mot · GN02A804 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A804av , ()Jämställdhet1 InledningGrunden för jämställdhetsarbetet är synen på alla människors lika värde.Män och kvinnor ska ha lika likvärdiga villkor, både formellt ochinformellt, för att kunna utveckla sina liv. Jämställdhet är inte en kvinnofrågautan en mänsklig fråga. Varken kvinnor eller män ska diskrimineras på grundav sitt kön. De har lika värde och status. Orättvisor på grund av kön ärorättfärdiga. Varje demokratiskt samhälle måste se det som en huvuduppgiftatt undanröja de fördomar, strukturer, juridiska hinder och traditionellaföreställningar som försvårar och förhindrar jämställdhet mellan könen.Samhället måste ta itu med nedvärderande attityder i arbetsliv, i familjelivoch föreningssammanhang. Varje individs okränkbara värde och rätt tillintegritet ska vara oberoende av kön.Det är viktigt att jämställdhet betraktas ur ett perspektiv där inte män ochkvinnor är eller skall vara lika, vare sig biologiskt eller socialt. Detraditio-nellt manliga/kvinnliga mönster som går att urskilja vad avser t.ex. språk,utbildningsinriktning, social kompetens m.m. bör betraktas som en tillgångur samhällssynpunkt. Genuint manlig kontra kvinnlig kompetens berikartillsammans varje sammanhang om de båda tas tillvara. Problemet har varitatt den manliga kompetensen upphöjts till normbildande och den kvinnligakompetensen osynliggjorts. Jämställdhetsarbete handlar inte om att göra allalika, men väl om att lyfta fram kompetenserna som likvärdiga och likaviktiga för helheten.Jämställdhetsperspektivet ska genomsyras på alla politikområden. Detinnebär att förslag och beslut måste analyseras ur ett jämställdhetsperspektivför att klarlägga möjliga konsekvenser för kvinnor respektive män. Enförutsättning för bra politiska beslut är att kvinnor och män finnsrepresenterade i lika delar i alla beslutande församlingar. Vi kan glädjas övervärldens mest jämställda parlament kvinnor. Menfortfarande är männen i klar majoritet i många beslutande församlingar, äveni . Forskningen visar att kön med stor sannolikhet inverkar på depolitiska besluten. Det är alltså en viktig åtgärd att skapa förutsättningar förbättre och bredare beslut som innefattar både mäns och kvinnors kompetens,synsätt och prioriteringar.2 FamiljepolitikJämställdhet börjar i hemmet och barnen lär sig tidigt från sina föräldrarsroller. För att jämställdhet ska uppnås är det viktigt, att både mans- ochkvinnorollerna förändras och möter varandra i gemensamtarbete för hem, familj och samhälle. Historiskt sett har det varitkvinnorna som utfört de flesta arbetsuppgifterna i hemmet som obetaltarbete. Samhället har inte värderat arbetet med pensionspoäng ellersjukförsäkringsförmåner.För att få ett jämställt hemmaliv krävs att arbetet med hem och familjsynliggörs och att mannen och kvinnan delar på ansvaret för det. arbetarde flesta kvinnor utanför hemmet men utför ändå det mesta av hemarbetet. Ihushåll där både mannen och kvinnan förvärvsarbetar, använder kvinnan igenomsnitt mer än mannen till hemarbete. Heltidsarbetandemammor med barn arbetar i genomsnitt per vecka.Åtta av tio anser att ansvaret för familjens upphälle bör delas lika mellanmakar/sambor. Den faktiska verkligheten är dock att endast i drygt var tiondefamilj delar paret lika på de tyngsta och mest tidskrävande sysslorna när detförsta barnet kommer.Vi kristdemokrater menar att jämställdhet är bra för barnen. Båda föräld-rarna har lika stort ansvar för barnens välbefinnande. Båda föräldrarna harrätt och skyldighet att delta i barnens omvårdnad och fostran. Fädernasbetydelse när det gäller barns uppväxt och fostran har länge undervärderats.Fäder måste uppmuntras till att ta aktiv del i sina barns liv. Barn behöversåväl manlig som kvinnlig förebild. Alla föräldrar ska erbjudasföräldrautbildning. Särskild vikt ska vid inbjudan läggas på att informera ompappans viktiga roll.Fenomenet med "den frånvarande pappan" utgör ett stort problem