mot · GN02So236 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So236av , ()Utveckling av ett nationellt hälsonätSammanfattningTelemedicin är ett samlingsbegrepp för all typ av överföringav medicinsk information via telemedia, där det är minst tvåpersoner som på distans utbyter information med hjälp avljud och bilder. Den omfattar allt från videokonferenser ochutbildning för vårdpersonal till läkarkonsultationer,avancerad hemsjukvård och distanskirurgi.Telemedicin ger helt nya utvecklingsmöjligheter för hälso- och sjukvården.Den är ett kommunikationsverktyg som kan påverka sjukvårdens strukturoch arbetssätt i en positiv riktning - till fromma för patienter och personal.Rätt nyttjad kan tekniken ge förutsättningar för en decentraliserad sjukvårddär varken kommun-, landstings- eller nationsgränser utgör ett hinder för enhögkvalitativ, trygg och säker vård.Centerpartiet vill satsa på ett nationellt hälsonät som, enkelt uttryckt,knyter samman alla vårdcentraler, äldreboenden, stora och små sjukhus samtprivatkliniker och gör det möjligt för alla som jobbar inom hälso- ochsjukvården att kommunicera med varandra för konsultation och utbildning.Ett nationellt hälsonät förbättrar möjligheten till vård i hemmen samtidigtsom den internationella arenan blir en kontinuerlig kontaktyta förprofessionen.Telemedicinen gör det möjligt att skicka röntgenplåtar eller bilder förkonsultation till närmaste sjukhus eller till en specialist i en annan del avvärlden. Den gör det möjligt att på distans låta en läkare lyssna på hjärtat föratt avgöra om det finns ett behov att flytta patienten till sjukhuset. Den gerpatienten möjlighet att kommunicera med läkare från hemmet via TV-överföring, patienten kan då med trygghet vistas i hemmet efter en svåroperation. Telemedicinen utvecklar ambulans- och helikoptersjukvården.Telemedicinen gör det möjligt att få tillgång till specialistvård i hela landetsamtidigt som specialister inte behöver vara rädda för att förlora sinkompetens om de arbetar långt ifrån det stora sjukhuset. Kunskap ochutvecklingsmöjligheter finns genom att kunskapsöverföring är möjlig över"nätet". Alla dessa möjligheter vill vi stödja och utveckla!Ett nationellt hälsonät är inte främst "kablar i marken" utan ett projekt föratt förbättra möjligheterna till vård på lika villkor i hela landet. Ettnationellthälsonät ger möjligheter att skapa en decentraliserad vårdstruktur samtidigtsom hälso- och sjukvårdens resurser används på ett effektivt sätt. Staten börsatsa på ett nationellt hälsonät för att samordna, utveckla, påskynda och varaett stöd för de regionala projekten och den nationella samverkan som redansker. Detta bör ges regeringen till känna.Visionen om en gränslös sjukvård kan bli verklighet om IT-användningennyttjas på rätt sätt och om systemen blir likartade vid alla sjukhus och i allaregioner i landet. Därför behövs ett gemensamt nationellt nät - och det ärbråttom eftersom utvecklingen går mycket snabbt.Ett nationellt hälsonät - en del i dendigitala allemansrättenCenterpartiet har i flera sammanhang utvecklat kraven om en"digital allemansrätt". En digital allemansrätt handlar omallas lika möjligheter att utnyttja informationsteknikensverktyg. Informationstekniken ska sättas i människans tjänstoch bidra till att underlätta människors liv i vardagen och högre livskvalitet. Det förutsätter utveckling av såvältjänster som teknik.Centerpartiet vill utveckla ett nationellt hälsonät - ett gemensamt ochsammanhållet projekt för att påskynda den telemedicinska utvecklingen ochanvändningen. Främst handlar det om ett nationellt åtagande för att samordnaoch ge ett aktivt stöd till de projekt som är initierade. har enhögkvalitativ sjukvård och en gemensam satsning på ett nationellt projektkan leda till att blir världsledande inom användningen