mot · GM02A14 · 1999-06-01 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:A14av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:120 FöretagshälsovårdBakgrundI propositionen föreslås en ny bestämmelse omföretagshälsovården i 3 kap. i arbetsmiljölagen (1977:1160)samt ändringar i 9 § lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning och 9 § (1993:1652) omersättning för sjukgymnastik. Förslagen syftar till attförtydliga arbetsgivarens ansvar att tillhandahållaföretagshälsovård. Vidare syftar förslagen till att renodlaföretagshälsovårdens uppgifter samt att tydliggörasamverkan mellan företagshälsovården och den offentligtfinansierade sjukvården.Enligt den nya föreslagna bestämmelsen i arbetsmiljölagen skall en arbets-givare svara för att den företagshälsovård som påkallas av arbetsför-hållandena finns att tillgå. Med företagshälsovården avses enligt den före-slagna bestämmelsen en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljöoch rehabilitering. Företagshälsovården skall särskilt arbeta för att förebyggaoch undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifieraoch beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet ochhälsa.Lagen om läkarvårdsersättning och lagen om ersättning för sjukgymnastikföreslås ändras så att läkare och sjukgymnaster inte kan få läkarvårds-ersättning för verksamhet inom företagshälsovården.Ändringarna föreslås träda i kraft . Beträffande lagenom läkarvårdsersättning och lagen om ersättning för sjukgymnastik föreslåsatt äldre bestämmelser skall gälla till utgången av för vård somlämnas av läkare eller sjukgymnast som vid ikraftträdandet varit verksaminom företagshälsovården och då haft rätt till ersättning enligt nämnda lagar.UtgångspunkterVi kristdemokrater anser att målet med en god hälsa för allaoch en vård på lika villkor är av största vikt. Detta gälleräven företagshälsovården. Företagshälsovården ska verka föratt alla arbetstagare, oavsett verksamhet, ges likvärdigaförutsättningar för en god arbetsmiljö och förebyggandevård. Företagshälsovården skall arbeta främst förebyggande,där målet ska vara att uppmärksamma problemet innan detger upphov till ohälsa. En företagshälsovård med godkvalitet resulterar i både minskad ohälsa bland arbetstagarnaoch en minskning av de samhällsekonomiska kostnaderna iform av sjukfrånvaro samt vård- ochrehabiliteringskostnader.Det är viktigt att betona att företagshälsovården är ett ömsesidigt ansvar.Både arbetsgivaren och arbetstagaren har skyldigheter i strävan efter en godarbetsmiljö. Många företag har redan insett vikten av en bra företagshälso-vård och har därför organiserat egen företagshälsovård enskilt eller tillsam-mans med andra företag.Ett allvarligt problem vid analysen av propositionen har varit svårighetenatt tolka innehållet i propositionen. Propositionens syfte att "förtydliga","renodla" och "tydliggöra" uppnås inte. I vårt arbete med att tolka proposi-tionens texter har det visat sig att även sakkunniga på området har haftproblem med att förstå innebörden av de förändringar som regeringen vill fåtill stånd. Det har varit näst intill ogörligt, med vissa undantag, att få kon-kreta svar på en del oklarheter i propositionen eller att få tag i de personersom suttit med i den arbetsgrupp som förarbetat propositionen. Det saknasockså i propositionen hänvisningar till den statliga utredning (SOU1998:104) som föregått arbetet med propositionen. Detta är märkligt dådenna utredning i vissa fall är nödvändig att studera för att förstå proposi-tionen och den departementsskrivelse, Ds 1998:17, som ligger till grund förpropositionens förslag. En företagare eller fackligt aktiv kommer att få detoerhört svårt att förstå lagens innebörd genom att läsa propositionen. Detta ärgivetvis inte acceptabelt.Allmänt omföretagshälsovårdFöretagshälsovården är ett nödvändigt inslag i samhället dådet