mot · GM02A15 · 1999-06-01 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A15av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1998/99:120 FöretagshälsovårdFöretagshälsovård har en lång tradition i . Redanunder fanns läkare och fältskärer som ägnade sigåt att förebygga ohälsa hos gruvarbetare. I och med detindustriella genombrottet dök nya problem uppoch det blev naturligt att man anställde särskilda läkare föratt möta de anställdas behov av hälso- och sjukvård.Detta ledde till att () 1954 slog fastgrundläggande principer för den medicinska företagshälsovården. Dessaaccepterades av (). (1967) träffadesdet första avtalet om företagshälsovård mellan SAF och LO. finns olikaavtal och överenskommelser mellan staten, kommunerna och den privatasektorn.Företagshälsovården har utretts i flera omgångar. Den senaste utredningenFöretagshälsovård - En resurs i samhället (Ds 1998:17) utgör grunden förden föreliggande propositionen vars förslag syftar till att förtydliga arbets-givarens ansvar att tillhandahålla företagshälsovård och vilka uppgifter somingår i företagshälsovårdens ansvarsområde.Definitionen avföretagshälsovårdI propositionen förs ett resonemang om hurföretagshälsovård skall definieras i arbetsmiljölagen mensedan landar man inte i något konkret förslag. Motivet fördetta är att man med en definition skulle riskera att begränsaföretagshälsovårdens möjligheter till utveckling. Frånvaronav en tydlig definition medför emellertid att rekvisitet bliroklart och svårtolkat för såväl parterna på arbetsmarknadensom yrkesinspektionen som ju har tillsynsansvar. Regeringenbör därför återkomma till med förslag tilldefinition.Möjlighet till vårdavtalmåste finnasI propositionen föreslås att läkare och sjukgymnaster intelängre skall kunna få läkarvårdsersättning respektivesjukgymnastikersättning för verksamhet inomföretagshälsovården. I Utredningen om företagshälsovården (FHU 92, SOU 1992:103) ställer sig utredningen i principbakom synsättet att medicinsk kompetens behövs i arbetetmed arbetsmiljö och rehabilitering. Samma synsättåterkommer i föreliggande proposition där regeringen skriveratt den "delar arbetsgruppens uppfattning att det inte ärmöjligt och inte heller lämpligt att helt avskilja sjukvårdenfrån företagshälsovården och att skälet till detta är attföretagshälsovårdens verksamhet i sig innebär fokusering påarbetsrelaterad ohälsa, yrkesrelaterade sjukdomar ocharbetslivsinriktad rehabilitering. Detta förutsätter att detfinns personal med sjukvårdskompetens och att viss sjukvårdbedrivs. Vidare krävs en viss sjukvård för att bedömaeffekterna av företagshälsovårdens åtgärdsarbete." Mensedan drar regeringen fel slutsats av sitt resonemang,nämligen att läkare och sjukgymnaster inomföretagshälsovården inte skall kunna få vårdavtal.Folkpartiet anser att företagshälsovården måste kunna få sluta vårdavtal.Det är också viktigt att företagsläkarna ges rätt att remittera patienter tillspecialister, röntgen och laboratorier etc.Företagshälsovård är en egen medicinsk specialitet. Imålbeskrivningen anges att företagshälsovård syftar till att hindra och botasjukdom hos människor som förvärvsarbetar, att inom det enskilda företagetskapa respekt för personal och arbetsmiljö samt att tillsammans medföretaget skapa utvecklande arbetsmiljöer för alla. Målgruppen för företags-hälsovården är dels den enskilda individen, dels gruppen på arbetsplatsen ochdels företaget som sådant.Specialistkompetensen inom företagshälsovården bygger på en medicinskutbildning som i rent medicinskt avseende ligger nära allmänmedicinarens.Till detta kommer utbildning om olika yrken och arbetsmiljö. Denna kunskapkombinerad med praktisk erfarenhet genom daglig kontakt vid undersökningoch behandling av patienter med framför allt arbetsrelaterade sjukdoms-tillstånd ger företagsläkaren den kunskap och erfarenhet om arbetsrelateradsjukdom och samspelet människa-arbetsmiljö som allmänmedicinarna intehar. Företagsläkaren har därmed bättre möjligheter än t.ex. allmänläkarna attkunna bedöma sjukdomars effekt på arbetsförmågan, vilka rehabiliterings-insatser som är lämpliga och behovet av sjukskrivning och pensionering. Detär därför naturligt att husläkarna utnyttjar