mot · GM02Ub6 · 1999-03-03 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub6av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:45 Fristående förskoleklass1 Inledning1.1 SammanfattningRegeringen förslår att utbildning som motsvarar förskoleklass och somanordnas av godkända fristående skolor skall godkännas och tillsynutövas av . För enskilt bedrivna förskolor som önskarbedriva undervisning, motsvarande förskoleklass, föreslår regeringen attdet skall vara kommunen som både ger godkännande och som skall utövatillsyn. Regeringens hantering och skilda behandling av olika friståendealternativ är inte acceptabelt. Moderata samlingspartiet anser att allafristående alternativ skall behandlas likvärdigt. Verksamheterna måstekunna agera på lika villkor. är därför den myndighet somskall ge tillstånd och utöva tillsyn i likhet med vad som gäller förfristående skolor. Det är viktigt att alla godkända friskolor också gesautomatisk rätt att bedriva förskoleverksamhet. godkännandeoch tillsyn utgör en tillräcklig garanti eftersom förskoleklassen är ennaturlig del av den fristående skolans övriga verksamhet.2 Moderata utgångspunkter2.1 Stärk familjens rollDen svenska familjepolitiken är utformad utifrån rationella ochmateriella mål där den materialistiska människouppfattningen varittongivande. Den sociala ingenjörskonsten, bl.a. utvecklad av makarnaMyrdal har genom sina teorier och sin syn på familjen speglat ochpåtagligt påverkat även senare tiders socialdemokratiska beslut. Detta harenligt vår uppfattning varit olyckligt för samhällsutvecklingen i vidmening och för familjerna i synnerhet genom att ansvar förts från deenskilda familjerna till politiker och den offentliga sektornsbeslutsfattande.I det nya samhälle som växer fram ställs nya krav på familjepolitiken. Enfamiljepolitik för människor i skiftet mellan det tjugonde och tjugoförstaårhundradet kan inte vila på en idébas och verklighetsbild från 1930-40-talenoch 1960-70-talens syn på politikens makt. Helt uppenbart är att många avde sociala problem som vi har bottnar i bristande kontakter mellan barnoch föräldrar, vuxnas svårigheter att ge barnen tid och vara förebilder.Familjen i vid mening är den absolut viktigaste beståndsdelen för barnensframtid och den utvecklingen måste stärkas.Skolförberedande verksamhet är betydelsefull och skall ges till alla barn.Detta får emellertid inte leda till ett allmänt krav på att alla barn ska gå iförskola från 1 eller ålder. Vi är inte beredda att medverka till enutveckling som ytterligare begränsar föräldrarnas möjlighet att ta ansvar försina egna barn, men inser att det finns skäl att understryka behovet avpedagogisk kvalitet i förskolan.2.2 Valfrihet för allaNär den kommunala barnomsorgen började byggas ut saknades tanken påalternativ. Socialdemokraterna forcerade fram "den enda" barnomsorgenpå ett sätt som ledde till höga kostnader och begränsad valfrihet ochhindrade alternativ som exempelvis "". Vår kritik innebärinte att vi är kritiska till barnomsorg som sådan, utan attriksdagen och kommunerna motarbetat, försvårat eller förbjuditalternativa barnomsorgsformer och deras möjligheter att verka på likavillkor sida vid sida med den kommunala barnomsorgen.En viktig reform som genomfördes varförändringar i barnomsorgslagen. De innebar att alternativa barnomsorgs-former fick lagstadgad rätt och lagstadgat skydd för sin verksamhet. Tilldetta kommer den del av lagen som reglerade den kommunala ersättningentill alternativ barnomsorg som uppfyllde ställda krav. Dessa beslut innebarökad trygghet för de barn vilkas föräldrar föredrog och utnyttjade den alter-nativa barnomsorgen och likaså för dem som arbetade där. Det kunde gällaföräldrakooperativ, ideellt driven barnomsorg eller privat sådan. Rättvisannär det gällde det kommunala stödet lagreglerades. Konkurrensen ochmångfalden stimulerades.Den socialdemokratiska regeringen har slopat den lagstadgade rätten att fårimlig ersättning för barnomsorg driven i alternativ regi. Motivethärför var bl.a. att det skulle