i en tidmed omfattande familjesplittring. Familjestabilitet bör vara ett politiskt mål,iförsta hand för barnens skull. Detta innebär att de övergripande förutsätt-ningarna för familjer skall vara så goda som möjligt. Lagstiftning och socialaoch ekonomiska stödformer bör utformas med utgångspunkt från att stabilafamiljerelationer är bra. Föräldrautbildning och familjerådgivning är exempelpå förebyggande insatser där flera samhällssektorer måste samverka.2.1 FöräldraledighetMånga undersökningar visar att många mammor och pappor skulle viljaägna mer tid åt barnen främst när de är små. Yngre män uttrycker attde ser framför sig ett liv där det ryms tid både för familj och yrkeskarriär.En jämnare fördelning mellan förvärvsarbete och vård av barn skullemedföra många positiva effekter när det gäller ökad familjestabilitet ochinte minst när det gäller förbättrad kontakt mellan pappor och barn.Statistik visar dock att det är mycket få pappor som är hemma längre tidän den lagstadgade pappamånaden. 1998 togs av de 360dagarna i föräldraförsäkringen ut av kvinnorna. Enligt uppgift är detföreträdesvis som männen tar utföräldraledigheten. Andelen män med uttag av dagar har dock ökat settöver perspektiv, från år år1998.Kvinnor jobbar ofta deltid när barnen är små. Endast var tjugonde man harnågon gång av familjeskäl arbetat deltid mer än 6 månader i sträck. Mångapappor som vill vara föräldralediga eller arbeta deltid möter en negativattityd från arbetskamrater och arbetsgivare. Här är det viktigt med ettopinionsbildande arbete för att arbetsgivare ska betrakta föräldraledighet somen kompetenshöjande verksamhet för individen och därmed uppmuntradensamma. Goda förebilder finns inom privata näringslivet. Svenska Statoilhar en småbarnsföräldrapolicy som underlättar för medarbetare att arbetahemma. Många företag har också en föräldraledighetspolicy där man fyller utlönen för dem som vill vara barnlediga. Det är glädjande att arbetsgivare servärdet av att medarbetare får möjlighet att umgås med sina barn. Myckettalar för att dessa faktorer blir allt vanligare i takt med att det blir svårare attrekrytera till många yrken.Fäder bör inte bara förväntas ta ut "pappamånaden" i föräldraförsäkringenutan uppmuntras till att dela övrig föräldraledighet med modern. Somarbetsgivare bör den offentliga sektorn vara goda föredömen och gå före iarbetet att på olika sätt uppmuntra manliga anställda att ta ledigt med sinabarn. Detta förbättrar också kvinnors ställning på arbetsmarknaden,om vård av barn verkligen blir båda föräldrarnas självklara val. Även efteravslutad föräldraledighet måste samhället betrakta det som en vinst attanställda lyckas förena arbetsliv och familjeliv på ett bra sätt med t.ex.flexibla arbetstider. Fungerar familjelivet bra höjs också prestationsförmåganpå jobbet, vilket är en vinst för såväl arbetsgivare som familj.Stat och kommun bör tillsammans med de fackliga organisationerna ta sinopinionsbildande roll på allvar för att kraftfullt förändra andelen föräldra-lediga pappor och synen på föräldraledighet.Barn behöver och har rätt till kontakt med båda sina föräldrar. Det ärpositivt att lagstiftningen härvidlag ändrats. Efter en skilsmässa bör,generelltsett, gemensam vårdnad om barnet vara det som skapar bäst förutsättningarför en fortsatt vardagskontakt med båda föräldrarna. Viktigt är dock attbarnets bästa sätts i centrum.Vid vårdnadstvister bör nämndemän av båda könen finnas företrädda vidrättegången. Här kommer ofta olika synsätt till uttryck och den samladekompetensen från såväl manliga som kvinnliga nämndemän ger bästaförutsättning för bra beslut.När barnomsorg utanför hemmet behövs, är det viktigt att föräldrarna harmöjlighet att välja det som passar barnets och familjens behov bäst. En viktigjämställdhetsfråga är därför omfattningen av stöd till barnfamiljerna. Ett stödsom utformas så att det blir ekonomiskt möjligt för såväl kvinnor som mänatt prioritera barnen är vad många föräldrar önskar.Därför