mot · GM02Fi15 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi15av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:100 ekonomiska vårproposition1 Sammanfattning1999 års ekonomiska vårproposition är ytterligare en i raden avekonomisk-politiska propositioner som saknar konkreta förslag somskulle kunna öka tillväxten i den svenska ekonomin och därmed antaletnya jobb. Massarbetslösheten kostar det svenska folkhushållet upp mot100 miljarder kronor, förutom förlorad självkänsla och framtidstro för dedrabbade.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte på att öka sysselsättningen såkraftfullt att välfärden kan tryggas för alla. I motionen föreslås åtgärder föratt åstadkomma:- ett så bra företagsklimat att landets företagare vågar satsa och nyanställa- en skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön- mer tid för barnen och ökad valfrihet för barnfamiljer- höjda pensioner för de sämst ställda pensionärerna- värdig vård utan köer- fler lärare i grundskolan- sänkt skatt på boende- ett återupprättat rättsväsende- en ökad miljösatsning och bättre konkurrensvillkor för jordbruket, fisketoch åkerinäringen- att jordens fattigaste ges bättre utvecklingsmöjligheter.På ovanstående områden är den socialdemokratiska regeringens politikutpräglat bristfällig eller direkt felaktig.Sverige behöver en offensiv tillväxtpolitik för nya jobb. En sådanåstadkoms genom regelförenklingar, skattesänkningar och stabila villkori kombination med strukturella åtgärder som förbättrar ekonominsfunktionssätt och avlägsnar de seglivade bromsmekanismer som i 25 årunderminerat den svenska ekonomins utvecklingskraft och bäddat fördagens massarbetslöshet och brister i välfärden. De flesta finanspolitiskaåtgärder som föreslås i motionen har även fundamentala strukturellaeffekter. Skatterna för tjänstesektorn och på arbetande kapital sänks ocharbetsgivaravgifterna på lönesummor sänks . Riskkapitalavdraget återinförs, dubbelbeskattningenavskaffas, förmögenhetsskatten avvecklas i två steg, hushållssparandeoch kompetensutveckling uppmuntras. Kompetensförsörjningen förstärksgenom en satsning på kvalitet i utbildningssektorn.Det svenska högskattesamhället har nått orimliga proportioner. Imotionen läggs förslag för att alla ska få behålla mer av sin egen lön,genom bland annat en successiv höjning av grundavdraget. År 2000sänks inkomstskatten med ca /månad, får allainkomsttagare en skattelättnad på ca . För endeltidsarbetande med i taxerad årsinkomst blir det nyagrundavdraget . Heltidsarbetande får ett grundavdrag på . Lönebildningen förbättras, därmed tillväxtmöjligheterna,som bidragsberoendet minskas. Kommunerna kompenserasfullt ut för skattebortfallet.Mer tid för barnen genom ökad valfrihet. Ett vårdnadsbidrag för barnmellan 1 och föreslås införas på av basbeloppet () permånad. Garantinivån i föräldraförsäkringen höjs från dagens 60 kronorper dag till per dag. Kontaktdagarna återinförs iföräldraförsäkringen. Styrkta barnomsorgskostnader görs avdragsgillaupp till av basbeloppet () för alla barn mellan 1och . Bostadsbidraget förstärks och förbättras som en del avbarnbidraget behovsprövas. Detta ökar valfriheten och stärker de familjersom bäst behöver samhällets stöd. Barnfamiljerna gynnas dessutom avden generella skattesänkning som föreslår.Bättre pensioner. I motionen föreslås att pensionstillskottet höjs med200 kr och med från och medår 2001. Ca 1,3 miljoner pensionärerkommer dessutom att få sänkt skatt genom den grundavdragshöjning somKristdemokraterna föreslår. Omställningspensionen för efterlevandeåterställs från 6 . avvisar ocksåregeringens föreslagna försämring av högkostnadsskyddet för läkemedel.Rättsväsendet förstärks genom ett resurstillskott på 540 miljonerkronor . Skattemyndigheterna ges bättre möjlighetertill uppföljning och bekämpning av skattebrott. Tullen ochkustbevakningen tilldelas ytterligare resurser för att motverkagränsöverskridande brottslighet.Försvaret tillförs ca för attklara de ekonomiska problemen i närtid och underlätta