mot · GN02U10 · 1999-10-26 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U10av , ()med anledning av skr. 1999/2000:7 Ekonomisk utveckling och samarbete i ÖstersjöregionenInledningSamarbetet med våra grannländer är av ett speciellt slag. Deekonomiska, sociala och historiska banden är starka ochkommunikationerna väl utvecklade. I har också ettmycket omfattande samarbete skett, och det vill vividareutveckla.De områden som särskilt kan utvecklas inom ett nordiskt samarbete är:gemensamma miljöprogram för att åstadkomma mer effektiva åtgärder i vårtnärområde, ett ökat säkerhetspolitiskt samarbete, ett ekonomiskt samarbetesamt ett kulturellt samarbete. Grannsamarbetet bör omfatta helaÖstersjöregionen och . Förutom miljöinsatser bör bland annatden gemensamma arbetsmarknaden utvidgas till de baltiska länderna.Miljöpartiet anser att en hållbar ekologisk, social och demokratiskutveckling i måste gå hand i hand med den ekonomiskautvecklingen.ÖstersjömiljöÖstersjön är en av världens mest nedsmutsade innanhav. 85miljoner människor som bor runt bidrar tillutsläppen, som en mycket stor del av Nordensbefolkning är helt beroende av och dess miljö.Miljöproblemen i är långt ifrån lösta. Övergödningen har orsakatkraftig algblomning, växt- och djurlivet hotas av miljögifter och syrebristenhar skapat sterila bottnar. Trots att vi i renar av våraavfallsutsläpp har vi problem med miljön på den skandinaviska sidan avÖstersjön. Det beror delvis på att man inom vissa områden på den östra sidanbara renar av utsläppen.Ser man till de totala utsläppen så släpper dock vi i ut mest perinvånare. De största hoten mot är övergödningen av havet,miljögifterna som släpps ut och utsläpp från odlingslandskapen. I skrivelsenföreslås att på flera områden skall ta initiativ och verka för åtgärderför att förbättra miljön i . Det gäller såväl åtgärder i som iandra länder. bör inom ramen för Östeuropasamarbetet och den s.k.Östersjömiljarden snabbt kunna lämna bistånd till angelägna åtgärder i debaltiska länderna, och Ryssland.ÖvergödningMed övergödning (eutrofiering) menas förhöjd tillförsel avväxtnäringsämnen och effekterna av detta. Pågåendetillförsel av närsalter till vatten, framför allt kväve ochfosfor, rubbar de naturliga förutsättningarna för ekosystemenoch leder till förändrade vattenmiljöer. Uppkomsten av ochkällorna till näringsläckaget är flera, här anges några av deviktigaste: Intensivt jordbruk med stora mängderväxtnäringsämnen i omlopp medför läckage. Traditionellabrukningsmetoder inom skogsbruket får bl a till följd attvattnets uppehållstid i markerna ändras. Andra stora utsläppav fosfor och kväve kommer från trafiken och avlopp frånkommunala reningsverk.I är det fosfor och kväve i kombination som begränsar tillväxten.Till stora delar orsakas problemen av utsläpp från föroreningskällor iinlandet. Den tydligaste effekten av övergödningen är tillväxtökningen avolika grönalger på bekostnad av bland annat blåstång. Ökadplanktonförekomst försämrar siktdjup och ljusförhållanden, vilket gör attutbredningen av blåstången minskar i vertikalled. I ytterskärgården och iöppna havet har massutveckling av blågröna giftbildande alger blivit alltvanligare.Halten av fosfor har åttadubblats och halten av kväve fyrdubblats under1900-talet. Övergödningen är ett faktum, även om många forskare varnar föratt förenkla sambanden eller för att se övergödningen som ett isoleratproblem.Sveriges nationella mål var 1985 att halvera kväveutsläppen . Detlyckades nu inte; utsläppen till vatten (söder om ) minskade med20 %. Av kvarvarande utsläpp av kväve som följd av mänsklig verksamhettill alla vatten beräknas komma från jordbruket, från avlopp och14 % från luften. Av kväveutsläppen i svarar för cirka 6procent. Men eftersom vi i har förhållandevis få invånare är våra percapita utsläpp av kväve i topp.Miljöpartiet anser att alla kväveutsläppen till vatten måste minskas mycketkraftigt. måste åtminstone uppfylla sitt tidigare löfte att halverautsläppen av kväve- och fosforföroreningar, som ännu inte uppfyllts.MiljögifterVarje år upptäcks omkring 500 olagliga oljeutsläpp iÖstersjön. dödades 26 000 fåglar av olja enbartpå . Många verksamheter bidrar till att rubba elleråtminstone hota den ekologiska balansen: oljeutsläpp,utfiskning, ökad trafik till havs och till lands, förorenadeeller bristfälligt renade utsläpp från stora städer ochindustrier.I skall det finnas mottagningsanläggningar för miljöfarligtmaskinrumsavfall i varje hamn och rätt använda skulle många fågellivräddas. Liknande anläggningar finns i , och västraTyskland. bör verka för att