denna specialistkompetens hosföretagsläkarna bl.a. genom remittering av sina patienter till dessa.Arbetsgivaren har pålagts större ansvar och kostnader för de anställdassjukdomsperioder och rehabilitering. Behovet av läkarundersökning ochbehandlingar vid bedömning av skador och rehabiliteringsinsatser hardärmed ökat och därmed också behovet av det specialistkunnande företags-hälsovården representerar.Mot bakgrund av ovanstående anser vi att företagshälsovården måstekunna få sluta vårdavtal.Företagshälsovårdens roll ifolkhälsoarbetetDen tidigare statsbidragsgivningen till företagshälsovårdenupphörde med utgången av . I 1992 årsföretagshälsovårdsutredning (SOU 1992:103) konstaterademan att man trots lagstiftning och andra åtgärder inte nått etttillfredsställande resultat när det gäller minskningar i frågaom arbetsskador, yrkessjukdomar och arbetsrelateradfrånvaro. Utredningen lämnade en rad förslag på hurföretagshälsovården skulle kunna utvecklas för att kunnatackla de olika problemen. Det är anmärkningsvärt attpropositionen lämnar företagshälsovårdens insatser i ettfolkhälsoperspektiv helt obeaktad. Det finns anledning attfölja upp vad som hänt sedan 1992 årsföretagshälsovårdsutredning lämnade sina förslag, lämpligengenom att den nationella folkhälsokommitté, som regeringentillsatte med uppgift att utarbeta nationella mål förhälsoutvecklingen, får ta sig an ett sådant uppdrag.Rådet för arbetslivsforskning och är viktiga aktörer närdet gäller att ta fram och sprida kunskap om hur arbetsplatser kan utformasför att främja hälsa och förebygga ohälsa. Här finns några områden där vi harkunskapsbrister och där forskning bör stimuleras. Hur kan t.ex. arbetetspositiva effekter för hälsa och välbefinnande förstärkas? Hur kan manminska stress och enformighet i arbetet? Hur kan man öka ansvar och maktöver den egna arbetssituationen? Vilken är helhetsbilden av den totalaarbetsbelastningen, d.v.s. summan av yrkesarbete och hemarbete i olika faserav livet, för kvinnor och män? Detta är frågor som inte tas upp ipropositionen och som bör belysas. Inte heller har man uppmärksammatföretagshälsovårdens betydelse när det gäller att förebygga och komma tillrätta med alkohol- och drogmissbruk samt tobaksmissbruk.UtbildningEfter en kraftig utveckling av företagshälsovården under1970- och 1980-talen har det skett en stagnation och ocksåen tillbakagång . Omsättningen harminskat liksom antalet anställda. Vid 1990-talets börjanfanns c:a 10.000 anställda, nu är siffran c:a 7.000. I dagbedrivs företagshälsovård på c:a 700 enheter spridda överlandet, huvudsakligen med medicinsk, beteendevetenskapligoch teknisk kompetens. Statsbidragets avveckling ochförhållandet att stora delar av arbetsmarknaden är utanarbetsmiljöavtal har väsentligt förändrat förutsättningarna förföretagshälsovården vars personal nu har ganska högmedelålder. Stora pensionsavgångar ligger nära i tiden.Det är därför allvarligt att regeringen skjuter frågan om företagshälso-vårdens utbildningsbehov . Det kan leda till att vi om relativtsnar framtid inte kan möta arbetsmarknadens behov av företagshälsovård.Frågan måste utredas skyndsamt och därvid inbegripa följande punkter? regionalisering eller centralisering av utbildningarna?? samordning av de olika yrkeskategoriernas utbildning (läkare, sjuksköter-skor, sjukgymnaster, arbetsmiljöingenjörer, beteendevetare)?? utbildning för kvalitetstillsyn?? utbildningarnas samordning med högskoleutbildning och om de kan gehögskolepoäng?? finansiering av utbildningarna och avgränsning av det ekonomiskaåtagandet för berörda parter?? P?HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om definitionen avföretagshälsovård,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att företagshälsovårdenmåste kunna få sluta vårdavtal,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en uppföljningav företagshälsovårdsutredning,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att ta fram ochsprida kunskaper om hur arbetsplatser kan utformas för attfrämja hälsa och förebygga ohälsa,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en skyndsamutredning rörande företagshälsovårdens utbildningsbehov.Stockholm den 1 juni 1999Elver ()()()()