behövs en familjepolitisk reform som ger mer tid för barnen.2.2 Hemarbete och anhörigvårdHemarbete måste få ett meritvärde på arbetsmarknaden. Hemarbeteställer stora krav på organisation, simultankapacitet och ekonomiskplanering. Hemarbete med barn måste betraktas som den viktigasamhällsinsats det faktiskt är. Även vid ansökan om inträde tillhögskolan måste hemarbete betraktas som en merit. togHälsohögskolan Väst i in en grupp studenter med sådanameriter, men detta var en försöksintagning och utgjorde ett undantag. Detmåste bli en självklarhet att samhället betraktar hemarbete som ett arbetejämförbart med andra yrkesinsatser.Ekonomiska beräkningsgrunder och teorier tar inte alltid hänsyn tilloavlönat arbete trots att det utgör en stor samhällsinsats. Hemarbete borderimligen också räknas in i BNP. För detta krävs internationella överens-kommelser som borde ta initiativ till.En speciell form av arbete i hemmet är anhörigvård. Detta arbete kanockså ske i annans hem. Anhörigvård utförs oftare av kvinnor än män. Inteheller detta ofta mycket krävande arbete genererar pensionspoäng ellervärderas som meritgrund.3 Arbetsmarknad och näringspolitikKvinnorna i har ökat sin förvärvsfrekvens markant under desenaste decennierna. Av de anställda kvinnorna arbetar ioffentlig sektor och i privata näringslivet. Kommuner ochlandsting har i hög utsträckning varit kvinnornas arbetsmarknad. Mångakvinnor gör ovärderliga insatser inom vård, skola och omsorg. Men denoffentliga sektorn har också i viss mån blivit en kvinnofälla sombegränsat kvinnors möjlighet till karriär och lönestegring eftersomantalet arbetsgivare varit begränsat. Bemanningsföretagens verksamhethar växt mycket snabbt och blivit en alternativarbetsgivare för många tidigare offentligt anställda kvinnor. Detta är enpositiv utveckling. av bemanningsföretagens anställda ärkvinnor.Att förstärka kvinnors villkor på arbetsmarknaden är sannolikt en av vårastörsta framtida politiska utmaningar både i och i vår omvärld. Vihar i vårt land en starkt könsuppdelad arbetsmarknad, vilket motverkarjämställdhet. måste ta krafttag för att komma ifrån den starktkönsuppdelade arbetsmarknaden. Att arbeta med ett kvalitetskriterium förjämställdhet, möjligt att utvärdera och att använda i marknadsföring är enväg att gå. Kriterierna skulle ställa krav på viss procentandel av respektivekön i bolagsstyrelse, företagsledning och produktion. Precis som miljö- ochkvalitetsmärkning av olika slag har ökat kundstyrningen i positiv riktningskulle jämställdhetsmärkning snabbt kunna bli ett konkurrensverktyg medtanke på att en stor del av hushållsinköpen görs av kvinnor.Staten bör vara förebild för ett jämställt arbetsliv. Det ska i statligastyrelser, nämnder, bolag , departement och utskottskanslier strävas efter enjämn representation mellan könen på alla befattningsnivåer. Detta bör årligenredovisas för riksdagen.Jämställdhet på arbetsmarknaden kan utvecklas effektivare om de viktigaaktörerna engagerar sig för att stärka jämställdheten. Det går mycket bättreatt integrera ett jämställdhetsperspektiv på företagen om insatserna har direktanknytning till företagets behov och om besluten fattas gemensamt avfackföreningar och ledning.Ett bra exempel på hur man kan få olika aktörer att engagera sig i att gekvinnor ökade möjligheter att göra karriär inom vetenskap, teknik ochindustri inom energisektorn är det EU-projekt som leds av . Iprojektet samarbetar svenska och irländska arbetsmarknadsparter ochföretag. Man satsar hårt på att ändra attityder och förhållningssätt, föra upplika möjligheter på styrelsernas dagordning och lägga fram förslag tillsärskilda åtgärder och upplysningsverksamhet.3.1 ArbetstidSverige har en unik uppdelning mellan hushållsarbete och lönearbete. Vikristdemokrater vill se båda dessa kategorier som lika viktiga för att livetska bli en god helhet. Båda arbetsmiljöerna tillför människanlivserfarenhet, gemenskap och trygghet. Båda behövs för att livet skafungera, praktiskt, socialt