omställningeninför den nya försvarsbeslutsperioden.Bättre skola, värdig vård och kortare köer kräver nu på kort sikt merresurser genom ökade statsbidrag till kommunsektorn. Kristdemokraternahar en högre ambition än regeringen, bland annat vad gäller antaletvårdplatser och anslår i motionen utöver regeringensförslag , 1,4 miljarder för och 1 miljard extra för år2002. På är det endast tillkomsten av nya jobb som kansäkerställa finansieringen av de ökade krav som bl a den demografiskautvecklingen ställer. Därför inriktas en väsentlig del av motionens förslagpå att förbättra tillväxten och sysselsättningen.Jordbruket, sjöfarten och åkerinäringen ges stärkt utvecklingskraftför överlevnad i , främst genom skatteharmonisering med deviktigaste konkurrentländerna. Hela jordbrukssektorns s.k.skatteryggsäck föreslås bli avskaffad från år 2000.Biståndet till de fattigaste höjs med ochtotalt 3,3 miljarder under den kommande treårsperioden.Utrymmet för personligt ansvarstagande och tillväxt ökas genom attdet totala skattetrycket sänks med ca 21, 33 och nettode kommande tre åren. I förhållande till regeringens förslag föreslås detstatliga utgiftstaket bli lägre, bli 24miljarder kronor lägre, och lägre år 2002.Finansiering av föreslagna reformerKristdemokraternas budgetalternativ bygger på omprioriteringar inomoch mellan olika utgiftsområden och mellan inkomst- och utgiftssidan istatsbudgeten. Både inkomster och utgifter är lägre i vårt alternativ.Budgetöverskott uppnås således i såväl statens som i den offentligasektorns finanser, men vid en lägre utgifts- och skattenivå än medregeringens politik, vilket gör att konjunkturkänsligheten minskar.Exempel på besparingar och omprioriteringar vi är beredda att göra ärminskning av presstöd, nej till den kraftiga ökningen av anslagen tillRegeringskansliet, besparingar på vissa myndigheter, en andra karensdag isjukförsäkringen, ny beräkningsgrund för SGI i sjuk- och föräldraförsäk-ringen, neddragning av anslaget till förtidspensioner och därtill hörandestatliga ålderspensionsavgift till följd av en aktiv och utökad rehabilitering,nej till regeringens förslag om ökad kompensationsgrad i BTP, behovsprövatbarnbidrag, nej till höjda barn- och studiebidrag (delvis), ökad finansierings-grad i arbetslöshetsförsäkringen, besparing på AMV, avskaffande avflyttningsbidrag, borttagande av det s.k. N/T-stödet, realistisk utbildnings-satsning inom universitet och högskolor, nej till fackliga utbildningsbidrag,nej till ytterligare lokala investeringsprogram, besparingar på ochBanverket samt nej till Svenskt företagsstöd inom Östersjömiljarden.Besparingar görs också inom energiprogrammet.För år 2000 och 2001 håller fast vid att överskottsmåletför offentlig sektor bör vara av BNP vardera åren. Därvid kan en vissdel av det strukturella budgetöverskottet användas för att finansiera enytterligare höjning av grundavdraget. Statsskulden amorteras snabbare änmed regeringens politik till följd av en ökad utförsäljningstakt av statligthel-eller delägda bolag. Med de förslag som presenteras i motionen minskarstatsskulden med , utöver den minskning som regeringenberäknar för den kommande treårsperioden.Tabell 1.1 Sammanfattning av budgetavvikelserMiljarder kronorTabell 1: (2000 2001 2002 )Tabell 1.2 Statens lånebehov och statsskulden med Kristdemo-kraternas finanspolitikMiljarder kronorTabell 2: (1999 2000 2001 2002 )1Beloppet motsvarar samma beräkningstekniska antagande som regeringengör.2 Den ekonomiska utvecklingen2.1 Den internationella utvecklingenDen internationella ekonomiska utvecklingen präglas fortfarande i vissmån av Asienkrisen och dess konsekvenser för världsekonomin. År 2000väntas tillväxten i öka i takt med att Europakonjunkturenförbättras och återhämtningen i förstärks. I indikerarstatistiken att konjunkturen fortsätter att vara stark och inflationenöverraskande svag. I visar att falleti ekonomin håller på att bromsas upp. Både hushållens och de japanskaföretagens framtidstro har stabiliserats, även om det