ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02U631 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U631av , Per (mp)TibetOlaglig ockupation1950 invaderade och ockuperade . Det skedde olagligt enligtinternationell rätt. har aldrig tillhört . Visserligen har staternasamarbetat genom historien, men har varit ettsjälvständigt land - fram till ockupation 1950.Viktiga historiska händelser1909 invaderade i syfte att göra kinesiskt. på flykt till , men kunde återvända 1912, då kejsarriketföll. Samarbetet mellan och bröts då formellt, eftersom detsamarbetet hade grundats på relationen mellan kejsaren och har ibland kallats självständighetsförklaring. Mongolietgodkände som självständig stat genom ett särskilt avtal mellanMongoliet och Tibet.På initiativ sammankallades en konferens iShimla i nordvästra för att formalisera relationerna mellan brittiskaIndien, och . De två sistnämnda länderna deltog under sammaförutsättningar på konferensen, där bl.a. gränser skulle slås fast.Resultatet blev att delades upp i två delar; ett Yttre , som skullestyras av tibetaner, utan inflytande från och ett Inre , som skullestå under kinesisk förvaltning, utan att för den skull förvandlas till enkinesisk provins.1950 invaderade och ockuperade utan förvarning, i syfte attinförliva landet i och "befria" det från då rådandesamhällssystem. 1959 tvingades att fly till . Där tillsattesen exilregering som verkar , liksom ett parlament och en oberoendedomstol.Tibet är en egen statTibet är, enligt internationell rätt, en egen stat. Det har en specifik kultur,religion och ett språk som inte är besläktat med kinesiskan. Etniskt sett ärtibetanerna ett specifikt folkslag och den tibetanska platån är ett naturligt,tydligt geografiskt avgränsat område.Icke-våld som principDalai Lama håller fast vid icke-våldslinjen trots att grupper bland tibeta-nerna, framför allt i och bland ungdomen, börjar tappa tålamodetoch allt mer talar om att ta till våld för att befria sig. Det är alltså av storvikt att omvärlden stöder den tibetanska icke-våldskampen för oberoendeoch demokratiseringsprocessen.Villkorslösa förhandlingar under FN:s ledningDet är avgörande att få till stånd villkorslösa förhandlingar mellan DalaiLama och hans exilregering och den kinesiska ledningen. Här måste FNgenom sin generalsekreterare utse en särskild representant för att startaoch hjälpa till med genomförandet av en sådan process. harsedan en tid frångått kravet på självständighet för att undanröja hindrenför förhandlingar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen i FN verkar för att meningsfullaförhandlingar mellan tillsammans med den tibetanskaexilregeringen och den kinesiska ledningen kommer till stånd underFN:s överinseende.Stockholm den 5 oktober 1999Per ()
mot · GN02U637 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U637av , ()BarnarbeteEnligt () finns det ca 250 miljonerheltidsarbetande barn - mellan - i världen . 20 %av världens barn går inte i skolan. Miljontals barn tvingas arbeta undervidriga förhållanden i direkt farliga yrken.Iqbal Masih har givit ett ansikte åt barnarbete i hela världen, menmattindustrin där arbetade är bara toppen på ett av skrupellöstekonomisk utsugning, där barn är ständiga offer. dödades i sin kampmot barnarbete. Tusentals arbetande barn dödas och lämlästas . Barntvingas till lydnad genom fysisk bestraffning. "Omkring 45.000-50.000 barn arbetar i fyrverkeri- och tändsticksfabrikeri Sivakasi i i . Det är inteovanligt att träffa på barn som är endast . Barnen arbetar 12timmar per dag. Lönen är per dag beroende på vilka arbetsuppgifterde fått. Deras ögon kliar och svider p g a för lite sömn. De farlig rök.De finns i en miljö med eldfarliga kemikalier med stor risk för explosioner.Barnen måste stiga upp kl. 3.00 för att hinna med bussen. Debarn som bor längst bort kommer hem på kvällen.På dessa fabriker har 92 barn dödats i allvarliga olyckor under senare tid.För att inte tala om alla skadade och invalidiserade.Arbetsgivarna har inget dåligt samvete. De säger att historierna om barn-arbete är myter och påhittade av massmedia. Men siffror från sjukhusen iområdet visar att mängder av barn har drabbats av tuberkulos, andningssjuk-domar, dysenteri och hudsjukdomar. En tredjedel av barnen har inte uppnåttden vikt som är