemokraterna länge verkat för.Det har emellertid visat sig att det energipolitiska programmet inte ärframgångsrikt i alla delar. Vissa bidrag och satsningar har inte gett deresultatman hade hoppats. Detta gäller till exempel övergången från direktverkandeel till annan uppvärmning och försöken att minska energibehovet när det ärsom störst. Regeringen fortsätter nu att korrigera delprogram och återigenskjuta en stor del av bidragsbeloppen framåt i tiden.Ett nytt inslag är ett forskningsprogram tillsammans med fordonsindustrin.Kristdemokraterna ifrågasätter behovet av statliga insatser i Ford- och GM-koncernernas forskningsverksamhet. Vi anser att en sammantagen minskningom 160 miljoner kan göras i anslagen B4 och B5 utan att det huvudsakligasyftet med delprogrammen Energiforskning och Energiteknikstöd äventyras.En annan del av det energipolitiska programmet där målet sannolikt intekommer att uppnås är anslaget B6 Introduktion av ny energiteknik.Regeringen konstaterar att det är svårt att planera och överblicka vilkaprojekt som kan komma att aktualiseras under den återståendeprogramperioden. Vi kristdemokrater delar den uppfattningen och anser attanslaget kan minskas med 40 miljoner.12 TankeförbudsparagrafenDet s k tankeförbudet bör slopas. År har behandlatkärntekniklagens §6 som stadgar: "Ingen får utarbetakonstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidtaandra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra enkärnkraftsreaktor." För brott mot bestämmelsen stadgas fängelse med enstraffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död.Tankeförbudet har tillkomst kritiserats från olikautgångspunkter. Klart är att det har en hämmande effekt på den akademiskafriheten och det kan t o m ifrågasättas om det över huvud taget är möjligt att- utan lagbrott - presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativtill prövning i den energipolitiska debatten. Tankeförbudet har behandlats iriksdagen ett flertal gånger men förslaget om slopande har avvisats.Sannolikt beror detta på att frågan helt felaktigt har ansetts kopplad till denvidare frågeställningen om kärnkraftens ställning i vårt land. Principiellkritik mot tankeförbudet framförs numera helt oberoende av inställningen tillkärnkraftens nyttjande i och detta stärker vår uppfattning attparagrafen både kan och bör slopas.13 EnergisparåtgärderEnergihushållningsprogrammen har ännu inte fått någon störreomfattning. Satsningar på information och åtgärder för att spara energi ihushållen är vällovliga, men för att få effekt måste kontraproduktivalagar och bestämmelser elimineras. För att verkningsfulla investeringarskall komma till stånd är det avgörande att de investeringar ienergisparåtgärder som villaägarna gör inte ökar boendekostnaderna iform av höjd fastighetsskatt. Därför behöver reglerna för den statligafastighetsskatten ses över och förändras på denna punkt.Tilläggsisoleringens betydelse har inte fått tillräcklig uppmärksamhet iprogrammet. När regeringen , efter att ha sett att vissa delar av detenergipolitiska programmet inte har nått uppsatta mål, gör nya satsningarborde man pröva frågan om stimulansåtgärder för tilläggsisolering påmotsvarande sätt som gäller för konvertering från elvärme till annanuppvärmning.14 Statens energimyndighetKristdemokraterna anser att , liksom mångaandra statliga myndigheter, skall åläggas ett femprocentigt sparkrav.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktlinjer för energipolitiken,2. att beslutar avskaffa anslag B11 utgiftsområde 21Ersättning för avveckling av en reaktor i ,3. att avslår regeringens förslag om att bemyndigaregeringen att överskrida anslag B11 utgiftsområde 21 Ersättning föravveckling av en reaktor i ,4. att beslutar upphäva beslutet om att bemyndigaregeringen att träffa och genomföra för staten bindande avtal medSydkraft AB och med eventuella andra parter när det gälleravvecklingen av ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energipolitiska insatser på klimatområdet, såvälnationella som internationella,6. att avslår regeringens förslag om höjd produktions-skatt på kärnkraftsel,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inhemska förnybara energikällor,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energiforskning och energiteknisk utveckling,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energisparåtgärder och fastighetsskatt, 210. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energisparåtgärder och tilläggsisolering,11. att beslutar upphäva 6 § kärntekniklagen (1984:3),12. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag för anvisar anslagen underutgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning:13.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsändring )den 3 oktober 1999Inger Strömbom (kd)()()()()()()()()Per ()()()()()1 Yrkande 6 hänvisat till FiU.2 Yrkande 9 hänvisat till SkU.