fortfarande ärmycket osäkert när en fundamental återhämtning av ekonomin kan ske.Kriserna i resten av tillväxtekonomierna i och i verkardämpas.2.2 Den svenska utvecklingen2.2.1 Utvecklingen - sämre än sidoalternativet 1998Regeringen gör i vårpropositionen en nedrevidering av deöveroptimistiska tillväxtprognoser som redovisades ibudgetpropositionen . Verkligheten har i flera avseenden t.o.m.blivit sämre än i det s.k. sidoalternativet som arbetades fram för att visahur en sämre utveckling skulle påverka svensk ekonomi.Den privata konsumtionen väntas enligt vårpropositionen bli som isidoalternativet, medan den antas bli 1,8procent - under sidoalternativets för respektive år.I genomsnitt räknar prognosinstituten med att den svenska exporten i årstiger jämfört med en uppgång på . Den minskadeindustriefterfrågan väntas också medföra att investeringarna dämpas och attlagercykeln ger ett stort negativt bidrag till årets tillväxt med i genomsnittminus . Inflationen väntas allmänt stiga med mycket låga somårsgenomsnitt.Den sämre exportutvecklingens negativa inverkan på den svenska exportenväntas till viss del kompenseras av en stark utveckling på den svenskahemmamarknaden. Tillväxten i väntas minska från 1998till 1999, för att därefter bli 2,6 procent.Sedan sänkt sin viktigaste styrränta till har Euro-peiska , , sänkt sin styrränta till . En lättarepenningpolitik bidrar till en starkare utveckling.Konjunkurinstitutet, KI:s barometer för mars månad och för första kvar-talet visar att företagens framtidstro har återhämtat sig. Trots attproduktions-volym och sysselsättning minskade , är företagenoptimistiska inför . För tjänstesektorn redovisas fortsattgod tillväxt , som inflationsförvänt-ningarna i alla tjänstebranscher stannar på 0,5-1 procent.Fallet i industrins orderingång verkar ha bromsats upp. Industriproduk-tionen ökade jämfört med januari, efter två måna-der av fallande produktion. Jämfört med är ökningen 0,7procent.Sysselsättningen har ökat, men från en historiskt mycket låg nivå. 1997hade den lägsta sysselsättningen ! Trots en ökning med ca100 000 personer var sysselsättningen vid utgången av 1998 lika låg somunder det djupaste krisåret, 1993.Antalet arbetade timmar steg , jämförtmed samma kvartal förra året.Den privata konsumtionen fortsätter att öka starkt. Enligt () ökade den i mars.Det saknas enligt tillgängliga prognoser alltså inte fog för regeringensbedömning att svensk ekonomi i grunden är stark. Problemet är att tillväxteninte är tillräckligt stark för att kunna öka sysselsättningen till de målsätt-ningar som ställs upp i propositionen.2.2.2 Utvecklingen år 2000Konjunkturförsvagningen bedöms allmänt bli relativt kortvarig.Utsikterna för överensstämmer i stort med de prognoser som deflesta bedömare - utom regeringen - gjorde , även omspridningen mellan prognoserna nu är betydligt större än vad de var för1999. Den lägsta prognosen förutser endast en uppgång på ,medan den högsta räknar med att BNP stiger med år2000. Genomsnittet är en ökning på 2,6 procent.Den privata konsumtionen beräknas som ett genomsnitt av prognosernaöka och investeringarna med . Inflationenväntas ligga på , nära en halv procent lägre än de prognoserför som gjordes i slutet av förra året.3 Vårpropositionen3.1 Regeringen är handlingsförlamadInte heller föreliggande vårproposition innehåller de konkreta förslagsom kan öka tillväxten i den svenska ekonomin och därmed antalet nyajobb. Regeringens strategi är att sätta tilltro till att om barastatsfinanserna är i balans och konjunkturen fortsätter att vara god, lederdetta automatiskt till ökad sysselsättning. Trots att åtminstone någrastatsråd av allt att döma inser vilka åtgärder som borde vidtas saknasåtgärderna även i vårpropositionen. Skälen är sannolikt att regeringendärmed undviker att splittra den egna rörelsen och riskera samarbetetmed och . Priset är att massarbetslöshetenbestår, liksom grundproblemet bakom arbetslösheten: de långsiktigastrukturella problemen i svensk ekonomi. Utan konkreta