mot · GN02Bo2 · 1999-11-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo2av , ()med anledning av förs. 1999/2000:RR3 Statligt stöd till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling1 InledningHösten 1997, i samband med budget, beslutade attavsätta statliga medel för bidrag till lokala investeringsprogram för attfrämja en ekologiskt hållbar utveckling. beslutade att stödetskulle omfatta . Medstödet till lokala investeringsprogram angavs två syften. Dels att påtagligtöka takten i omställningen av till ett ekologiskt uthålligtsamhälle, dels att bidra till ökad sysselsättning. stod bakomdetta första beslut om att införa ett statligt stöd till lokalainvesteringsprogram. Vi såg dessa miljarder som mycket välkomna förinvesteringar för framtiden som skulle kunna öka kommunernasmöjligheter att förverkliga sina miljövisioner.Mycket har dock hänt . Dels har stödet till lokalainvesteringsprogram tillförts ytterligare medel i samband med 1999 årsbudgetproposition, och omfattar numera 6,77 miljarder för . Denna utökning har inte ställt sig bakom. Regeringenoch har i sin hantering förfuskat det ursprungliga syftetmed de lokala investeringsprogrammen. Det som skulle bli en storsatsning påekologiskt hållbar utveckling har istället kommit att bli ett stortarbetsmarknadspolitiskt projekt. Tveksamma miljöåtgärder används för attfrisera arbetslöshetssiffrorna och samhället kommer inte att se annorlunda utefter det att programmet avslutats.2 Granskning av stödet till lokala investerings-programDet statliga stödet till lokala investeringsprogram för en ekologiskthållbar utveckling har granskats av flera olikastatliga organ. revisorer har granskat stödet och redovisatresultatet av granskningen i rapport /99:8 Statligt stöd till lokalainvesteringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling. Skrivelsen somföranleder denna motion baserar sig på revisorernas rapport och deremissvar som lämnats på rapporten.2.1 granskningAndra organ som granskat de lokala investeringsprogrammen ärriksdagens bostadsutskott samt . () har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera de lokalainvesteringsprogrammen. Den första etappen av RRV:s arbete inriktadesfrämst på kommunernas genomförande av lokala investeringsprogramoch deras fortsatta ansökningsarbete. levererade i enuppföljning och utvärdering av de lokala investeringsprogrammen (RRV1999:37) skarp kritik mot både investeringsprogrammen i sig och motregeringens handläggning. RRV konstaterar att de lokalainvesteringsprogrammen har bidragit till att miljöprofilen förstärkts iflera, ofta redan planerade, projekt. Redan planerade miljöåtgärder inomde kommunala förvaltningarna har ofta tidigarelagts. RRV bedömer attde förväntade miljöeffekterna i många fall har överskattats. Resultatet avde lokala investeringsprogrammen har, i förhållande till de stora summorsom anslås, med andra ord varit klent.RRV kunde också konstatera att det i många av de studerade projektensnarare är statliga skatteregler, som exempelvis införande av avfallsskatt, ände lokala investeringsprogrammen som initierat och format projektet. Detekologiskt hållbara kommer inte att nås genom statligt initieradeprogram, utan snarare genom en väl fungerande marknadsekonomi och välavvägda styrmedel. Politiken bör skapa sådana förutsättningar för marknads-ekonomin att den leder till god hushållning och stimulerar miljöansvar.För att skapa sådana förutsättningar för marknadsekonomin att den ledertill god hushållning och stimulerar miljöansvar arbetar för enökad miljörelatering av skattesystemet. Utgångspunkten för miljöskatter skavara att det är förorenaren som ska betala de kostnader som verksamhetenorsakar. Ekonomiska styrmedel, som till exempel skatter och avgifter, gersom en sidoeffekt inkomster till statskassan. Det innebär att staten kan sänkaandra skatter och avgifter som är