ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02MJ796 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ796av , ()Oljeutvinning i SkagerrakSkagerrak är ett av världens fiskrikaste havsområden. Fisket har en storekonomisk betydelse, inte bara för svenska fiskare utan också för fiskarefrån och från EU-länderna. Oljeutvinning i stor skala stör denmarina miljön. Även vid så kallad normal drift sker utsläpp av olja. Ettutsläpp i denna känsliga miljö får oöverskådliga ekologiska ochekonomiska konsekvenser. Fisket riskerar att bli utslaget.De tidigare norska planerna på oljeprospektering har glädjande nogskrinlagts av mittenregeringen. Beslutet ifrågasätts dock, från norsk sida, vidvarje tillfälle då annat land intresserar sig för oljeletning i . Nyaintressenter från andra länder, till exempel , aktualiserar då och dåplaner på egna oljeletningar. Det kan ibland upplevas som att det pågår enkapplöpning för att först nå nya oljefyndigheter.Borrplanerna möter starkt motstånd i . Kustkommunerna ochyrkesfiskarna fruktar oljesöl från borrtornen. En utblåsning under prov-borrningarna eller i utvinningsfasen kan leda till rena miljökatastrofen på densvenska . Ett större utsläpp i denna känsliga miljö får oöverskåd-liga ekologiska och ekonomiska konsekvenser för den ekologiska balansen.Fisket bli utslaget. Därför måste agera kraftfullt inationella och internationella sammanhang för att stoppa oljeutvinning iSkagerrak. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stoppa oljeutvinning i Skagerrak.Stockholm den 3 oktober 1999Åsa ()
mot · GN02MJ797 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ797av , ()LaserpennorLaserpennor har funnits . har de sjunkit i pris ochdärför blivit mer tillgängliga och efterfrågade. Laserpennan var tänktsom ett hjälpredskap till lärare, föreläsare m.fl., som med hjälp avlaserpennans lilla, röda prick kunde markera och peka på delar av en text,en bild o.d., på till exempel en filmduk, overheadbild m.m. Tyvärranvänder många barn och ungdomar dessa laserpennor som en leksak. Iskolan och pekar/siktar man på olika föremål som när siktet ärrätt inställt får den karakteristiska lilla pricken på sig. Principen ärdensamma som när laserstråle används vid (t.ex. jakt). Det finnsspeciella lasersikten som ger hög precision. Om en levande människa seren sådan prick på sitt bröst är det omöjligt att avgöra om strålen kommerfrån en till synes ofarlig laserpenna eller om någon faktiskt "har dig påkornet". Det är förstås en mycket obehaglig upplevelse att utsättas fördetta. Undertecknad har sett laserpennor användas på detta sättvid ett flertal tillfällen. På offentliga uppträdanden med dans och musikså dök det plötsligt upp små röda prickar på både publiken och deuppträdande på både det ena och andra stället.Det är som handhar ärenden rörandelaserpennor och därmed institutets föreskrifter om laser (SSI FS 1993:1) medstöd av strålskyddsförordningen. Någon åldersgräns finns inte enligt dessaföreskrifter. Enligt är laserpennorna harmlösa. För attskada t.ex. synen på något sätt måste ögat belysas under en lång tid.Det förekommer dock uppgifter om att det har inträffat direkta olycksfalldär barn har träffats i ögat av laserpennans med skador på synen somföljd. Det är därför helt nödvändigt att se över regelverket avseendelaserpennor. Det måste till en åldersgräns, lämpligen , för att få köpa enlaserpenna. Det behövs också information om hur laserpennan skallanvändas och vilka skaderisker som finns om den används på ett felaktigtsätt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en snar översyn avregelverket, t.ex. Statens strålskyddsinstituts föreskrifter om lasrarsamt strålskyddsförordningen, rörande försäljning och användande avlaserpennor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att överväga ett förbud för omyndiga att köpaeller använda laserpennor.Stockholm den 28 september 1999Peter ()