och ekonomiskt. Sett ur ett livscykelperspektivhar de båda miljöerna olika stort utrymme under olika tider. För att dettaska fungera på bästa sätt måste arbetstiden kunna variera utifrån aktuelllivssituation. Detta kräver attitydförändring hos såväl arbetstagare somarbetsgivare.Flexibel arbetstid och job-sharing måste uppmuntras. Detta kan underlättaexempelvis för småbarnsföräldrar. Flexibel arbetstid innebär till exempel attarbetstagaren själv tillsammans med arbetslaget kan välja hur arbetstiden skaförläggas. Job-sharing kan innebära att två arbetstagare med sammakompetens och arbetsuppgifter delar ett heltidsarbete och fördelar arbetstidensig emellan. Arbetet bör överhuvudtaget organiseras så att möjlighet ges tillfrivillig arbetsdelning och/eller att tjänstledighet underlättas. Distansarbeteblir allt vanligare och är också en möjlighet till ett individuellt utformatarbete som på ett bra sätt går att förena med familjeliv. Opinionsbildningbehövs på området.Kvinnor arbetar deltid i betydligt högre utsträckning än männen. Flestdeltidstjänster finns inom offentlig sektor, hotell- och restaurang samthandel. var det av de sysselsatta männensom arbetade deltid och av de sysselsatta kvinnorna som arbetadedeltid. Deltidsarbetandet har legat relativt från föregående år, ochtrots att det i vissa branscher råder en stor arbetskraftsbrist så kvarstårproblemet med de deltidsarbetande som vill ha högre sysselsättningsgrad.Enligt statistiken från villomkring av de kvinnor som arbetar deltid ha en högreanställningsgrad. Många av de deltidsarbetande klarar inte den egnaförsörjningen vilket är skälet för att vilja öka sin anställningsgrad. Det ärviktigt att de som så önskar får möjlighet att gå upp i anställningsgrad närtjänster ledigförklaras. Offentlig sektor, såväl kommuner som landsting ochstat, har ett stort ansvar för att gå före och tillskapa heltidstjänster.3.2 Lika lön för lika arbeteVägen till ett jämställt samhälle är fortfarande mycket lång. Inkomsternafördelar sig mycket olika mellan könen och skillnaderna bara ökar julängre man arbetar.1997 var männens medellön , medan kvinnornas var 16 200.Av 89 yrkeskategorier som gått igenom är det bara itre som kvinnor tjänar mer än män: förskollärare/fritidspedagog, köksbiträdeoch speciallärare.Lönesättningen avspeglar värderingar. Bakom dessa ligger traditioner samtarbetsgivares och fackförbunds uppfattningar om olika arbeten. Många olikafaktorer styr löneutvecklingen: tillgång, efterfrågan, löneläget på ortensamt individuella prestationer. Kvinnor söker sig ofta till ett begränsat antalyrken och arbetsplatser vilket leder till ett utbudsöverskott som pressar nerlönen. Detta gäller särskilt vård och omsorg. Dessutom finns där nästan baraen köpare, nämligen den offentliga sektorn. Bemanningsföretagen har någotförändrat situationen.Trots ett idogt arbete har kvinnor på arbetsmarknaden inte uppnått lika lönför likvärdigt arbete. Det är en anständighetsfråga att undanröja osakligtmotiverade löneskillnader. Det är en grannlaga uppgift med högsta prioritet.Ett arbetsredskap att använda sig av är könsneutral arbetsvärdering. Då görman kvinnors arbetsuppgifter synliga genom att analysera och beskriva dem.Arbetsvärdering är en metodik som gör det möjligt att göra bättrejämförelser. Fullständig objektivitet går inte att uppnå. I ett prejudicerandefall 1995 i beslutade Arbetsdomstolen att arbetsvärderingen inte vartillräckligt genomförd och det blev ingen dom. JämO:s uppgift bör vara atthitta arbetsvärderingsinstrument som håller för rättslig prövning.En annan väg som JämO tagit fasta på är möjligheten att åberopa . I det ratificerade Amsterdamfördraget stadgas att likvär-diga jobb ska ha lika lön. Fyra sådana mål ligger nu i Arbetsdomstolen föravgörande.Arbetslivsinstitutets undersökning "Kvinnors och mäns löner 1997" visaratt den genomsnittliga löneskillnaden är något större mellan män och kvinnori offentlig sektor än i privat. Den visar också att