normal för åldersgruppen.Samtidigt som antalet barnarbetare stiger ökar arbetslösheten bland devuxna. Undersökningar i visar att barn försörjerfamiljen medan fadern är arbetslös.Det här ger en bild av en verklighet som tyvärr är alltför vanlig. Barnarbetar medan föräldrar går arbetslösa. Det är ingen tillfällighet att ländermed starka fackföreningar har låga frekvenser av barnarbete.Barnarbete är ett hot mot hållbar utveckling och strider mot artiklarna 2, 3,28, 32, 34 och 35 i barnkonventionen.Barnarbete är ett sammansatt fenomen och kräver genomtänkta och långt-gående strategier för att nå goda och hållbara lösningar. Kunskap finns påmånga håll inom frivilligorganisationer och fackföreningar - låt oss ta varapå den.Sverige bör gå i täten för att visa sin avsky för barnarbete och ambitio-nerna bör speglas i landets biståndsarbete.Särskilda medel bör avsättas inom biståndsramen för att motverka barn-arbete och krav bör ställas till biståndsmottagarländer att stoppa förekomstenav barnarbete.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att intensifiera arbetet mot barnarbete.Stockholm den 1 oktober 1999Birgitta ()()()()
mot · GN02U638 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U638av Wegestål, ()Återinträde av i OSSEMed anledning av att parlamentarikerförsamling i ,antogs följande förslag av bland annat den svenska parlamentariker-delagationen:Att föreläggs att helt och fullt utvecklademokratiska och politiska rättigheter, inkluderande att den politiskaoppositionen får fritt tillträde till media - och i nära samarbete med dendemokratiska oppositionen ta initiativ till och organisera fria demokratiskaval i överensstämmelse med högt ställda krav.OSSE bör också stödja och övervaka hela processen för att därefter göra detmöjligt för att återfå sitt medlemskap iOSSE.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslag antagna av parlamentarikerförsamlingen iS:t 1999.Stockholm den 4 oktober 1999Karin Wegestål (s)()
mot · GN02U640 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U640av , ()Situationen i har i olika resolutioner fördömt den iranskaregimen för dess kränkningar av mänskliga rättigheter. Särskilt gällerdetta dess repression mot kvinnor, religiöst oliktänkande och minoriteter.Även har uttalat sin bestörtning över attoppositionella har torterats till döds.Ett stort antal personer har avrättats eller stenats tilldöds.Sedan slutet av 1998 har en ny våg av kidnappningar och mord på olik-tänkande inträffat.En regim som utövar förtryck mot den egna befolkningen och inte tillåteroberoende oppositionspartier och massmedia att verka fritt visar en utmanan-de nonchalans i fråga om grundläggande mänskliga rättigheter.Det är därför viktigt att den även fortsättningsvisverkar i olika internationella fora för att söka påverka att leva upp tillintentionerna i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen i internationella forum samt i bi-laterala kontakter uppmärksamt följer utvecklingen i Iran.Stockholm den 1 oktober 1999Ulla ()()Elisebeht ()()()()()()
mot · GN02U648 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U648av Beiming, ()Assyrier/syrianerSverige har ett mycket gott anseende i världen som en nation somkämpar mot förtryck och för mänskliga rättigheter, demokrati ochjämställdhet. Det är viktigt att demokratiska stater som med kraftoch tydlighet reagerar mot de länder som systematiskt kränker demänskliga rättigheterna.Assyrier/syrianer är en folkgrupp som har sitt ursprung i Mellan-östern och framför allt i sydöstra , norra , västra , norraIrakoch . De är en splittrad grupp som i respektive hemländer iåratal utsatts för en hårdhänt assimileringspolitik. Assyrier/syrianerna harhistoriskt men även i nutid upplevt förföljelser, tortyr, våldshandlingar ochetnisk rensning som tvingar många att fly från sina hemländer.Det assyriska/syrianska folket är en grupp utan land och med en tragiskhistoria. I bor och lever uppskattningsvis 55 000 assyrier/syrianervarav cirka 12 000 i Södertälje.Vi anser att i internationella sammanhang inom EU och FN skallarbeta för ett internationellt erkännande av assyrier/syrianerna som en etniskfolkgrupp samt deras självklara rätt att bo kvar i sina hemländer, deras rättattutöva sin religion och kultur, deras rätt till egendom och rätt att tala ochskriva sitt eget språk och därmed också att kunna leva i fred sida vid sidamed andra folkgrupper i sina hemländer.Det är viktigt att den assyriska/syrianska gruppen uppmärksammas som ettled i strävanden för mänskliga rättigheter och demokratiseringen imellanöstern.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om assyrier/syrianernas situation i Mellanöstern.Stockholm den 4 oktober 1999Cinnika Beiming (s)()