mot · GN02MJ799 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ799av Calner, ()Miljöövervakningen i västerhavetMiljöövervakningen är ett viktigt instrument för att följamiljöutvecklingen. Genom att ha tillgång till långa provserier som löperlångt tillbaka i tiden är det möjligt att få besked om förändringar somäger rum. Så har skett vid landets under en lång följd av åroch mycket värdefull information finns tillgänglig om utvecklingen ihavet. Denna information är mycket värdefull i det internationellamiljöarbetet och används som grund för de krav som vi kan ställa påandra länder i arbetet att skapa en hållbar utveckling i haven.Genom dessa mätdata bidrar vi också till internationell statistik som geross likartade uppgifter från andra länder och EU.Vi ser därför med stor oro på den fördelning av anslaget till miljö-övervakning som gjorts av . Den äventyrar de miljö-dataserier som upprättats i västerhavet. De tappar sitt värde och vi blir"blinda" när det gäller förmågan att upptäcka förändringar i havsmiljön.Ett minskat anslag till miljöövervakningen i västerhavet minskar ocksåintresset från utbildningsväsendet sida att bidraga till kontrollen. När ettunderlag blir smalt minskar det i värde och det blir omöjligt att dra någrasäkra slutsatser.Vi anser därför att regeringen bör uppdrar åt attprioritera miljöövervakningen på mycket högt så att vi även iframtiden kan vidtaga åtgärder som främjar miljön på goda grunder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöövervakningen på västkusten.Stockholm den 4 oktober 1999Lisbet Calner (s)()()()()()
mot · GN02MJ800 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ800av , ()Nordsjöråd för en internationell miljöpolitikNordsjön hanteras fortfarande som en gigantisk soptipp utan någotsamlat internationellt miljöansvar eller samlat internationellt intresse.Trots att det finns både synliga effekter och mätbara resultat vid, i ochkring så ges inte det miljöpolitiska intresseoch engagemang i som krävs för att kunna åstadkommalångsiktiga förändringar och en ekologisk hållbar miljö. Resultatet avdålig miljöpolitik för finner vi återkommande synliga bevis förlängs den svenska och därtill ständigt återkommandevarningssignaler från både yrkesfisket och forskare.De återkommande hoten har sett likadana ut . Ständigt nyaintressenter dyker upp för att leta efter nya platser för oljeutvinningar, syn-liga oljerester från fartygsreningar flyter iland och slår ut delar avfågellivet.Stora mängder sopor flyter i land längst badstränder somekonomiskt belastar kommunerna och påverkar naturen. Dessa miljökata-strofer mer eller mindre stora och mer eller mindre lokala ställer ständigakrav på utryckningar längs den svenska kusten. Protesterna från skärgårdensboende i allmänhet och yrkesfiskare i synnerhet är starka vad avser utvinningav olja. Det saknas dock ett tydligt nationellt politiskt intresse för dentotalasamlade miljöproblematiken i och kring och förståelse för att härkrävs agerande från regeringen för att långsiktigt kunna åtgärda dessa miljö-förstörande verksamheter som pågår i och kring Nordsjön.Det finns naturligtvis kunskaper om miljöproblematiken i och deeffekter den får på naturen både i havet och på land. Det finns också mångainternationella fora som var för sig agerar utifrån olika miljöperspektiv mendet resulterar inte i ett effektivt användande av resurser för att nå ettvaraktigtresultat och gemensamt mål över nationsgränserna. För att nå detta krävs attdet både tas och ges ett politiskt mandat som anger inriktningen för att nå ensamlad internationell överenskommelse om de gemensamma problemen ochmiljöförstörande utsläppen i västerhavet. Därtill behövs en internationellarbetsplan för att nå resultat. Det är dags att miljötillstånd fårsamma uppmärksamhet som har erhållit från svenska regeringen.Det bör därför tillsättas, på regeringens initiativ, ett nordsjöråd som har tilluppgift att ta ett samlat grepp om miljösituationen i . Samtliganationer kring inbjuds att medverka i rådet. Detta bör gesregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättandet av ett nordsjöråd för en samladmiljöpolitik för Nordsjön.Stockholm den 5 oktober 1999Åsa ()