löneskillnaderna mellan mänoch kvinnor ökar med stigande ålder.Arbetslivsinstitutets undersökning visar också att de genomsnittligalöneskillnaderna mellan kvinnliga och manliga chefer ärrelativt små, sedan växer de. En förklaring är att yngre kvinnor väljer sektoroch har en utbildning som är mer konkurrenskraftig/mer lik männens. Av dekvinnliga cheferna är mot av de manligacheferna. av de yngre kvinnliga cheferna är anställda iprivat sektor.1999 erhöll JämO ytterligare medel för att möjliggöra en effektiviseringoch rationalisering av verksamheten. ställde sig positivatill regeringens förslag om extra tilldelning till JämO förutsatt att de 2 nyamiljonerna skulle användas till att konstruktivt arbeta med att utjämnalöneskillnaderna för lika arbete. I JämO:s årsredovisning går det att utläsa attområdet för diskriminering och arbetsvärdering har minskat sin andel medanområdet information har ökat. Visst är information nödvändigt, men medtanke på de rapporter som presenterar lönediskriminering motkvinnorna samt att få kvinnor återfinns bland näringslivets och den offentligasektorns chefsposter ställer vi oss frågande till JämO:s prioritering. Det är avstörsta vikt att arbetet med att konkret arbeta med diskrimineringsfrågornaprioriteras kraftfullt.Kristdemokraterna har motionerat om att satsningar måstegöras för att IT-sektorn ska få en jämn könsfördelning. Det finns ett mycketstort arbetskraftsbehov inom sektorn. Kvinnor har en given roll iinformationssamhället.I september 1999 presenterade en undersökning över hurjämställdheten såg ut i de nya IT-företagen. Det visade sig att dessa är ännumer mansdominerade än de gamla börsbolagen och inget av de 22 granskadeföretagen hade upprättat någon jämställdhetsplan. I jämställdhetslagen stårdet att alla företag med över 10 anställda måste upprätta en jämställdhetsplandär bland annat arbetsgivare ska kartlägga arbetsförhållanden, löneskillnaderetc mellan könen.Statliga myndigheter skall enligt regeringens budgetförslag arbeta meraktivt med jämställdhetsfrågor och lönefrågor. Dessa opreciseradeformuleringar motsvarar inte på något sätt kvinnors förväntningar om likalön för lika arbete. Vi hävdar att framgång i detta arbete sker endast omJämO börjar använda den jämställdhetslagstiftning som redan finns. Om denvisar sig otillräcklig bör lagstiftningen skärpas vad avser området lika lön förlikvärdigt arbete. Utredningen (SOU1999:91) är nu ute på remiss. Vi förutsätter att regeringen kommer tillriksdagen med en proposition i frågan.3.3 Sjukdom/arbetslöshetSjukskrivna män och kvinnor behandlas olika av försäkringskassan.Även ursprungsland och utbildningsnivå spelar roll för besluten, visar enundersökning som gjort. Kvinnor, lågutbildadeoch invandrare pensioneras i högre grad än högutbildade svenska män,som får rehabilitering. Den sjukskrivnes kön är den faktor som har störstbetydelse för beslutet. Kvinnors rehabilitering är generellt både billigareoch kortare än mäns.Statistik visar på att män får betydligt fler, längre och dyrare arbetsmark-nadspolitiska åtgärder och utbildningar än kvinnor får.Det är otillständigt att denna sorts diskriminering får fortgå. JämO börsnarast ges i uppdrag att arbeta med problemet.3.4 Hushållsnära tjänsterGenom statliga subventioner kan man reducera kostnaderna för vissatjänster riktade mot hushållen och därmed stimulera till ökadsysselsättning och minskad svart handel. Ett sådant system föreslåshandla om hushållstjänster som utförs i arbetsgivarens hem.Regeringen har vid ett antal tillfällen gjort riktade satsningar till specifikabranscher, till exempel ROT-avdraget. Dessa som till största delen gällerområden som infrastruktur och tidigareläggningar av investeringar har iförsta hand givit män sysselsättning. Det är dags att vidga de riktadeinsatserna till att även omfatta hushållsnära tjänster vilket skulle skapa fleregenföretagande kvinnor.Vi anser att om man vill skapa goda karriärmöjligheter för kvinnor är detviktigt att