blir allt vanligare att människor får arbetsrelateradeåkommor som i många fall kan förebyggas med sakkunnighjälp.Företagshälsovården har förändrats i takt med att arbetsmiljölagenreformerades, från konkreta skyddsfrågor till mer övergripande arbets-miljöfrågor. Det handlar numera i större utsträckning om arbetstrivsel ocharbetstillfredsställelse med betoning på den psykosociala arbetsmiljön.Följden har också blivit att allt fler arbetsgivare använder sig av olikakonsulter som kan svara mot branschspecifika behov.SCB presenterade statistik som visade att sjuk-frånvaron inom den privata sektorn har ökat och ligger iår på samma nivå som för . De orsaker som tros ligga bakomökningen av sjukfrånvaron är bland annat den allt hårdare pressen på denenskilde individen i arbetslivet. Det blir allt vanligare att människor mårpsykiskt dåligt, är stressade och blir utbrända. Begreppet utbränd är enrelativt ny sjukskrivningsdiagnos vilket styrker tesen om att företags-hälsovården med dess förebyggande arbete är ett nödvändigt och viktigtinslag på arbetsmarknaden.Definitionen avföretagshälsovårdenVi anser att det är bra att belysa och betonaföretagshälsovårdens innebörd. Det är viktigt attföretagshälsovården är av frivillig karaktär,vilket bland annat ger ökad valfrihet och flexibilitet samtbättre motivation jämfört med obligatoriska regler somaldrig kan svara mot de varierande behov som finns på deolika arbetsplatserna. Branschen måste utveckla sig själv föratt möta de krav och förväntningar som morgondagensarbetsplatser ställer på en aktiv partner inom hälsoarbetetsområde. Utifrån ett övergripande samhällsperspektiv anser viockså att det är viktigt att företagshälsovården ärkonkurrensneutral, av hög kvalitet och att den ska vararikstäckande.Det är viktigt att understryka att företagshälsovården ska verka för att före-bygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens attidentifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produk-tivitet och hälsa. Detta betonas också i propositionen och innebär att det skabli en skärpning av arbetsgivarens ansvar. Vi tillstyrker därför regeringensförslag till definition av företagshälsovård.Arbetsgivarens stärktaansvarDet är viktigt att företagshälsovårdsbegreppet inte får enmyndighetsprägel utan fortfarande karaktäriseras avfrivillighet. Det är vidare angeläget att arbeta utifrån de småföretagarnas synvinkel eftersom dessa kan ha svårt attekonomiskt realisera tillhörigheten till en företagshälsa.Den underliggande intentionen i propositionen är att företagshälsovårdenska få en större utbredning på arbetsmarknaden. Vi tycker dock att förslagetär väldigt otydligt och på vissa områden saknas ett väl genomarbetatanalysunderlag. Det är svårt att urskilja om det kommer att ske några störreförändringar eller om propositionen närmast kan uppfattas som ett slag iluften. Det är oklart vem som ska ansvara för utbyggnaden. Om ansvaretkommer att ligga på kan ett troligt scenario bli att den verkligaefterfrågan och behovet får stå tillbaka för vad anser vara denbästa lösningen för deras organisation och prioriteringar.Det nämns i propositionen att endast av den arbetandebefolkningen har tillgång till företagshälsovård. Det finns ett starkt sambandmellan antalet anställda och tillgången till företagshälsovård på arbetsplatsen.Så gott som samtliga stora företag anger att de har tillgång till företags-hälsovård, medan endast en av tre anställda på arbetsplatser med färre än femanställda anger att de har tillgång till företagshälsovård. Intentionerna medpropositionen är att en utbyggnad av företagshälsovården kommer till stånd.De i propositionen föreslagna lagförändringarna kan dock begränsaarbetsgivarnas möjligheter att själva välja vilken företagshälsovård man villsluta avtal med. Detta kan resultera i att de små och medelstora företagenkommer att uppleva en