mot · GN02MJ802 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ802av , ()VätternVättern, näst största insjö, har mycket stor betydelse förvattenförsörjningen i norra . Landskapen runt ärVästergötland, , och , och ett stort antaltätorter från dessa landskap tar sitt färskvatten från Vättern.Vättern är en unik insjö, som efter svenska förhållanden är mycket djupoch med få till- och frånflöden. Vattnet har därför en lång omloppstid påcirka . Vattenkvaliteten är hög vilket kan illustreras av att siktdjupetuppgår till , men har när det var som störst i mitten på 30-taletuppmätts till över 17 meter.Vattnet är väldigt kallt och det har skapat förutsättningar för en mycketkrävande fauna. I sjön finns minst 28 fiskarter, varav vätterrödingen är denmest kända. Där finns också öring, sik, siklöja, nors, hornsimpa, fem arterkräftdjur och en fiskparasit. och dess utflöde ström ärdricksvattentäkt för flera hundratusen människor. Det sammanlagda uttagetför och industriell vattenförsörjning har beräknats att uppgå till minst 180 m3.Det råder således inget tvivel om att är av ett oskattbart nationelltintresse och måste därför, i avvaktan på generella förbättringar av vår miljö,genom radikala selektiva skyddsåtgärder räddas undan förstörelse.De tecken på försämringar av den fortfarande höga vattenkvaliteten somkan märkas talar för att detta måste ske , eftersom erfarenheten visatatt förstörelsen ofta går mycket fort när den väl börjat märkas. Vättervattnetär utsatt för en rad olika föroreningskällor. Från industrier, från luftutsläppfrån bland annat förbränningsanläggningar i omgivningarna, från jordbruketoch kommunernas reningsverk etc.För att man skall kunna sätta in konkreta åtgärder behöver ytterligareundersökningar göras. Man bör kartlägga tillförseln av olika föroreningaroch vilka källor som kan finnas utöver de redan kända. Det är också viktigtatt få klarlagt hur olika föroreningar transporteras och lagras i sjön. Tilldettabehövs resurser för kontinuerlig mätning och provtagning.Med den kännedom som finns om vilka föroreningskällor ärutsatt för är det angeläget att kraftfulla åtgärder omgående sätts in mot dessa.Det finns enligt vår mening inte någon tid att förlora och därför bör det somkan göras, göras redan nu.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att vidta åtgärder för skydd av vatten.Stockholm den 3 oktober 1999Birgitta ()()()()
mot · GN02MJ804 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ804av , ()LovöAv många värdefulla naturområden intar ensärställning. Genom att ön förskonats från större exploateringar ochgenom det rika kulturhistoriska arvet den bevarat har den en unikbetydelse för hela Storstockholmsområdet.- Området kring står på FN:s världsarvslista.- är en av allra äldsta.- Hela ön är oerhört rik på fornlämningar.- En av allra första bosättningar återfinns på Lovö.- Ön är rik på värdefulla naturområden som besöks av stora mängderinvånare från de västra delarna av Storstockholm.- Utländska turistbesök är synnerligen vanliga och har ökat kraftigt, inteminst med anledning av att är det svenska kunga-parets bostad.- Golfbanan på är av världsklass och drar till sig internationellatävlingar och golfbanans skidspår lockar skidåkare från hela västerort.- Drottningholmsmalmen är ett strövområde för såväl arkitektonisktintresserade svenskar som för utlänningar.- är en grön lunga intill storstaden och en av de gröna kilar som görStockholm till en av världens vackraste huvudstäder. Ön i storstadensnärhet ger också naturliga spridningsmöjligheter åt växt- och djurlivet iregionen.Det vore därför av riksintresse att göra med sitt världsarv till ennationalpark i första hand och i andra hand till ett naturreservat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att göra till en nationalpark.Stockholm den 5 oktober 1999Lars ()