mot · GN02U703 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U703av , ()Ett gränslöst NordenDe nordiska länderna har mycket gemensamt. För många av oss är dennordiska välfärdsmodellen något att känna stolthet över. Att den nordiskagemenskapen inte uppmärksammas så mycket beror nog till stor del påatt den har blivit självklar. Och faktum är att EU har åtskilligt att lära avde nordiska länderna i arbetet med att skapa ökat samarbete och ökadgemenskap.Men det är ett faktum att det fortfarande finns många hinder attövervinna i det nordiska samarbetet. Hinder som drabbar enskilda människormen också kommer vid sin session i attbehandla en rapport med . En annan rapport vidsessionen behandlar den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. Ocksåinom pågår ett arbete med att avskaffa hinder av olikaslag.Här är några exempel på hinder som bör undanröjas.På utbildningsområdet bör informationsutbytet mellan de nordiskaländerna förbättras bland annat när det gäller studiemöjligheter, studiesocialafrågor och regler för meritvärdering.På arbetsmarknaden behövs ett system som ger alla i en rimliganställningstrygghet och/eller en bättre trygghet för den som blir arbetslös.Vidare behövs regler som gör att flyttning mellan de nordiska länderna inteleder till att man saknar rätt till ersättning från a-kassan.På det sociala området bör pensionsreglerna ses över så att man tjänar inrätt till pension "". Samarbetet mellan hälso- och sjukvårdenbör uppmuntras, särskilt i gränsregionerna.För att utveckla näringslivet är det angeläget att få ett system förgemensam myndighetsbehandling för företag som behöver besked ellergodkännande när de agerar på ett nordiskt plan. En annan angelägen åtgärdär att förbättra post- och teleservicen i gränsregionerna.Det nordiska kultursamarbetet är mycket omfattande. Mensjälvklart kan ännu mera göras. Det gäller exempelvis stöd till folkbildningenoch andra frivilligorganisationer. Möjligheterna att ta del av grannländernasTV-utbud måste öka. Programsamarbetet mellan nordiska TV-företag måstestimuleras.Det måste bli lättare att få information om de lagar och bestämmelser somgäller på olika områden. Det finns alltför många exempel på att medborgarnahar svårt att få besked i så viktiga frågor som pensionsbestämmelser, merit-värdering eller skatteregler.Det finns en rad exempel på konkreta och enkla insatser som kan göras föratt minska hindren för ökat nordiskt samarbete och för människor som villbosätta sig i ett annat nordiskt land. Det är alltså insatser som berör enskildamänniskor på ett påtagligt sätt. Ett omfattande arbete har lagts ned. Mångakonkreta förslag har presenterats. Det är nu angeläget att regeringen på ettaktivt sätt verkar för att förslagen förverkligas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att skapa ett gränslöst Norden.Stockholm den 4 oktober 1999Åke ()()
mot · GN02U704 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U704av , ()BarentssamarbetetMikrostöd i BarentssamarbetetEn verklig demokrati och en uthållig utveckling når man inte utan ettstarkt civilt samhälle. Det är en sanning som är lika giltig i norr som isöder och att stärka det civila samhället är en viktig del i detgränsregionala samarbetet i , i och i dennordliga dimensionen inom EU. Den största utmaningen är troligen attstärka uppbyggnaden av det civila samhället i nordvästra medsina stora avstånd, miljöproblem och fattigdom. Föreningslivet och olikafrivilliggrupper har här en stor uppgift att fylla. Det finns också enbetydande vilja till utbyte och samarbete, särskilt i de län som ingår iBarentssamarbetet. Mycket samarbete sker också, stora insatser görs t exför barn och kvinnor. Problemet är de stora avstånden som medförkostnader för att mötas både från svensk och rysk sida. Småorganisationer kan göra en stor insats men har oftast inte resurser att sökastörre projektbidrag. Därför skulle det vara bra om ett system förmikrostöd kunde införas där mindre organisationer på ett obyråkratisktsätt kunde få ett bidrag t ex . Det kunde ske inom ramenför befintligt Barentssamarbete. Administrationen kan lösas på olika sätt,t ex genom Länsstyrelserna i Norr- och . Det viktiga är attdet är enkelt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mikrostöd i Barentssamarbetet.Stockholm den 5 oktober 1999Marianne ()
