mot · GN02K230 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K230av , ()Studie över relationen mellan den politiska makten och den verkställandeRelationen mellan och de statliga myndigheternasledning beskrivs stundom som både frostig och turbulent. Med anledningav turerna kring Försvarsdepartementet, Försvarsmakten och dessåterkommande ekonomiska obalanser lät senvåren1998 fil.dr. göra en utredning som fick titeln . Det hon fann var en problematisk relation mellanpolitikerna och försvarsledningen. Den kan beskrivas som en historisktetablerad ömsesidig misstro därför att man har olika bilder av motparten.Den politiska nivåns bild av "den andre" baseras på ett bristandeförtroende för Försvarsmakten med avseende på såväl specifikkompetens som vilja till full öppenhet och insyn i ekonomin samt viljatill förändring och anpassning till den politiska sfärens villkor. FrånFörsvarsmaktens sida kännetecknas bilden av "den andre", dvs denpolitiska makten, av bristande pålitlighet, vilja och förmåga att hålla fastvid fattade beslut samt brist på kunskap och förståelse förförsvarsverksamhetens specifika förhållanden och behov.När Haldéns studie presenterades vittnade flera myndighetsföreträdare omatt sådana bilder finns av "den andre" också på andra håll i stats-förvaltningen. Om detta är sant är det allvarligt. Det kan bidra till resurs-förluster och det kan inte uteslutas att det är en av orsakerna till den snabbaomsättning vi numera har av verkschefer. Det kan inte heller uteslutas att ettbristande förtroende mellan dem som tar beslut om politiska reformer ochdem som skall genomföra dem bidrar till den minskning av allmänhetensförtroende för politiker och det demokratiska beslutsfattandet som bl.a.statsvetare i har visat.Med hjälp av material från har jag analyseratkvinnliga och manliga generaldirektörers tjänstgöringstider sedan vi fick vårförsta kvinnliga generaldirektör 1978. utsågsytterligare 54 kvinnor till verkschefer. utnämndes 165 män.Ser man till tjänstgöringstiden för de som både utnämnts och lämnat singeneraldirektörspost finner man att kvinnorna (n=16) tjänstgjort i medan männen (n=66) innehaft sin position i 4,8 år.Med tanke på att förordnandetiden för generaldirektörer första periodenbrukar vara är det anmärkningsvärt att så många lämnar sin tjänst iförtid.En chefstillsättning innebär alltid en stor ekonomisk och personliginvestering. Det tar också tid för en ny verkschef att bli tillräckligt insatt imyndighetens arbete för att fullt ut kunna utöva sitt chefsskap. Det är därförväsentligt att få veta vad som ligger bakom de täta chefsbytena för att ifortsättningen kunna rekrytera och behålla de personer som är viktiga förverksamheten.För att råda bot på situationen måste vi således ta reda på vilka orsakernatill problemen är och hur de kan åtgärdas. Jag anser att detta bör bli föremålför en vetenskaplig studie. I en sådan undersökning bör man bygga på EvaHaldéns erfarenheter från studien .En undersökning av det här slaget kan med fördel kopplas till en studieöver relationen mellan landstingspolitiker och sjukhusdirektörer.Omsättningen av sjukhusdirektörer är mycket hög. Många stannar inte ens ettår på sin post. Av en intervjustudie genomförd av och för räkning framgår att det finns en ökandemisstro mellan politiker och vårdgivare. Ett betydande antal vårdgivarekänner att politikerna ställer orimliga krav på personalen och de uttalar ocksåoro över allmänhetens växande misstro gentemot politikerna. Situationen kansåledes vara likartad inom landstingsvärlden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en studie av relationen mellan den politiska ochden verkställande makten.Stockholm den 30 september 1999Barbro ()