mot · GN02Ju903 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju903av Marcelind, ()UngdomsbrottslighetDen ökande ungdomsbrottsligheten får röster att höjas försträngare straff. Det är angeläget att påpeka att respekten förnormerna måste upprätthållas. Det är samhällets uppgift attstå på brottsoffrets sida och reagera när lagen har brutits. Enung människa som begått till exempel ett rån ska veta attsamhället ser allvarligt på denna handling oavsettgärningsmannens ålder. arbetar för attstraffet både ska vara preventivt och rehabiliterande, det villsäga påföljden ska avskräcka som den verkar föratt gärningsmannen inte återgår i brottslighet när straffet äravtjänat.Forskning visar att nyrekrytering av brottslingar sker bland unga, kanskebara . Den ökade brottsligheten bland unga människor måstemötas med både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Särskilt viktigt är ensnabb reaktion från samhällets sida. I de kommuner där samarbete kringungdomsbrottslighet finns mellan polis, skola och föräldrar har utvecklingenvarit positiv. Snabba insatser krävs exempelvis genom närpolisverksamhet,samarbete mellan polis, socialtjänst och då det gäller unga människor genomskola och föräldrar samt väl fungerande ungdomsrotlar. vet vi alla attverkligheten inte alltid ser ut på det här sättet. Besparingar och nedskärningarinom alla nämnda områden gör att ungdomar inte får det stöd och denuppföljning de borde fått då något visar sig gå snett i den unges liv.Som exempel kan nämnas att sedan det nya ungdomsstraffet infördes vidnyår har 23 ungdomar dömts till sluten ungdomsvård. De tio platser somskapades är alltså fullbelagda. Dessutom väntar kommunerna för länge medatt hjälpa ungdomarna. Man skulle vinna på att lägga tvångsvården tidigare.Detta är dock en ekonomisk och även en ideologisk fråga. somhar som sitt mål, lägsta möjliga omhändertagande, vill så länge det är möjligtha en öppen vårdform. Detta är förödande för den unga generationen.Långsiktigt handlar det naturligtvis om ett förebyggande arbete: ominternalisering, införlivandet av värden, värderingar och normer. Vuxnasinsatser betyder mycket för att få barn och unga att avstå från att börja begåbrott. Föräldrar och andra vuxna som har ansvar för barnuppfostran måstedärför stöttas i denna uppgift. Det är de vuxna i familjen och i skolan somska ge ungdomarna den sociala tryggheten inte, som i många förorter tillstorstäder, gängmedlemmar. Vi måste också kunna stötta de vuxna så att dekan vara närvarande och delaktiga i de ungas liv. Höjd upptäcktsrisk, fasthetoch konsekvens är viktiga signaler i detta preventiva arbete. Att de vuxna ifamiljen får mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnet.Det är i sig brottsförebyggande. Familjestabilitet bör därför eftersträvas somett grundläggande mål för samhället.När det gäller unga lagöverträdare är det av stor vikt att handläggningenhos polis, åklagare och domstol sker så snabbt som möjligt. I lagen(1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare (LUL) finnssärskilda bestämmelser om handläggningen hos polis, åklagare och domstolav mål och ärenden om brott där den misstänkte inte har fyllt tjugoett år. Detfinns också regler om att handläggningen ska ske skyndsamt, i vilka fallsocialnämnden ska informeras, att vårdnadshavare alltid ska underrättas ochkallas till förhör med den unge samt underrättas om åtal och tidpunkt förhuvudförhandling.Vi har länge hävdat att speciella ungdoms- och jourdomstolar bordeinrättas för att handlägga brott som begås av unga lagöverträdare. Personalpå dessa domstolar ska ha specialkompetens inom området ungdomar ochungdomskriminalitet.Vi får fler och fler signaler om att förundersökningen alltför ofta läggs nerav polisen. De allmänna råden ger polisen avskrivningsmöjligheter videnklare brott. Indikationer tyder på att den möjligheten kan ha använts alltför generöst. anser att bristande resurser inom polis,åklagare och domstol aldrig får leda till att unga lagöverträdare inte grips.Detta ger fel signaler till våra ungdomar som inte inser det allvarliga i sinbrottsliga gärning och mister respekten för polis- och domstolsväsendet. Etträttssamhälle kräver fungerande domstolar. Rättsväsendet måste därför fåkosta pengar.Antalet personrån har ökat dramatiskt i våra storstäder under de senasteåren, fickstölder ökade med en fjärdedel . Rånarna är oftastmycket unga och uppträder i gäng. Respekten för ordningsmakten hos dessaungdomar har minskat. Till stor del beror detta på att påföljden inte ansesvara tillräckligt avskräckande. Det är också viktigt att det inrättas ettenklareförfarande för vissa brott, till exempel snatterier.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att möjliggöra en snabb hantering av ungdoms-brotten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fler platser för sluten vård av unga brott-slingar bör tillskapas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att påföljden för personrån bör skärpas och attäven enklare brott bör tas på stort allvar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vikten avatt inrätta ett enklare förfarande vid snatterimål.Stockholm den 29 september 1999Ragnwi Marcelind (kd)()()()()()von der Esch (kd)()()