ökad byråkrati, vilket hämmar tillväxten.För att underlätta utbyggandet av företagshälsovården och därmedförstärka arbetsmiljöarbetet bör få ett mer proaktivtarbetssätt. De har en viktig uppgift i att se till att alla de cirka 200, mångagånger svårtolkade, föreskrifterna inom arbetsmiljöområdet blir kända ochförstådda. Som det ser ut så är det arbetsgivaren själv som står förinternkontrollen, det vill säga uppföljningen och utvärderingen av det egnaarbetsmiljöarbetet. Internkontrollen tillämpas bara på en minoritet avSveriges arbetsplatser. arbete borde mer inriktas på stöd,uppföljning och utvärdering i stället för att som endast ingripa i akutalägen. Själva syftet med företagshälsovård och arbetsmiljöarbete är attreagera och agera innan förloppet har fått skadliga konsekvenser.Rehabiliteringsansvaret hos arbetsgivaren finns men hos vissa saknaskunskap och insikt i hur ett bra arbetsmiljöarbete ska utformas och bedrivas.Därför är det viktigt att utvärdera om utformningen av Yrkesinspektionenssätt att arbeta behöver reformeras. Eftersom kunskapen hos de anställda vidYrkesinspektionen finns, vore det eftersträvansvärt att de arbetar i ett merförebyggande syfte. Det finns få, om ens några, effektiva hjälpmedel för attfölja upp och utvärdera hur företagshälsovården runt om i landet fungerar,vilket kan motivera en utvärdering av roll.Ett sätt att främja utbyggnaden av företagshälsovården är att se över skatte-lagstiftningen, exempelvis avdragsrätt för aktiviteter som är förebyggandeoch för olika interna och externa konsulter som arbetar med förebyggandearbete. är det allt vanligare att företag, myndigheter och organisationeranlitar enskilda konsulter. Det kan vara en företagshälsovårdsenhet, men detkan också vara en extern alternativt en intern beteendevetare som arbetarmed organisation, ohälsa och arbetsmiljöfrågor.VårdavtalPropositionen andas en negativ attityd tillprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster i samarbetemed och inom företagshälsovårdsarbetet. Vi kristdemokrateranser att det är viktigt att vårdavtalen möjliggör förprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster att arbeta inomföretagshälsovården.Regeringens proposition riskerar att försvåra möjligheterna för sjuk-gymnaster och läkare att få etableringsmöjlighet med vanlig vårdavgift. Tillföljd av det nya ersättningssystemet med vårdavtal mellan företags-hälsovården och landstingen regleras de privatpraktiserande läkarnas ochsjukgymnasternas möjligheter att etablera sig och bedriva verksamhet medoffentlig finansiering i lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning och lagen(1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik samt tillhörande förordningar(de s.k. nationella taxorna). Valfriheten kan komma att rubbas förarbetsgivare och arbetstagare om möjligheterna för etablering för läkare ochsjukgymnaster försvåras.Det nämns i propositionen att det inte kommer att finnas hinder omlandstingen och de privata vårdgivarna träffar andra överenskommelser, detvill säga att de sluter vårdavtal som inte omfattas av de så kallade nationellataxorna. Läkare med specialistkompetens inom enbart företagshälsovårdenomfattas inte av det nya ersättningssystemet. För att göra övergångensmidigare för de vårdgivare och företagshälsovårdsenheter som berörs anserregeringen i likhet med arbetsgruppen, som gjorde utredningen avföretagshälsovården och som också resulterade i Ds 1998:17, att det måstefinnas vissa övergångsregler. Regeringen skriver i propositionen att läkareoch sjukgymnaster som vid ikraftträdandet av lagändringarna är verksammainom företagshälsovården och som har rätt att uppbära läkarvårds- respektivesjukgymnastikersättning bör ha en fortsatt rätt till sådan ersättning enligtäldre regler till utgången av . Regeringen ber att få återkomma idenna fråga.Följden av detta kan bli att denna