vara samhällsekonomiskt fel att föräldrarstartaralternativ barnomsorg i ett område där det redan finns sådan. Vikänner igen den socialdemokratiska förmyndarpolitiken. Den följer sammamönster som debatten om friskolors vara eller icke vara. Regeringen bortserfrån föräldrarnas önskemål och barnens behov. Regeringen bortser ocksåfrån de barn som av särskilda skäl inte kan vistas i en dagismiljö. Detkommunala daghemmet har blivit ett självändamål. Det är kännetecknandeför den socialistiska politiken förankrad i en materialistisk människosyn.3 Rättvisa spelregler3.1 skall godkännaRegeringens hantering och skilda behandling av olika friståendealternativ är inte acceptabelt.Vi anser att kommunen inte skall ge enskilda alternativ tillstånd och dess-utom utöva tillsynen. Alla fristående alternativ skall behandlas likvärdigt. Attenbart fristående skolor som vill bedriva utbildning som motsvarar förskole-klassen skall bedömas av medan övriga fristående intressentersom önskar anordna liknande utbildning skall prövas av kommunen ärfeltänkt.Regeringens förslag innebär fortsatt oklara spelregler och avsteg frånprincipen om likställighet.Ingen kommun skall kunna stoppa en fristående etablering medmotiveringen att den skulle medföra påtagliga negativa och bestående följderför övriga skolväsendet i berörd kommun.Det blir ett orättvist förhållande när två konkurrerande verksamheter ena större utrymme än den andra. Verksamheterna måste kunna agera pålika villkor. är därför den myndighet som skall ge tillstånd ochutöva tillsyn i likhet med vad som gäller för fristående skolor. Det innebär attSkolverket tillsvidare skall ha ansvar för tillsyn, uppföljning och utvärderingav all förskoleverksamhet oavsett verksamhetsform.3.2 Rättvisa bidrag och avgifterRegeringens förslag följer samma mönster vad gäller fördelning avbidrag som tillståndsgivning och tillsyn. På motsvarande sätt är detta ettfelaktigt sätt att behandla övriga fristående alternativ.Vi menar att bidraget till alla fristående alternativ skall bestämmas eftersamma grunder som kommunerna tillämpar för de egna förskoleklasserna.Vi delar inte alls regeringens uppfattning att en förskola skall kunna nekasbidrag - även om den formellt är godkänd av - ifall etableringenenligt berörd kommun kan anses medföra s.k. påtagliga negativa följder.Med påtagliga negativa följder menar regeringen exempelvis att tillkomstenav en fristående förskoleklass medför att redan befintlig kommunalförskoleklass eller förskola tvingas lägga ned sin verksamhet och att dettamedför avsevärt längre skolväg för elever i någon del av kommunen.Regeringen förutsätter vidare att kommunerna beaktar att den friståendeskolan har vissa högre kostnader till följd av skillnaden i huvudmannaskapvad avser exempelvis mervärdesskatt.Regeringen tillsatte under den förra mandatperioden en kommitté föruppföljning av resursfördelning till fristående grundskolor och motiveradekommitténs tillkomst med att det är av största vikt att värna alla elevers rätttill likvärdig utbildning. Kommittén ska redovisa sitt utredningsuppdragsenast 1 oktober 1999.Kommittén har avlämnat ett delbetänkande Resurser på lika villkor? (SOU1998:112). I detta delbetänkande redovisas effekterna av de nya regler somträdde i kraft samt de regeländringar som tillämpas från ochmed . Effekterna av det nya bidragssystemet är varierande ochnågot oklara. Många kommuner anser att det nya systemet innebär ökadadministration och att mer tid måste avsättas för möten med de friståendegrundskolornas representanter. Det förutsattes vidare av densocialdemokratiska regeringen att kommunerna skulle utveckla tydligaprinciper för resursfördelningen som kontinuerligt skulle utvärderas.Många fristående skolor anser att kommunernas modeller förresursfördelning är otydliga, och över hälften av skolorna anser vidare attresursfördelningsmodellerna är omöjliga att förstå.Utredningens delbetänkande visar tydligt att friskolor behandlas olika avolika kommuner. Det är inte acceptabelt. Regeringen borde ta