mot · GN02K245 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K245av Tolgfors, ()PersonvalssystemetPersonvalssystemet vitaliserar demokratinDe möjligheterna som personvalsinslaget i vallagen ger är tydliga:Väljarna kan ge politiker direkta förtroendeuppdrag. Väljarna kan ocksåutkräva ansvar. Banden mellan väljare och valda stärks. Personvaletspoäng är att kandidater kan vinna människors förtroende för den personman är, de frågor man driver och det man tror på. Personvalet styr ocksåpolitikens uppmärksamhet mot det politiken är till för - människorna.Personvalet kan komma att avskaffa valrörelserna, som vi är vanaatt se dem. Orsaken är att det tar så oändligt att etablera enrelation till människor i den egna valkretsen och verkligen nå ut med vemman är och vad man står för än den traditionella intensivvalrörelsens treveckor. När valrörelsen kommer har de flesta människors val av vilkenkandidat de vill stödja förhoppningsvis redan gjorts. Det gäller därmed attvara utåtriktad i sitt politiska arbete, inte bara de sista veckornainför ett val. Mer utåtriktade politiker är bra för demokratin och dendemokratiska dialogen. Personvalet får inte förvandlas till en helt pengastyrdvalrörelse. Ju mindre utåtriktad den vardagliga politiken är, desto merpengainsatser kommer att krävas för att i ett sent valrörelseskede uppammapersonvalsstöd.Inför valet var de flesta bedömare ense om att personvalet svårligenskulle få något genomslag att tala om. Spärren var för hög, det och tiotusentals kryss för att bli personvald - var denbild som förmedlades. Problemet var bara att detta var en alltför Stockholms-och storstadscentrerad bild. I övriga landet hade personvalet alla möjligheteratt få stort genomslag - och fick det också. Sammanlagt 105 personerpasserade 8-procentsspärren till - många gjorde det med mycketgod marginal. Alla dessa 105 personer blev inte valda. 17 personer passerade8-procentsspärren, men blev inte valda därför att de fick färre personröster änen konkurrerande kandidat och ytterligare mandat inte fanns att fördela. IÖrebro län t.ex. med 13 mandat klarade sammanlagt 6 personerpersonvalsspärren. Av dessa blev 3 personvalda från länet. I praktiken räcktedet på många håll inte med att bara passera spärren för att bli vald. Enkandidat var tvungen att vinna personvalet för att bli vald. Spärren vardärmed på många håll verkningslös. Flest kryss vann, är en bättrebeskrivning av hur förhållandena var. 23 personer fick mellan 6 och 8procent personröster. De var alltså ganska nära att klara spärren. Men detvara bara en enda av dessa som fick fler personröster än den eller dekandidater som faktiskt valdes in. Spärren på utgjorde inte,betraktad i detta perspektiv, något praktiskt problem. Den som fick flestkryss valdes också. Mycket lite tyder alltså på att spärren varit för hög.Storstadsregionerna är ett särfall, som inte är representativt för landet iövrigt. I storstäderna är problemet snarare att valkretsarnas storlek förhindrarmöjligheterna till relationsbyggande mellan väljare och valda och attmandaten är så många att det inte ens teoretiskt är möjligt för ett toppnamnatt ramla ut. Informationen inför kommande personval behöver förbättras.Riksskatteverkets felaktiga information till alla hushåll bidrog säkert till attantalet som använde kryssmöjligheten blev färre än vad som varit möjligt.Verket hävdade att den som var nöjd med en listas utseende inte behövdekryssa någon kandidat, utan kunde lämna in listan som den var. Ställt på sinspets innebar detta att listornas förstakandidater inte kunde bli personvalda,om väljarna följde råd. Eftersom mandaten i första handfördelas bland kandidater som klarat spärren och endast i andra hand fördelasefter listordning kunde detta mycket väl leda till att partiernas toppkandidaterslogs ut på grund av felaktig information. Om man är nöjd med listansutseende borde man tvärtom utnyttja kryssmöjligheten för att markera detta. Ikombinationen av den förhållandevis låga spärren och den bristandeinformationen anas ett problem, väl värt att ta på allvar. Om av ettpartis väljare inte kryssar - för att de är nöjda med listans utseende - ochdärmed följer anvisningar - men är missnöjdaoch kryssar för en annan, gemensam kandidat så ändras listordningen. Enminoritet har därmed på grund av ett ogenomtänkt system tillåtits styra enmajoritet. Antingen måste informationen i kommande val trappas upp ochtydliggöras, eller så bör de valsedlar som inte kryssas räknas listordningentill godo som personröst. Ytterligare ett alternativ är att göra personkryssetobligatoriskt. Personvalsinslaget har huvudsakligen varit positivt. Det finnsdock saker som måste uppmärksammas.- Det finns en risk för att en oproportionerligt stor andel av partiernasresurser används internt, eftersom de egna är troliga att verkligen kryssa.- Systemet fungerar inte i de största valkretsarna där tiotusentals krysskrävs för att man skall bli personvald och där personvalet kräver dyrakampanjer.- Det finns dessutom helt säkra mandat i dessa valkretsar. Finns 10, 12mandat att fördela och spärren är så finns det inte ens en teoretiskmöjlighet för förstanamnet att kryssas ut.Detta är dock barnsjukdomar som borde kunna övervinnas. Personvals-möjligheten innebär en god möjlighet att förnya demokratin. Rätthanterat kan personvalsinslaget föra väljare och politiker närmarevarandra. Det kan också bidra till att vitalisera partierna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den möjlighet till vitalisering av demokratin sompersonvalsinslaget ger,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av information till hushållen ompersonvalsinslaget i nästa val,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att översynen av personvalsinslaget bör innefattafrågan om att valsedlar som inte kryssas skall räknas listordningen tillgodo som personröst.Stockholm den 1 oktober 1999Sten Tolgfors (m)