grupp av läkare och sjukgymnaster vidutgången av står utan vårdavtal. Risken kan bli att vi mister ett antalläkare och sjukgymnaster som arbetar inom företagshälsovården. Derasöde ligger i landstingens händer i och med att landstingen avgör vilka läkareoch sjukgymnaster de väljer att sluta avtal med. Konsekvensen behöver intebli som den ovan illustrerade men i propositionen saknas en diskussion omvad som kan tänkas bli fallet för denna grupp. Regeringen borde ha uttalat enviljeinriktning i detta avseende.Vad händer medkonkurrensen?Vi är positiva till en konkurrensutsättning avföretagshälsovården och menar att konkurrens är väldigtbetydelsefull för att upprätthålla kvaliteten påföretagshälsovården. Utan konkurrens på lika villkor medprivata producenter minskar förutsättningarna för högkompetens och effektivitet i branschen. Det skulle skadaföretagshälsovården. har företagshälsovårdengenomgått en rad strukturförändringar vilket bland annat harsin förklaring i att statsbidraget drogs in den 1 januari 1993.Följden har blivit att många av de mindreföretagshälsovårdsenheterna har lagts ned. Genom uppköp,sammanslagningar och samarbete har allt större enheterskapats.Sjukvården inom företagshälsovården finansieras vid vissa företagshälso-vårdsenheter genom den nationella taxan, vissa av dem har tillgång till före-tagsläkare och sjukgymnaster som tidigare kunnat etablera sig som privat-praktiker. De kan därmed bedriva sjukvård med ersättning från landstinget.Några nya sådana etableringar kan inte ske eftersom reglerna har ändrats ochstramats upp ytterligare. Detta snedvrider förutsättningarna för konkurrens dåinte alla företagshälsovårdsenheter ges samma villkor, vilket kan öka denojämlika tillgången till företagshälsovård i tider då vi borde satsa mer på ettutvidgat arbete med företagshälsovården.Även de vårdavtal som kan slutas mellan vårdgivare och landsting kaninnebära att konkurrensfördelar uppnås av vissa företagshälsovårdsenhetermen inte av alla, eftersom landstingen agerar olika.På grund av att en del företagshälsovårdsenheter har rätt att remitterapatienter till röntgen, specialistvård, provtagning etc. så har konkurrensensnedvridits, visar en del undersökningar som gjorts. De företagshälso-vårdsenheter som har läkare alternativt sjukgymnaster som är anslutna tilllandstinget innehar den här rätten. Långt ifrån alla har den här möjlighetenoch detta får konsekvensen att vissa företagshälsovårdsenheter hamnar i ettunderläge vid en upphandling när en arbetsgivare ska köpa in företags-hälsovård till sin verksamhet.Vi anser att det måste vara en självklarhet att alla enheter inom företags-hälsovården har rätt att remittera patienter till röntgen, specialistvård,provtagning etc.AvslutningSyftet med att förtydliga arbetsgivarens ansvar atttillhandahålla företagshälsovård samt att renodlaföretagshälsovårdens uppgifter och att tydliggöra samverkanmellan företagshälsovården och den offentligt finansieradesjukvården har inte uppfyllts i propositionen. För ossbeslutsfattare och för alla dem som ska tillämpa lagförslagetär propositionen mycket svårtolkad och svåröverskådlig.Detta är anmärkningsvärt, inte minst med tanke på attregeringen säger sig vilja värna om de mindre företagen, somsällan har tillgång till expertis och tid att söka svar på sinafrågor i förarbeten och hos myndigheter.Med anledning av de många oklarheterna i propositionen och de fråge-tecken och synpunkter vi kristdemokrater har, och som redovisas i dennamotion, anser vi att regeringen skyndsamt gör en ny bearbetning avpropositionen och beaktar de synpunkter som framkommit i denna motion.Därefter bör ta ställning till lagförslaget vad gäller företags-hälsovården.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett nytt förslag tillföretagshälsovård.Stockholm den 1 juni 1999Stefan Attefall (kd)()()()()()()()()()()Per ()()()