utforma beskattningen så att det går att köpa tjänster till ettrimligtpris. Detta skulle få en rad direkta effekter. Rimliga priser påhushållstjänsterskulle vara att de kvinnor som utför hushållstjänster på en svartmarknad skulle få riktiga jobb och därmed en betydande trygghet i form avlön, pension, försäkringar osv. Det skulle bli betydligt fler arbetstillfällen.Det skulle ge ungdomar en öppning på arbetsmarknaden. Vidare skulle detunderlätta för äldre kvinnor att stanna på arbetsmarknaden samtunderlätta för många av invandrarkvinnorna att få in en fot på arbetsmarkna-den.3.5 Invandrarkvinnornas situationInvandrarkvinnornas kompetens måste tas till vara. De hamnar oftasist i kön till arbete. I vårt land finns mycket språkkompetens samlad,genom alla de personer som kommit hit från andra länder. Den specifikakännedomen om olika länders kultur är en ovärderlig kunskap attanvända inom t.ex. exportindustrin. Trots detta låter vi specielltinvandrarkvinnorna vara utan fotfäste på arbetsmarknaden. 1998 liggersysselsättningsgraden, dvs. andelen sysselsatta av befolkningen på 16-64år, för kvinnor med utländskt medborgarskap på . Ensärskild insats behövs för att inventera invandrarkvinnors specifikakompetens som t.ex. kan vara till stor nytta för exportindustrin. Dessakvinnor bör sedan ges utbildning om svenskt arbetsliv.4 UtbildningspolitikFörskola och skola har en viktig uppgift att främja jämställdhet. Det ärdärför nödvändigt att fler män rekryteras till barnomsorg och skola.Utvecklingen på området är tyvärr negativ. Antalet män i barnomsorgenhar minskat , liksom inom skolan. Denna trend måste brytas.Varken i hem eller förskola bör barnen leva i en enkönad miljö.En jämställd utbildning måste ta fasta på skillnader mellan pojkar ochflickor i mognad, värderingsmönster, språk, prestationer, vad de arbetar medoch hur de arbetar, i val av ämnen, studieinriktning, mognadsutveckling,motorisk-, spatial och kroppsutveckling. Den pedagogiska jämställdhetenbygger på en utbildning som är anpassad till såväl flickors som pojkarsbehov.Samtidigt som det konstateras att män och kvinnor talar olika språk i hem,skola och på arbetsplatser, är litteraturlistorna starkt mansdominerade. Det ärhög tid att bryta skolningen till manligt tänkande för flickor och ungakvinnor. Den moderna jämställdhetsdebatten har ytterst marginelltberört skolans och de olika utbildningsinstitutionernas läromedel. Omjämställdhet skall uppnås måste flera kvinnliga författare finnas med pålitteraturlistorna. En forskningsrapport från Förvaltningshögskolan iGöteborg visar att av kurslitteraturen vid de undersöktainstitutionerna är skriven av kvinnor. har författas av kvinnoroch män gemensamt och resten av män. Män och kvinnor skildrar med olikaspråk, från olika perspektiv och med olika stoffurval, vilket kan stimulerastudenternas tänkande och debatt.De största utgivarna borde ta ett större ansvar för att främja jämställdhetengenom tillgång till litteratur av såväl kvinnliga som manliga författare inågorlunda goda proportioner.4.1 Universitet och högskolorFlickor har högre medelbetyg än pojkar , dvs. både igrundskola och gymnasium, vilket visar sig i fördelningen mellankvinnor och män som söker sig till högskolorna.Av de 65 700 som påbörjade en universitets/högskoleutbildning läsåret1996/97 var kvinnor. Samma läsår var fördelningen av deutfärdade examensbevisen mellan kvinnor och män ungefär 60/40. Däremotvar det detta år betydligt fler män som avlade doktorsexamina, närmare 70procent.Kvinnor fullföljer utbildningen och tar grundexamen i högre grad än män.Men könsuppdelningen är tydlig. av dem som tog examen1996/97 inom området undervisning var kvinnor. Men av dem som togexamen inom ämnesområdet teknik och naturvetenskap var endast 29procent kvinnor, vilket trots allt är en ökning från föregående år.Utredningen (SOU 1997:137) "Glastak och glasväggar?" pekar dock på attdet faktiskt sker en konsekvent förändring av yrkesval, även om det gårlångsamt.