mottagningsanläggningar för miljöfarligtmaskinrumsavfall också byggs i länder där de saknas, samt att det blirlönsamt för fartygsbefälhavare att använda anläggningar.I öst ökar utsläppen av miljögifter som en följd av att massbilismen blivitett faktum i östra och i efter Sovjetimperiets sammanbrott.Den ryska nedrustningen ökar riskerna för att PCB kommer ut i miljöneftersom gamla skrotade stridsvagnar ofta innehåller PCB i hydraulsystemen.På många håll runt tillåts det att stora mängder avlopp går ut ifloder och vattendrag utan rening. Här rör det sig om blandningar avhushålls- och industriavlopp - i en närmast obeskrivlig sörja.Miljöpartiet anser att nu måste ta krafttag mot dessa utsläpp ochbistå med kunskap. Svavel- och kvävedioxidutsläppen från industri och trafikmåste minska med i för att minska luftföroreningar ochförsurning.RadioaktivitetCesiumhalten i fisk i är per kilo fiskoch för . Mätningen av en kubikmeterhavsvatten från ger . Motsvarandemängd vatten från uppgår till 250 becquerel.Effekterna av ochupparbetningsanläggningarna i och LaHague i är några av de största skurkarna bakomden höga radioaktiviteten. Det är djupt oroande att Östersjönkontinuerligt tillförs radioaktivitet. måste verka föratt minska den radioaktiva föroreningen av Östersjön.Ett renare ÖstersjönStora delar av den förstörelse av som har pågåttoch pågår hänger ihop med industrialiseringen. Stora delarav jordbruket i och är småskaligt och tillstora delar kemikaliefritt. Det finns anledning att hysa oroför när man i dessa länder vill "komma ifattoss". Inte minst skulle en EU-anslutning med EUsjordbrukspolitik CAP kunna bli förödande för natur, miljöoch Östersjön.Framför allt i finns många genomsläppliga lätta jordar, som medfelaktiga jordbruksmetoder kan öka miljöproblem. Det är därfören mycket viktig svensk uppgift att hjälpa till med rådgivning och andrainsatser för att hjälpa dessa länder att skapa ett mer långsiktigt ekologiskthållbart jordbruk än det konventionella jordbruket, som bedrivs i väst.Helsingforskonventionen om skydd för havsmiljön i Östersjöregionentillkom , och även om arbetet inte tagit riktig fart förrän på 1990-talethar en hel del förbättringar skett, inte minst i och . En radprojekt har genomförts eller påbörjats, i nationell eller internationell regi.Helsingforskommissionen () pekade 1992 ut de 132 allvarligasteenskilda miljöhoten runt . Av dem har 13 kunnat strykas från listan,och flera av de övriga ingår i pågående projekt. Drygt 40 miljarder harsatsats , och ytterligare 120 miljarder har avsatts för arbetet framtill år2012.Halterna av en del farliga miljögifter som PCB, DDT och Lindan harminskat, även om riskerna absolut inte får negligeras. Några av de hotadearterna, som havsörn och gråsäl, har på nytt byggt upp stabila stammar.Paradoxalt nog har en del av förbättringen direkt samband med negativaekonomiska förändringar. Den intensiva köttproduktionen i ochLettland under Sovjettiden har minskat kraftigt, och därmed har ocksåutsläppen av kväve och fosfor till gått ner.Östersjön har ett mycket långsamt vattenutbyte med världshaven. Det tar igenomsnitt för vattnet i att bytas ut. Det innebär attföroreningar stannar kvar under lång tid.BarentssamarbetetI och omkring industriorterna på finns storamiljöskador orsakade av gas- och vätskeutsläpp frånmetallindustrier. Gammalmodiga och energislukandeanläggningar ger stora utsläpp av svavel, fosfor, koldioxidoch tungmetaller. I och omkring städer som är nästan all växtlighet skadadoch död.Koncentrationen av kärnvapen, atomubåtar, kärnavfall, radioaktivautsläpp, dumpning av radioaktivt avfall till havs m m på är denstörsta säkerhetsrisken mot - ett hot som måste åtgärdas. I samarbetemed Arctic Monitoring and Assessment Program (AMAP) utarbetas ettövervakningssytem för radioaktivt material i de nordliga havsområdena.AMAP är en del av ett arktiskt miljösamarbete som introducerades avde åtta arktiska länderna, , , samt de fem nordiskaländerna.Norska samarbetar med SKI för att etablera ettkontrollsystem för nukleärt material i nordvästra i huvudsak riktademot . För att motverka smuggling av radioaktivt material in iNorge har norska myndigheter etablerat samarbete bestående av tull, polisensunderrättelsetjänst, försvarsmakten och . Insatsernakoordineras med projekt inom och EU. Att göra en riskvärdering ärnästan ogörligt.Det är många ting som kan förorsaka både okontrollerade kedjereaktioneroch läckage av radioaktivitet. Kända orsaker är i första hand mänskliga fel,tekniska fel, slitage, seismologiska och klimatologiska förhållanden. Enriskvärdering kräver att