fasta på gjordaerfarenheter och inte göra om samma misstag med de friståendeförskoleklasserna.3.3 Automatiskt tillstånd för existerande friskolorPropositionens huvudsyfte är att finna former för godkännande avfristående förskoleklasser. För existerande friskolor med undervisning ilägre årskurser är tillkomsten av förskoleklass oftast ingen dramatiskförändring i verksamheten. Snarare utgör förskoleklassen som en naturligdel av skolans övriga verksamhet.Föreliggande proposition får till följd att de fristående skolor som ännuinte bedriver men vill starta förskoleklasser inte kan komma igång förräntidigast hösten . Det är inte rimligt att regeringens saktfärdighetatt leverera propositioner till får till följd ett förlorat år fördessa fristående skolor. Moderata samlingspartiet anser att läroplan ochden tillsyn som utövar över fristående skolor bör varatillräcklig för att en generell bestämmelse ger den godkända friståendeskolan automatisk rätt att tillfoga förskoleklass till övrig verksamhet.Detta innebär att det ursprungliga förslaget, som levererades avarbetsgruppen inför propositionen, kan bli verklighet.3.4 Tydliga verksamhetsavgränsningarFörskoleklassernas undervisningstid begränsas per läsår,där såväl tillstånd som tillsyn skall ges av . Denverksamhetsidé som i allt större utsträckning börjar göra sig gällande,med fritidsverksamheten och förskoleklassens verksamhet totalintegreratöver hela skoldagen, är olycklig. En uppläggning där förskoleklassens tidsmälter samman med övrig del av dagen innebär att möjligheterna attdriva alternativa omsorgsformer försvåras. Det är av stor betydelse urvalfrihets-synpunkt att alla föräldrar och barn vet när den obligatoriskaskolverksamheten respektive när den frivilliga förskoleverksamhetenbörjar och slutar under dagen.Bara med en planering där förskoleklassens timmar hålls samman, erbjudsföräldrar och elever en realistisk möjlighet att fritt välja den omsorgsformsom känns bäst för den enskilda familjen. En avgränsning mellanförskoleklassens undervisningstid och den fria tiden är väsentlig för att bådestärka betydelsen av den skolförberedande verksamheten och gemöjligheter till alternativa omsorgsformer. Av detta skäl är det därförangeläget att utforma tillståndsgivningen så att det tydligt ställs ett krav påhuvudmannen att skilja på dessa två uppgifter.Föräldrar måste ges fria möjligheter att välja. Alla barn och familjer ärolika. Därför måste valfriheten säkerställas. Valfrihet och mångfald utgör engaranti för höga krav på kvalitet i barnomsorgen. Föräldrarnas intresse ochengagemang för att ge barnen en stimulerande uppväxt får inte underskattas.3.5 Omfattande stödRegeringen föreslår att om en fristående skola i sin förskoleklass tar emoten elev med behov av omfattande stöd som medför betydandeorganisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen, skall ingenskyldighet föreligga för bidrag. Moderata samlingspartiet anser atthuvudregeln måste vara, att alla elever kan välja förskoleklass ellerskola. Endast i mycket speciella fall bör avsteg från detta kunnagöras. Den skrivning som regeringen valt innebär risk för att elever ibehov av särskilt stöd per definition fråntas rätten att välja, vilketinte är rimligt. Vi förordar därför att det undantag - gällandefristående skolor vilka bedriver förskoleklass - som beskrivs underrubriken utgår.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om ändring iskollagen i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillståndsgivning och tillsyn,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principer för fördelning av bidrag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om automatiskt tillstånd att bedrivaförskoleklass för godkända friskolor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tydliga verksamhetsavgränsningar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om huvudprincipen att alla elever skall geslika goda förutsättningar att fritt välja förskoleklass ochskola.Stockholm den 3 mars 1999Beatrice ()()()Per ()()()()()()