tillväxtåtgärderurholkas tilltron till regeringens antaganden om den ekonomiskautvecklingen.3.2 Massarbetslösheten och dess kostnader bestårArbetslösheten beräknas kosta ca för deoffentliga budgetarna. Det är mycket pengar och det medför i synnerhetförlorad självkänsla för de 727 000 som enligt SCB är arbetslösa,undersysselsatta eller latent arbetssökande. Föreliggande propositionsaknar både trovärdighet och konkretion i den fråga som är heltavgörande för att trygga den svenska välfärden, nämligen hur bästamöjliga förutsättningar skapas för ökad sysselsättning och tillväxt, förhur företag och näringsliv ska kunna växa och utvecklas.3.3 Ett elfte misslyckandeÅrets vårproposition har det gemensamt med samtliga budget-, vår-,sysselsättnings-, eller tillväxtpropositioner som socialdemokratiskaregeringar lagt på bord ; de konkretaförslagen sägs komma i nästa proposition. Vårpropositionen är den elftestora proposition som socialdemokratiska regeringar lagt på riksdagensbord sedan valet . propositioner har helt varit inriktade påbudgetsanering oavsett om de kallats sysselsättningsproposition,tillväxtproposition eller budgetproposition. Den gemensamma faktorn äratt tillväxtfrämjande åtgärder har saknats.Regeringens oförmåga att presentera en offensiv tillväxt- och jobbpolitikhar ett högt pris i form av onödigt hög arbetslöshet och därmed följandekostnader för de arbetslösa och för samhället.3.4 Statistikpolitik och målsättningar som inte uppfyllsRegeringen medger att man kommer att misslyckas med sinasysselsättningsmål. Det tidigare utställda löftet att halvera den öppnaarbetslösheten till kommer inte att uppfyllas. Dettalöfte mötte stark kritik eftersom det i sig inte medförde några krav på enny politik som skapar förutsättningar för nya reguljära arbetstillfällen.Några sådana åtgärder har heller inte presenterats och det är nu bararegeringen som inte uteslutit möjligheterna att uppnå målet.Sysselsättningen, som den mäts i Arbetskraftsundersökningarna (),har ökat med ca 100 000 personer om man jämför de senaste månadstalenmed samma månad året innan. Denna jämförelse ger dock inte en rättvisandebild av hur sysselsättningen totalt sett har utvecklats under den social-demokratiska regeringsperioden. minskade sysselsätt-ningen med 66 800 personer. ökade sysselsättningenmed 57 000 personer. Det är även intressant att jämföra sysselsättningen år1998 med . Sysselsättningen är nämligen i stort sett densamma1998 som 1993 (14 000 fler), trots att antalet personer () har ökat med omkring 160 000! Dentotala sysselsättningsutvecklingen framgår av diagram 3.1. Sanningen är attSocialdemokraterna inte har åstadkommit någon förbättring alls, utan snarareen liten försämring. Den kraftiga sysselsättningsökning som fyrpartirege-ringen lämnade efter sig bröts snabbt och vändes till en rekordlåg nivå 1997.Man får gå tillbaka ända till 1973 för att hitta en lägre sysselsättningsnivå.Källa: SCB, AKU.Anm. Siffran är genomsnittet för januari-mars.Sysselsättningsintensiteten har utvecklats ännu sämreÅr 1973 var den arbetsföra befolkningen 390 000 personer färre än 1997.Det aktualiserar en ytterligare synvinkel på sysselsättningsutvecklingen,nämligen den så kallade sysselsättningsintensiteten (= antal sysselsatta iprocent av den arbetsföra befolkningen i åldern ). Den har underSocialdemokraternas regeringstid utvecklats ännu sämre än antaletsysselsatta. Detta framgår av diagram 3.2.Anm. Siffran för är genomsnittet för januari - mars.Källa: SCB, AKU.3.4.1 Utvecklingen från år 1997Tre fjärdedelar av sysselsättningsökningen beror på ökad frånvaro.När man tittar närmare på den ökning av sysselsättningen som har skettsedan bottenåret 1997 är det intressant att analysera sysselsättningsmåttetstvå delkomponenter. Som sysselsatta räknas de som under mätveckanantingen är i arbete , eller som är tillfälligt frånvarande helamätveckan. Summan av dessa två grupper utgör antalet sysselsatta. Detbetyder att sysselsättningen påverkas både av hur många som faktiskt jobbaroch av hur många