mot · GN02U8 · 1999-10-26 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U8av , ()med anledning av skr. 1999/2000:7 Ekonomisk utveckling och samarbete i ÖstersjöregionenRegeringens skrivelse "Ekonomisk utveckling och samarbetei " innehåller förutom en redogörelse för deförändrade politiska och ekonomiska förutsättningarna ocksåen redogörelse för svensk östersjöpolitik , medtonvikt på åtgärder på det ekonomiska området samt åtgärderför att bidra till en demokratisk samhällsutveckling.De mål för insatserna som fastställdes av var:- att främja en säkerhetsgemenskap- att fördjupa demokratins kultur- att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling- att stödja en miljömässigt hållbar utvecklingDet fastställdes vidare att helautvecklingssamarbetet skall präglas av ettjämställdhetsperspektiv.I regeringens redogörelse får man en bra information om alla de insatseroch åtgärder som vidtagits för en positiv och hållbar utveckling iÖstersjöregionen. Det är dock svårt att i detta sammanhang utläsa huruvidajämställdhetsperspektivet har beaktats vid de insatser som har gjorts.Kvinnornas lika rätt och möjligheter att få del av den kunskapsöverföringsom sker och att ta del i de insatser som görs behöver lyftas fram.Skrivelsen innehåller också en strategi för ekonomisk utveckling ochsamarbete i . Målet för dennastrategi är i allmänna termer demokrati, öppenhet, ekonomisk och socialutveckling samt ökat välstånd och jämställdhet inom alla länder iÖstersjöregionen.Det påtalas vidare att jämställdhet är ett viktigt mål också i denekonomiska Östersjöstrategin.Regeringen bör i detta sammanhang följa upp skrivelsen om Ekonomiskutveckling och samarbete i med en redogörelse för hurjämställdhetsperspektivet har beaktats sedan beslutet 1996.I det framtida arbetet för ekonomisk utveckling och samarbete iÖstersjöregionen och i arbetet med Östersjömiljard II behövs ytterligareinformation om målen till alla berörda parter t.ex. kommuner landsting,länsstyrelser, näringslivsorganisationer m.m..Regeringen bör dessutom kontinuerligt följa upp hur målen i strateginuppfylls i de insatser som görs med tonvikt på jämställdhetsperspektivet,eftersom jämställdhet är en förutsättning för ett demokratiskt samhälle.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en redovisning av hur jämställdhetsperspektivethittills har beaktats i de insatser som gjorts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information om målen i strategin för det fortsattaarbetet med ekonomisk utveckling och samarbete i Östersjöregionenoch om Östersjömiljard II.Stockholm den 26 oktober 1999Anne ()()()()()()Elisebeht ()()
mot · GN02U801 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U801av , ()Uppbyggnad av ett fungerande civilt samhälle i vissa ÖstersjöländerÖstersjöområdet har spelat en alltviktigare roll i samarbetet mellan nationer och regioner. Åttaparlamentariska Östersjökonferenser har ägt rum i olika länder,den senaste i på med ca 170 deltagare. Konferensenår 2000 kommer att hållas i . Detta är bara ett exempel på ett ökatoch fastare samarbete mellan länder och folk kring Östersjön.Den fria handeln är av avgörande betydelse för en sund ekonomisk tillväxt.Östersjön är en viktig förutsättning för transport av varor, varför en välfungerande sjöfart är av avgörande betydelse. Det finns även andra faktorersom påverkar handelsströmmarna. med kommunistiskplanhushållning behöver de berörda länderna bygga upp ett civilt samhälleinom alla områden. En kvalificerad utbildning i ekonomi och juridik är nöd-vändig, vilket bland annat i visar.Det behövs också en helhetssyn på hur länderna planerar och agerar för attförbättra den inhemska infrastrukturen av vägar, järnvägar och IT. För attkunna bekämpa korruption och bristande insatser av tull och polis är detockså nödvändigt att lära känna den aktuella