mot · GN02MJ805 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ805av , ()Miljöorganisationer och hantering av kärnkraftsavfallI Statens strålskyddsinstituts (SSI) och Statens kärnkraftsinspektions(SKI) yttranden till regeringen över Svensk kärnbränslehanterings (SKB)senaste forskningsprogram FUD98 framhålls särskilt frågan om resursertill olika miljöorganisationer. Detta gäller särskilt möjligheten att delta isamrådsförfarandet enligt intentionerna i och att tillgodogörasig och bedöma underlag för beslut som fattas rörande det slutligaomhändertagandet av det använda kärnbränslet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skapa resurser för nationella miljöorganisa-tioner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att delta i den demokratiska processen på rimligavillkor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att viss andel av de medel som delar ut till förstudiekommuner för informationavdelas för att möjliggöra lokala opinionsgruppers arbete.Stockholm den 5 oktober 1999Rigmor ()
mot · GN02MJ806 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ806av Ek, ()OmbergOmberg är en av yppersta nationalklenoder vad gällrnaturvärden. Berget är en typisk horst, dvs en bergrygg som skjuter uppmellan två förkastningsbranter. På bergets sida i väster hängerVisingsöformationens bergarter och i norr ligger kambrosilurbergarternamed bl a Borghamnskalkstenen dikt an mot berget. Här finns tydliga spårav inlandsisen och dess avsmältning. Berget ligger inom denmellansvenska israndzonen och låg för 10 som en ö i denBaltiska issjöns smältvattenhav. Mäktiga slukrännor, en sandur (deltaovan havsytan) och spåren av höga kustlinjer minner om denna tid.Inlandsisen lade en kalkrik moränjord över berget. Tillsamman med detgynnsamma lokalklimatet ger detta förutsättningar för en rik växtlighet medt ex rika lundmiljöer, orkidérika kalkkärr och artrika stäppängar ochklippängar. Här finns en av nordligaste bokskogar och en rikligförekomst av idegran.Omberg ligger i en trakt med stor koncentration av natur- och kulturvärdendär och kan nämnas som exempel på naturområden avinternationell betydelse.Omberg har lockat människor alltifrån stenålderns jägare och bönder, sombosatte sig vid bergets fot och bl a byggde pålbyggnaderna vid Alvastra, viajärnålderns bosättare, som byggde fornborgar på berget, medeltidenskungamakt med kung och med cisterciensermunkar på Alvastrakloster vid bergets fot, den m m till alladagens ca 300 000 besökare per år.Omberg är med små undantag oskyddat. Berget har sådana värden somnationalparksklenod att det bör skyddas och förvaltas som nationalpark, denhögsta skyddsform som landet har för ett naturområde. Kriterierna vad gällerstorlek, vetenskapliga värden, upplevelsevärden, kulturella värden, skönhetoch storlagenhet uppfylls med råge.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör skyddas och förvaltas somnationalpark.Stockholm den 5 oktober 1999Lena Ek (c)()
mot · GN02MJ808 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ808av , ()AmalgamAmalgamSom vi även tidigare redovisat har forskningsrådsnämnden tagit fram ettmycket intressant material som belyser amalgamfrågan ur många olikainfallsvinklar. I detta material finns en miljömedicinsk riskanalys utfördav professor . Ur professor sammanfattning hämtasföljande citat:Kvicksilver är ett multipotent cellgift, som ingriper i cellens primäraprocesser vilket skapar förutsättningar för ett brett spektrum av möjligabiverkningar. Prevalensen för bieffekter av kvicksilvret i amalgam pånervsystem, immunsystem och njurar synes