avtelemedicinen.Centerpartiets förslag om en digital allemansrätt, där fiberkabel dras tillvarje hem och företag, gäller även institutioner och vårdinrättningar.Datatekniken ökar möjligheten att decentralisera vårdstrukturen och ökasäkerheten för patienter var helst i landet man bor; den möjligheten bör vinyttja för att främja den medicinska utvecklingen. Telemedicin gerförutsättningarna för att ge patienterna bättre vård för samma kostnad. Enavgörande faktor är att det finns tekniska förutsättningar, det vill sägatillräcklig teknisk kapacitet.Pågående utveckling i SverigeRunt om i landet, såväl vid enskilda sjukhus som inom helalandsting pågår olika projekt med att utveckla telemedicinen.I Spris ()kartläggning om telemedicinens tillämpningar i från1998 framgår att av sjukhusen användertelemedicin som arbetsredskap. Rapporten visar att denvanligaste användningen av telemedicin är vidkonsultationer, exempelvis råd eller provsvar frånsjukhusspecialist, "second opinion" och jourverksamhet.Andra områden där telemedicin tillämpas allt mer ärambulanssjukvård och rondverksamhet.Arbetssättet inom vården utvecklas kontinuerligt. En del i den utvecklingsom pågår är försök med att överbrygga administrativa gränser och för ökadsamverkan mellan olika vårdgivare, till exempel inom sjukhusen, mellansjukhus i samverkan, mellan specialister, mellan sjukhus/specialister ochvårdgivare inom primärvården. Det pågår också en aktiv utveckling avhemsjukvården och av patientens eget deltagande i vårdarbetet. Sjukvårdenstjänsteutbud, tillgänglighet och leveransförmåga för bland annat denhögspecialiserade vården är med telemedicin inte längre givna och låsta tillgeografiska områden eller organisatoriska gränser. Man kan säga att manflyttar medicinsk kompetens med hjälp av IT i stället för att flytta patientermellan olika enheter.Applikationerna (medicinska tillämpningar) som operativt används inomsjukvården är många till antalet och stöder kommunikation ochsamarbete mellan:- hemsjukvård - primärvård (primärvårdsansluten hemsjukvård),- hemsjukvård - sjukhus (lasarettsansluten hemsjukvård),- primärvård - sjukhus (konsultativ verksamhet) samt- sjukhus - sjukhus (samarbete och "second opinion").Inom akut- och katastrofmedicinen:- stöd till mobila vårdgivare (ambulanssjukvård) samt- telemedicin till sjöss.Det är däremot svårt att finna på goda nationella exempelsom täcker in hela vårdkedjan inom ett medicinskt område.Ofta rör det sig om ett avgränsat samarbete mellan en avovan beskrivna kontaktytor (till exempel mellanhemsjukvård och primärvård).Landstingsförbundet har ett pågående projekt tillsammans med FoU-programmet IT i hälso- och sjukvården. Sjukvårdsregionerna och landstingenfinansierar själva sitt deltagande i projektgruppen. Större utvecklings-aktiviteter löses i varje enskilt fall. Spri () har ett pågående projekt till stöd för utvecklingen av telemedicinen.Spri kommer dock att läggas ner på grund av att finansieringen inte gått attlösa.För att påskynda utvecklingen och för att utröna regler kring till exempelsekretessfrågor bör regeringen tillsätta en utredning. Lagstiftningsfrågornabör ses i ett sammanhang och därför bör det göras en samlad översyn av denlagstiftning som eventuellt kan utgöra ett hinder för utvecklingen mensamtidigt klargöra spelreglerna för individens rätt till sekretess. I en översynbör också ingå möjligheten till förändrade regler till exempel för journal-hantering. Detta bör ges regeringen till känna.Internationell utblickI har man aktivt bedrivit utveckling inomtelemedicinområdet den senaste tioårsperioden. En starktbidragande orsak till detta har haft sin grund i nationellaställningstaganden. i fick tilluppgift att etablera en telemedicinsk avdelning som skulleutgöra den nationella kompetensresursen och motorn i