störande för ekonomin. harunder den allmänna motionstiden lagt förslag om en grön skatteväxling, därhöjda miljöskatter växlas mot sänkta arbetsgivaravgifter.I med hög arbetslöshet anser , trots högkonjunktur ochuppenbara miljöproblem, att den självklara strategin är att sänka arbets-givaravgifterna och öka skatten på miljöförstöring och användning avändliga naturresurser. På så vis kan fler människor få jobb som eneffektivare resursanvändning och kretsloppsanpassad produktion stimuleras.Genom en grön skatteväxling kan man alltså nå samma syfte som de lokalainvesteringsprogrammen, men utan att för den skull behöva satsamiljardbelopp.2.2 revisorers granskningRiksdagens revisorer har dels granskat de processer som resulterade ifördelningen av 1998 och stöd till lokala investeringsprogram,dels resultatet av dessa båda års fördelning i form av skattade miljö- ochsysselsättningseffekter. När det gäller fördelningsprocessen ansåg en klarmajoritet av kommunerna att det fanns brister i de riktlinjer somMiljödepartementet gav om det aktuella stödet under det första året.Riktlinjerna ansågs oklara, de förändrades och olika kommunergavs olika besked om vilka åtgärder som kunde anses varastödberättigade. Mot bakgrund av kommunernas syn på regeringens ochMiljödepartementets hantering av fördelningsprocessen är den skarpakritik som revisorer levererar helt på sin plats.Riksdagens revisorer anser att ett omfattande statligt stöd bör kännetecknasav väl genomarbetad struktur som uppvisar en viss kontinuitet i såväl tid somrum. Revisorerna ifrågasätter om så varit fallet när det gäller det statligastödet till lokala investeringsprogram.Det finns fog för att säga att regeringens och Miljödepartementetshantering av de lokala investeringsprogrammen liknat ett lotteri. Ettlotteri där regeringen - som drar de vinnande numren - inte själv alltidföljer sina uppsatta regler. Bidrag har delats ut lite hit och dit utan någon,som det verkar, genomtänkt strategi.Enligt revisorer är det övergripande intrycket av kommunernasredovisning av de lokala investeringsprogrammens miljöeffekter positivt.Positiva miljöeffekter av investeringsprogrammen är onekligen i rättriktning. Tyvärr är de positiva miljöeffekterna av investeringsprogrammenrelativt små. Beträffande de sju miljöeffekter där jämförelser med befintligakvantitativa miljömål varit möjliga, bidrar de åtgärder som erhållit stöd underdet första fördelningsåret med mellan 0,029 och av vad som krävs föratt nå det nationella målet. Regeringen har beslutat om 2 320 miljoner kronori bidrag till de åtgärder som erhållit stöd under det första fördelningsåret.Detär mycket pengar i förhållande till graden av måluppfyllelse. ärövertygat om att det finns mer kostnadseffektiva sätt att nå miljömålen,exempelvis kombinationer av information och ekonomiska styrmedel.Inte heller de sysselsättningsmässiga effekterna av de lokala investerings-programmen imponerar. Regeringen har beslutat om ibidrag till lokala investeringsprogram för och för . Enligt kommunernas lokalainvesteringsprogram väntas de åtgärder som beviljats stöd gecirka 3 500 direkta arbetstillfällen och endast 600 bestående arbetstillfällen.Centerpartiet anser att de miljömässiga och arbetsmarknadsmässigaresultaten av de lokala investeringsprogrammen är alltför små i förhållandetill de stora pengar som anslås. Ingångna avtal med kommuner bör fullföljas.I övrigt bör projektet avslutas och de återstående pengarna användas på ettför miljö och sysselsättning mer kostnadseffektivt sätt. Detta bör riksdagenbesluta om.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att avsluta projektet med lokala investe-ringsprogram i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till hur de återståendepengarna kan användas på ett för miljö och sysselsättning merkostnadseffektivt sätt.Stockholm den 10 november 1999Rigmor ()()()()()