totalt ligga mellan och0,, sannolikt , vilket innebär omkring50 000 fall med ett osäkerhetsintervall mellan 500 000 och 5 000 fall i densvenska populationen. Av beskrivna effekter är det framför allt effekter fråncentrala nervsystemet och immunsystemsrelaterade effekter, som syneskunna väsentligt påverka den drabbades hälsotillstånd.Riksdagen beslutade att avskaffa subventionerna föramalgamfyllningar. Det var en viktig signal från den politiska nivån attdet är dags att upphöra att sätta in kvicksilverhaltiga material imänniskokroppen. Även om amalgamanvändningen nu äntligen håller påatt fasas ut så kommer människor inom överskådlig tid att varaamalgambärare. räknar man med att det förvaras cirka 60 tonrent kvicksilver i den svenska befolkningens munnar. Kvicksilver som påolika sätt förgiftar vår livsmiljö.Miljöpartiet har krävt att går ett steg längre och fattarbeslut om ett amalgamförbud. Vi kräver att det skall avvecklasav både miljö- och hälsoskäl.I samband med tandvårdspropositionen har regeringen aviserat att denavser att driva frågan om amalgamförbud efter en eventuell ändring i EU:smedicintekniska direktiv, vilket beräknas ske . Detta är ett steg i rättriktning. anser dock att det inte finns några skäl att vänta. Vimåste våga utmana EU-systemet . Miljö- och hälsoskäl talar för ettomedelbart amalgamförbud.Vi kommer att återkomma med ett sådant krav ända tills ett amalgam-förbud är infört.Miljöavgift på amalgamVi anser också att amalgamet skall beläggas med en miljöavgift ienlighet med principen om att förorenaren betalar. Avgiften bör sättas såatt de miljökostnader som finns i anslutning till hanteringen, rening avavlopp och luft, kremering och slutförvaring täcks.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett amalgamförbud,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att amalgam skall avvecklas av såväl miljö- somhälsoskäl,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en miljöavgift på amalgam.1Stockholm den 4 oktober 1999Thomas ()()()()()()1 Yrkande 3 hänvisat till SkU.
mot · GN02MJ901 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ901av , ()Nordiskt samarbete i rovdjursfrågorRovdjurens antal och utbredning har genomgått stora ochsnabba förändringar. senare hälft decimeradesstammarna i och övriga kraftigt. harförändringarna varit påtagliga men gått i motsatt riktning. Samtliga fyrastora rovdjursarter ökar numera i landet såväl till antal som i utbredning.Antalet stora rovdjur är större än det varit under moderntid. Det är av stor betydelse för den biologiska mångfalden attlivskraftiga rovdjursstammar kan bevaras och utvecklas. För att det skakunna ske måste de intressekonflikter som uppstår i områden där rovdjurförekommer tas på allvar.Sverige, och har likartade rovdjursstammar och liknandeintressekonflikter vad avser förhållandet mellan till exempel de areellanäringarna och det berättigade behovet av livskraftiga rovdjursstammar. Förrovdjuren existerar inga nationsgränser. Det förekommer gemensamma forskningsprojekt och liknandeländerna emellan vilket är mycket positivt. Men detta samarbete bordefördjupas i syfte att så långt möjligt samordna insatserna vad gäller tillexempel bedömningar avseende behov av skyddsjakt, bekämpning av brottmot lagstiftning relaterad till rovdjuren samt andra frågor som är avgränsöverskridande karaktär. Även det lokala och regionala gränsöver-skridande samarbetet bör utvecklas. Därför bör regeringen initiera samtalmed våra nordiska grannländer om ett fördjupat samarbete om rovdjurs-frågorna. Detta arbete bör rimligen genomföras i samband med att, somregeringen aviserat, en sammanhållen rovdjurspolitik föreslås. Vad som ovansagts om utveckling av det nordiska samarbetet i rovdjursfrågor bör gesregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nordiskt samarbete i rovdjursfrågor.Stockholm den 14 september 1999Kenneth ()