situationen. Först då kan mankomma till rätta med problemen. Att stärka samarbetet med företag somaktivt bekämpar korruption är ett bra sätt att skapa goda förebilder. Genomen sådan politik visar man att det lönar sig att arbeta seriöst.Vitryssland har ännu inte påbörjat vägen mot demokrati och marknads-ekonomi. Otryggheten är stor för dem som opponerar sig mot regimen.Mänskliga rättigheter har inga förespråkare i den politiska ledningen. Landetligger visserligen inte vid men gränsar till ÖstersjöländernaRyssland, , , och . Härigenom spelar det en storroll vilken politik som förs i . Trots ett aktivt motstånd från dennuvarande regimen är det viktigt att ha nära kontakt med de demokratiskakrafterna såväl inom som utom landet för att stödja utvecklingen mot frihetoch demokrati och en tillämpning av FN:s förklaring om mänskliga rättig-heter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stödja uppbyggnaden av ett civilt, demokra-tiskt samhälle i länderna ost och sydost om den 28 september 1999Lars ()
mot · GN02U901 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U901av Strömbom, ()Nationella trafikregler och den diplomatiska immunitetenAv trafiksäkerhets- och andra skäl borde samtliga trafikanter i vårt landvara skyldiga att åtfölja de nationella trafikbestämmelserna. Så äremellertid inte fallet. Vi har i realiteten två lagrum, där den diplomatiskaimmuniteten står över de nationella bestämmelserna.Enligt åtnjuter främmande statsbeskickningsmed-lemmar, deras familjer och betjäning immunitet och privilegier vilket bl ainnebär att de här i inte kan ställas till ansvar för brott. De fårvidareinte underställas någon form av anhållande eller annat frihetsberövande.Wienkonventionen påtalar att diplomater i eget och andras intresse följer denationella trafikreglerna - om det inte inkräktar på deras rättigheter enligtkonventionen. Detta tolkas och tillämpas tyvärr på olika sätt mellan ambassa-derna och mellan ambassader och deras respektive hemland.I praktiken innebär detta bl a att tolererar ett rättsvidrigt trafik-beteende på gator och vägar, ett beteende som kan locka andra trafikanter tillefterföljd och som i värsta fall kan förorsaka svåra olyckor.Regeringen bör därför ges i uppdrag att verka för en ändring av dettaolyckliga förhållande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att alla trafikanter i vårt land åtföljerde nationella trafikreglerna.Stockholm den 24 september 1999Inger Strömbom (kd)
mot · GN02U902 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U902av , ()Sprängningar i har en lång förgiftad historiebild som inleds då fiskarna i området började se miljöförändringar i Idefjorden.Under 1960 blev det badförbud i det svensk-norska vattnet. VidSvinesund och på vatten har besök gjorts av allamiljöministrar på den svensk-norska sidan för attinformeras och uppvaktas om krav på nationella ageranden. Detta medanledning av den miljökatastrof som formligen tilläts flyta omkringunder årtionden i fjorden för att slutligen leta sig ut i räkans hemlandKosterfjorden och ut i västerhavet.Idefjorden är dock också den svensk-norska gränsfjord som visar på hur konstruktivt internationellt miljöarbete ger resultat.Idefjorden är på ytan miljömässigt återställd så att den ger både fiskelyckaoch badmöjligheter. Och det luktar gott! Men enligt forskningen som gjortspå marinbiologiska laboratorium så återfinns i bottenslammet femtioårs ansvarslöst miljöförstörande utsläpp. Allt talar för att försiktighets-principen måste gälla för att detta bottenslam inte skall komma i omlopp pågrund av ändrade vattenströmmar.Nu undersöker norska myndigheterna på initiativ från kommunom möjligheterna att spränga de grunda trösklarna, som är karaktäristiska förIdefjorden, i syfte att djupgående fartygstonnage skall kunna passera degrunda trösklarna.Då forskarkunskapen varnar för vad nya vattenströmmar och muddring viden sprängning av fjordklacken kan åstadkomma samt att i enlighetmed undertecknat försiktighetsprincipen så är det viktigt attsvenska staten tar tydligt avstånd och tidigt säger nej till alla ingrepp ochdärmed till sprängning i det mycket känsliga svensk-norska vattnet. Detta börges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sprängningar i Idefjorden.Stockholm den 23 september 1999Åsa ()