alla dessa faktorer vävs samman och ges en samladbedömning. En fara - förutom ständiga läckage och explosionsrisk - är attnågon kan komma över det radioaktiva material som ligger frånnorska gränsen och smugglar ut det för att sälja detta på marknaden.KultursamarbetetKultur kan ses som både bärande och enande kitt vad gällerÖstersjösamarbetet. Genom vår handel har vi lärt oss ochpåverkats av varandras kulturella mönster.Kulturell tillväxt sker när människor möts och vi vill gärna att människorska mötas än mer, gärna då i kulturella sammanhang. Olika typer avÖstersjöfestivaler ser vi gärna mer av. Vi tänker på körsångsfestival,folkmusikfestival och ungdomars olika gemensamma rollspel. Festivaleröppnar för nya mötesplatser människor emellan och deras betydelse behöveruppvärderas.Att kunna läsa varandras litteratur i väsentligt större omfattning än nu är ennödvändighet. litterära insatser är en del i ett sådantutvecklingssamarbete. Vi ser gärna mer satsningar på översättning ochmarknadsföring av alla former av litteratur från Östersjöområdet.Miljöpartiet anser att kulturens roll kraftfullt behöver uppvärderas.Gemensamma kulturaktiviteter kan också ses som ett fredsarbete. Människorsom känner varandras kultur och möts i varandras olika kulturer vill intemörda varandra. Vi vill att driver på för att utveckla kulturturismen ihela Östersjöområdet.EU:s utvidgning österutMiljöpartiet anser att förberedelserna för EU-medlemskapinte borde vara en kapplöpning om vem som snabbast kananpassa sina ekonomiska strukturer till EU:s regler.En ensidig inriktning på att uppnå EU:s stabilitetskriterier och en tävlaninom den inre marknaden äventyrar den redan ömtåliga socialasammanhållningen i de baltiska ansökarländerna och deras ekonomiskautveckling.Ekonomisk omstrukturering i de baltiska ansökarländerna måstekombineras med förbättringar i deras miljö- och sociallagstiftning. Socialoch ekologisk balans är grunden för ett fredligt, stabilt och öppet Europa.Stabila ekonomier i de baltiska ansökarländerna kan vi bara åstadkomma omvi stödjer oberoende ekonomiska strukturer och regionalt utbyte och genomatt samarbetet mellan ansökarländerna stärks.- Hemställan- HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en hållbar ekologisk, social och demokratiskutveckling i måste gå hand i hand med denekonomiska utvecklingen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om aktuella miljöproblem i och om attarbetet med miljö måste prioriteras ytterligare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att aktivt måste minska kväve- ochfosforutsläppen till haven,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samlade åtgärder för att få stopp påoljeutsläppen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör verka för attmottagningsanläggningar för miljöfarligt maskinrumsavfall ocksåbyggs i länder där de saknas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör verka för attmottagningsanläggningar för miljöfarligt maskinrumsavfall kannyttjas utan kostnader i hela ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att nu måste initiera krafttag motförorenade utsläpp från tätorter och industrier runt ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att måste verka för att minska denradioaktiva föroreningen av ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att måste ta initiativ till rådgivning tillländer runt för att skapa ett mer långsiktigt ekologiskthållbart jordbruk än det konventionella, som bedrivs i väst,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kräva öppenhet och insyn angåenderadioaktiva utsläpp, kärnbränsle m.m. i ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de risker som finns i ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att övervaka och åtgärda miljöhoten iBarentsregionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utveckla samarbetet inom ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att föra upp de globala hot som finns iBarentsregionen på internationell nivå,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om olika typer av kulturella festivaler iÖstersjöregionen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att satsningar bör göras på översättning ochmarknadsföring av alla former av litteratur från ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kulturturismen bör utvecklas i helaÖstersjöområdet,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en ekonomisk omstrukturering i de baltiskaansökarländerna måste kombineras med förbättringar i deras miljö-och sociallagstiftning.Stockholm den 26 oktober 1999Marianne ()()()()()