som är frånvarande. Frånvaron beror i sin tur främst på hurhög sjukfrånvaron är.Om man studerar utvecklingen mellan kan man se att såmycket som av den ökade sysselsättningen beror på ökad från-varo! Detta avspeglar sig också i att sjukförsäkringskostnaderna ökat kraftigtden . Utvecklingen sammanfattas i tabell 3.1 och diagram 3.3.Tabell 3.1 Kvalitativ sysselsättningsökning?Tabell 3: (Tusental 1997 1998 Ökning Andel av total ökn. )Källa: SCB, AKUKälla: SCB:s AKU-undersökningar.Slutsatsen av detta är att det är fler som deltar på arbetsmarknaden, vilketi och för sig är positivt, men att antalet personer som faktiskt arbetar intehar ökat mer än marginellt. räknar med attsjukförsäkringen blir dyrare än beräknati år.3.4.2 Hur ser den framtida sysselsättningsutvecklingen ut?Regeringens förhoppningar har kommit på skam. Regeringensbedömningar över sysselsättningsutvecklingen har systematisktöverdrivits. Om regeringens prognoser hade slagit in, hadesysselsättningen varit ca 150 000 personer högre. Detta framgår av tabell3.2.Tabell 3.2 Sysselsättningsförändring från föregående årTabell 4: (Tusentals personer 1995 1996 1997 1998 Totalt )Källa: SCB, AKU.Anm. : Regeringens bedömning i samband med föregående års vårproposition.Det är därför intressant att se vad andra bedömare tror om framtiden närdet gäller sysselsättningsutvecklingen.Kommunförbundet: Marginell ökningSå här skriver i sin senaste ekonomiska rapport(Kommunernas ekonomiska läge, ):Sysselsättningen ökar något, men endast marginellt. Arbetslösheten kommerdärmed att ligga kvar på en i stort sett oförändrad nivå. /.../ Vår bedömningär att tillväxten i den svenska ekonomin försvagas. BNP beräknas utvecklas i ungefär samma takt som . Dessa årminskade sysselsättningen och den kan utvecklas lika svagt igen. Regeringenhar tidigare räknat med att det ska tillkomma omkring 60 000 nyaarbetstillfällen . justerades dennabedömning till ett årligt tillskott av 40 000 nya arbeten. Vi bedömer ävendenna prognos som alltför optimistisk.Kommunförbundet räknar med att sysselsättningen, mätt som antaletarbetade timmar, endast ökar 1999 och med 0,3 procentår 2000 och 2001.Arbetsmarknadsstyrelsen: Det blir sämreArbetsmarknadsstyrelsen skriver både om och i sin sammanfattande omvärldsanalys (budgetunderlag för perioden2000-2002, ). är rubrikerna Försvagadindustrikonjunktur, dämpad tillväxt, Sysselsättningsökningen avtar,Fortsatt hög arbetslöshet samt Ökad polarisering.För skriver AMS:Det är dock av allt att döma så att arbetsmarknadsläget, åtminstone vidbörjan av perioden, är sämre än vad som gällt under 1998-99.Konjunkturinstitutet: Regeringens sysselsättningsmål nås inteAv KI:s marsprognos framgår att regeringens sysselsättningsmål inteuppnås . Detta trots att en av de förutsättningar prognosenbygger på är sänkta inkomstskatter motsvarande av BNP. KIskriverRegeringens sysselsättningsmål, som innebär att av antaletpersoner i åldern ska vara reguljärt sysselsatta, uppnås inte ikalkylen. För att nå målet skulle sysselsättningen behöva öka med ytterligare101 000 personer.3.5 Sysselsättningsmål utan åtgärderI höstens budgetproposition föreslogs det kompletterandesysselsättningsmål som redovisats ovan. Fördelen med detta mål är attdet kräver strukturellt riktiga åtgärder för att kunna uppnås. Det är docktroligt att regeringen inte heller kan leva upp till sitt nyasysselsättningsmål, i varje fall inte utan att föreslå ytterligaretillväxtfrämjande åtgärder.Målsättningen att av befolkningen skallvara sysselsatta , förutsätter att det tillkommer 375 000 nya jobbnetto, det vill säga 55 000 nya jobb . ,, visar att regeringen inte heller klarar att nå det måletutan en ny inriktning av politiken. Målet missas med över 100 000arbetstillfällen.För att regeringen, som helt saknar en politik för ny tillväxt och nya jobb,ska kunna nå målen krävs det en långvarig internationellt drivenhögkonjunktur som saknar historiskt motstycke. Åtgärder av den karaktärsom fordras är inte lätta att föreslå för Socialdemokraterna, allra