mot · GN02MJ903 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ903av , ()StorskarvStorskarven har sedan den inplanterades på egendomen Värnanäs söderom tillvuxit oerhört i antal. Efter hand har skarvkolonieretablerats på allt flera platser, numera även i insjöar. Antalet häckandeskarvpar har mera än tiodubblats . Denstarka ökningen av antalet skarvar har lett till att skarven tagits bort frånEU:s så kallade röda lista över utrotningshotade arter. Regeringen hartrots de senaste årens utveckling varit fortsatt passiv.Det karaktäristiska för skarvkolonierna är att fåglarna genom sin spillningförstör sin egen livsmiljö. Träden avlövas och dör. Spillningen gör att vissagrynnor och skär blir omöjliga att leva på för den övriga faunan och mycketsvåra att gå iland på för människor. När ett område förstörts drarskarvflocken vidare till nästa. Ofta övertar skarvarna hägerkolonier. Man kanmed fog hävda att den alltför stora skarvexpansionen hotar den biologiskamångfalden inom många områden.För yrkesfisket, särskilt ålfisket, innebär skarvarna, som gemenligenbenämns ålakråkor, ett stort avbräck. Detta talar för utökad skyddsjakt ochmöjligheter att skatta beståndet genom prickning.I den svenska jaktlagstiftningen har de båda raserna av storskarv(Phalacrocorax carbo sinensis och Phalacrocorax c. carbo) behandlats som enenhet. var det tillåtet att jaga skarv . Med tankepå att antalet skarvar ständigt ökar bör allmän jakttid återinföras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skyddsjakten av storskarv bör utvidgas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att allmän jakttid på storskarv bör återinföras.Stockholm den 24 september 1999Nils ()()
mot · GN02MJ904 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ904av , ()Reglerad jakt på sälEn samlad bedömning av sälstammarnas storlek ger vid handen att dessavuxit till sig avsevärt . Såväl i som iBottenhavet observeras numer mycket stora kullar. Orsakerna till dettastår att finna dels i det jaktförbud som råder, dels också i den förbättradelivsmiljö som uppkommit när de tunga giftutsläppen från industri ochjordbruk reducerats högst väsentligt.Ett nytt beteendemönster hos sälarna kan skönjas som en följd av detrådande jaktförbudet. , till skillnad från tidigare, känner sälarna ingethot från människan, utan tvärtom, betraktar närheten till människan, fiskaren,som en garant för föda. Yrkesfiskarnas redskap har kommit att bli sälarnasfrämsta skafferi.Ur fiskarnas synpunkt innebär naturligtvis det stora flertalet sälar enkraftig störning av fisket. Fiskeredskapen skadas så svårt att möjligheternaatt försörja sig på yrkesfiske försvåras avsevärt.Efter Bottenviken har skötfiske i generationer varit ett viktigt inslag iförsörjningen. har antalet yrkesfiskare reducerats kraftigt efter Norr-landskusten, och de få som finns kvar lever i en ständig kamp på en alltsvårare marknad. Den kampen försvåras dessutom på ett markant sätt av detstora antal sälar som uppträder i närheten av de naturliga fiskeplatserna ochständigt skadar fångstredskapen med svåra ekonomiska effekter.För en långsiktigt hållbar balans i systemet erfordras en jakt på säl. Boendeefter värnar starkt om en balans i det ekologiska systemetoch är därför väl skickade att hantera en balanserad jakt.Kunskapen om antalet sälar och sälstammarnas tillväxt kan relativt väldokumenteras och därmed ligga som grund för en reglerad avskjutning.Ett enkelt och lämpligt förfaringssätt borde vara att överlåta till respektivelänsstyrelse att bedöma hur många sälar som kan avskjutas för att bibehållaen bra reproduktion, vem som skall få jakttillstånd och att utöva tillsyn.Vi föreslår att länsstyrelserna får i uppdrag att bevilja jakttillstånd på sälsamt att vara tillsynsmyndighet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reglerad jakt på säl.Stockholm den 23 september 1999Anders ()()