dennorska utvecklingen.Den har avsatt årliga medel för utveckling ochimplementering av IT-stöd och applikationer till de fem hälsoregionerna.Detta har varit en av de starkast bidragande orsakerna till en sund an-vändning av IT inom sjukvården i den senaste tioårsperioden. Som enföljd av denna satsning har man under den senare delen av 90-talet upp-märksammat och identifierat behoven av ett rikstäckande norskt hälsonät. INorge ses satsningen på ett nationellt hälsonät som en del i sjuk-vårdspolitiken för att ge lika tillgång till sjukvårdstjänster oberoende varindividen bor.Det som planeras är att utveckla en infrastruktur för sjukvården därkraven på funktionalitet, enhetlighet, bandbredd, säkerhet och sekretess kansäkerställas. Det som bland annat har drivit på denna utveckling är att delokala och regionala satsningarna inte nått full effekt på grund av att detsaknas en gemensam infrastruktur som på ett effektivt sätt medger attmedicinsk information kan förflyttas mellan hälsoregioner och administrativanivåer. Eftersom vissa aktörer/regioner kommit längre än andra har mankartlagt behoven på , regional nivå och vilka infrastrukturer mananvänder sig av för kommunikation. (, Kompentensesenter for IT ihelsevesendet as, är den norska institution som kartlagt behov och föreslårstrategi).Planen som föreligger säger att implementeringen av en enhetliginfrastruktur ska vara operativ inom det norska hälsoväsendet. Manhar bland annat tittat på danska och engelska förebilder när man byggt uppförslaget om det norska hälsonätet.De kostnader som skisseras är uppdelade inom följande områden:Den totala investeringskostnad man räknar med är 1,2 miljarder norskakronor, i det ingår infrastrukturkostnader. Man räknar vidare med attinvesteringen på mycket kort sikt ska betala sig med en ökad effektivitet ochtotalt sätt lägre kostnader för sjukvårdssektorn inom landet.Ett nationellt hälsonätEtt strategiskt utnyttjande av distans- ochkompetensöverbryggande informationsteknik medger eneffektivisering och ger möjligheter till att förbättrasjukvårdens tillgänglighet och kvalitet i hela landet. I dettainkluderas nya arbetssätt och strukturförändring som ledertill lägre totala kostnader för hälso- och sjukvården. Vi anseratt de möjligheter som tekniken ger bör tas tillvara ochsamordnas inom ett nationellt hälsonät. Det nationella nätetska samordna regionala projekt för att påskyndautvecklingen och för att skapa gemensamma system för helahälso- och sjukvården. Därmed kan administrativa gränserrivas och sjukvårdens organisationssätt utvecklas.Centerpartiet anser att staten bör göra ett åtagande att utveckla ettnationellt hälsonät, enligt en liknande modell som den i . Ett nationellthälsonät behövs för att påskynda utvecklingen inom telemedicinen ochsamordna de projekt som pågår samt att utveckla gemensamma applika-tioner, till exempel programvara. I regeringens budgetproposition angerregeringen att ansvarsfördelning och organisation av det nationella IT-stödetska bli föremål för ytterligare överväganden. Regeringen anger dock ingenegen viljeinriktning om på vilket sätt och i vilken riktning som IT-stödet skautvecklas.De investeringar (kapital och kompetensuppbyggnad) som kommer attkrävas inom sjukvården måste ses i ett större sammanhang där landstings-gränser och andra organisatoriska gränser stegvis måste suddas ut.Infrastrukturen för att bygga upp ett nationellt hälsonät är en del i dendigitala allemansrätten. Det behövs en heltäckande digital infrastruktur somgaranterar tillträde till lokala, nationella och globala arenor. Staten bör taansvar, i någon form, för utbyggnaden av fiber (bredband) till hemmen,institutioner och vårdinrättningar.Spri kommer att läggas ner , delar av verksamheten kommeratt flyttas till enligt förslag i regeringens budget-propositionen. Den