minst isamverkan med och Miljöpartiet.3.6 Tillväxtskeptiska samarbetspartierValet gav förutsättningar för en socialistisk och tillväxtskeptisk regering.Vänstern och är av tradition negativa till ekonomisk tillväxtöverhuvudtaget. Socialdemokraterna vill nog se tillväxt om näringslivetkan leverera den med bevarade regelverk och skattenivåer. Däremot harSocialdemokraterna aldrig i den egna rörelsen vågat ta en rejäldiskussion om djupgående problem i form av dåligt fungerandelönebildning, dåligt fungerande arbetsmarknad och tillväxthämmandeskatter på arbete, sparande och företagande. Under de gångna fyra årenhar tillväxtpolitiken helt lyst med sin frånvaro. Regeringen har inte ensförsökt ta upp och åtgärda under notoriskt lågatillväxt. inrättades ett tillväxtdepartement. Men politiken saknasfortfarande!I och med och inflytande över regerings-politiken ökar osäkerheten om regeringens kurs. Den verbala tillväxt-orientering som, trots samarbetets karaktär och sammansättning, tonar fram ibudgetpropositionens texter, torde förklaras av den korta tid som stod tillbuds för budgetförhandlingar samt att det mesta budgetarbetet och de flestatexter åstadkommits före valet.3.7 Ingen stimulans av vita hushållstjänsterEtt exempel på fortsatt inre splittring är att regeringen inte heller den härgången kunnat samla sig till ett förslag som öppnar en laglig och vittjänstemarknad riktad till de privata hushållen. Detta trots att bådeefterfrågan och tillgång finns, trots att det kostar väldigt lite att görasvarta jobb vita, trots att alla vet att fler och fler nu skolas in i att bådeköpa och sälja svart, ett tillstånd som undergräver det etiska medvetandetoch rättssamhället. finns två ministrar på det nyatillväxtdepartementet som anser att någon form av skatterabatt påhushållstjänster bör införas. Det blir svårt att tala om superdepartementoch jobbtillväxt om inte de ansvariga ministrarna ens tillåts genomföradenna enkla och självklara jobbskapande reform som de faktiskt bådatidigare pläderat för.3.8 Arbetsmarknadens funktionssätt försämrasDet är även illavarslande att den svenska arbetsmarknaden enligtberäkningar från fungerar allt sämre. Ett växandeantal lediga jobb tillsätts inte, trots att arbetslösheten fortfarande ärmycket hög. Matchningsproblemen på arbetsmarknaden har nusuccessivt förvärrats . Det blir allt svårare atttillsätta de lediga platserna. Det allvarliga är att detta sker i ett läge medså hög arbetslöshet. Många företag som vill nyanställa har problem atthitta personal. har pekat på betydandeflaskhalsproblem på viktiga områden av arbetsmarknaden. Alarmerande,men kanske mindre förvånande är att tillväxtbranscherna är svårastdrabbade. av datakonsultföretagen har t.ex. svårt attrekrytera personal med rätt kompetens.Regeringen har när det gäller lönebildningsfrågorna satt sin tilltro till desamtal som förts mellan arbetsmarknadens parter, först på egen hand ochsedan med hjälp av s.k. samsynsmän. Regeringsföreträdare har gång på gånghävdat att en lösning på detta område är en förutsättning för en god ekono-misk utveckling men att regeringen inte avsåg att lägga sig i diskussionerna.Det står nu klart att samtalen inte lett till det önskade resultatet.Också när det gäller samtalen med näringslivet inom den s.k. Rosengren-gruppen har regeringen misslyckats. Näringslivsföreträdarnas kritik avvårpropositionen är svidande. De som till äventyrs ställt sina förhoppningartill dokumentet söker förgäves efter de åtgärder som det svenska näringslivetanser fordras för att åstadkomma det klimat som kan göra till enblomstrande företagarnation.3.9 Regeringen kan inte hantera internationaliseringen avekonominVi lever i en internationaliserad tillvaro. Människor, kapital ochföretag rör sig snabbt och enkelt över nationsgränser och placerar sig därjordmånen för tillväxt är god. Denna situation ställer stora krav påSverige. Erbjuder vi en jordmån som gör att nya företag startas och att vifinns med på listan över tänkbara länder när etableringar planeras?