del av verksamheten inom Spri som har byggt upp sinkompetens inom IT-området måste tas tillvara, och samordnas inom lämpligenhet/myndighet som, tillsammans med ,tar ansvar för samordningen av utbyggnaden av ett nationellt hälsonät. Dettabör ges regeringen till känna.Därutöver beräknas kostnaden för att bygga upp ett nationellt hälsonät iSverige till totalt ca , varav 150 miljoner för projektetsinitierande, utbildning och organisationsutveckling. presen-terar förslag till finansiering för ett nationellt hälsonät i vår ekono-miskpolitiska motion.Infrastruktursatsningen, det vill säga kostnader för att länka samman allavårdinrättningar, ingår i vårt förslag om den digitala allemansrätten. Förslagom en bredbandsutbyggnad i enlighet med principerna om en digital alle-mansrätt återfinns i IT-motion.Förväntade effekterEtt strategiskt utnyttjande av distans- ochkompetensöverbryggande informationsteknik medger eneffektivisering och ger möjligheter till att förbättrasjukvårdens tillgänglighet och kvalitet i hela landet. I dettainkluderas nya arbetssätt och strukturförändring som ledertill lägre totala kostnader för hälso- och sjukvården.Telemedicin gör det möjligt att utveckla basal och avancerad sjukvård ihemmen. Tryggheten att vistas i hemmiljö och möjligheten att ha sinaanhöriga nära gör att många människor väljer hemmet som vårdplats om defår möjlighet till detta. En avancerad hemsjukvård är alternativ tillsjukhusvård när det gäller vård av tillfällig karaktär, långvarig vård ellervårdi livets slutskede. Den avancerade hemsjukvården kräver att personal medolika typer av specialistutbildning kommer till den vårdbehövande i hemmet.Den kräver också ofta avancerad teknisk utrustning.En regional och nationell uppbyggnad av telematik och telemedicin-möjligheter medger vidare att kommunikationsnät och de olika logiskatjänster som kommer att krävas även kan användas av andra industri- ochmyndighetsintressenter än de kärnverksamheter (sjukvård, katastroföver-vakning med mera) som är beroende av de mer extrema kraven på säkerhet,osårbarhet och sekretess i en sådan plattform.En fortsatt ökad patientorientering av sjukvårdens utbud av tjänster baseraspå olika sjukdomsgrupper och vårdkedjans olika steg (primär- ochsekundärprevention, behandling, rehabilitering och uppföljning) medför attbegrepp som sluten och öppen vård samt vårdgrenar blir mindre intressanta.Olika vårdepisoder kan kopplas samman mellan olika vårdgivare i helavårdkedjan genom att olika vårdgivare kommer överens om behandlings-principer och ansvarsfördelning över stora delar av eller genom hela vård-kedjan.Olika multiprofessionella team, där läkare, kurator, sjuksköterska, till-gången på specialister, medicinska stödtjänster (laboratorietjänster, för-skrivarstöd läkemedel, logistikstöd, IT-tjänster med mera) skapar nyaarbetsformer sammansatta över nuvarande gränser och regioner.Denna förändring av sjukvårdsstrukturen beskrivs bland annat i en"Framåtblick" av och . Den framtidasjukvårdsstrukturen karakteriserar författarna av "och ". "" står för högspecialiserade expertcentra som koncentrerarapparatorienterad diagnostik, högteknologisk behandling. Centret gerdistanskonsultationer och har beredskap för distanskirurgi och annan distans-behandling baserat bland annat på utvecklingen inom telemedicinområdet.Dessa centrer kan erbjuda tjänster globalt. "" beskriver den lokala sjukvården med primärvårdsläkare och mindresjukhus av typ avancerade "sjukstugor". Sjukstugorna har vissa specialist-läkare och håller akut beredskap. De representerar både första och andralinjens vård. Verksamhetens tyngdpunkt är allmänmedicin, invärtesmedicinoch geriatrik samt dagkirurgi. Diagnostiska utredningar och kirurgiskaingrepp görs under överinseende av olika expertcentra. Husläkarna stöder alltaktivare och bättre informerade patienter.Patienterna och patientens vårdgivare kan koppla sig till globalakunskapsdatabaser. Över nätet får patienterna upplysning om serviceutbud,sjukhusens behandlingsresultat och kvaliteter; de kan också göra tids-beställningar och beställa mediciner och sjukvårdsmaterial elektroniskt.Läkarkonsultationerna, rådgivning med mera kan i många fall skötas genomvideokonferens eller avancerad telefoni med multimediamöjligheter.Med telemedicin och distansöverbryggande informationsteknik förväntasbland annat följande effekter:- En större andel av vårdarbetet kan utföras där patienten finns (vård-kompetens transporteras till patienten med telemedicin i stället för attpatienten behöver transporteras till specialisten).- Kvalitet och säkerhet i det lokala vårdarbetet förstärks; dels genom attspecialist vid behov enkelt kan konsulteras med hjälp av telemedicin,dels genom den lärande process som utvecklas när den lokala arbetarenfår aktivt stöd av specialist och interaktiva kunskapskällor.- Bättre vårdplanering kopplad till vårdbehoven.- Ledning och övervakning av katastrofer samt de resurser som kankopplas in för det akuta omhändertagandet stärks.FördelarDen främsta "vinnaren" i en allt mer utbredd användning avtelemedicin är patienten genom att tekniken ger möjlighet attflytta information och att patienten därmed kan få säkraavancerade läkarutlåtanden närmare hemmet. Medicinskakonsultationer kan göras utan att patienten behöver resalånga sträckor. I andra, akuta fall kan det ge en ökad trygghetgenom att till exempel ambulanssjukvården utvecklas. Detger också möjlighet att få tillgång till specialistkompetensvid mindre sjukstugor och vårdcentraler.För personalen innebär satsningen på telemedicin att det är möjligt attvidareutbilda sig var helst i landet man verkar.Prioriterade insatsområden är bland annat att utveckla telematikstöd för att:- Tillgången till god vård ska bli mindre beroende av närheten tillspecialist eller specialist- och bassjukhus.- Ge stöd för patientens (och anhörigas roll) i vårdarbetet. Detta kanutvecklas genom att information och kunskap görs tillgänglig med stödav nya former av telemedicin och distansöverbryggande informations-teknik.- Telemedicinstödda specialistnätverk gör det enskilda sjukhuset mindreberoende av att ha egna specialister inom alla discipliner.- Öka läkarmedverkan inom äldreomsorgen.- Kontinuerligt utbilda sjukvårdens personal.- Kvaliteten vid mobilt vårdarbete och akut omhändertagande ska kunnautvecklas.- Förbättra samverkan mellan sjukvårdsupplysning, katastrofledning ochräddningstjänst inom olika upptagningsområden.Ett ökat strukturellt samarbete i förväntas stärkahälso- och sjukvårdens möjligheter att ge kvalificerad vårdtill befolkningen som bland annat det akutaomhändertagandet kan förbättras. Detta genom att densamlade vårdresursen snabbt kan samverka vid olika akutaförlopp och vid större katastrofer. Dessutom kan ett utvidgatsamarbete kring sjukvårdens vårdutbud, med stöd av engemensam utbyggd distans- och kompetensöverbryggandeinformationsteknik inklusive telemedicin, innebära ettvälbehövligt tillskott för att upprätthålla och säkerställanödvändiga produktionsvolymer. Detta säkerställer i sin turerforderliga resurser och kompetens inom bassjukvård och iden högspecialiserade vården inom . Det innebär attregioncentra med teknikens hjälp kan och har möjlighet atterbjuda specialistkompetens på nationell/internationell basis.I förlängningen innebär det att vi kan säkra tillgången tillspecialister inom landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsning på ett nationellt hälsonät,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en samlad översyn av lagstiftningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en samordning av utbyggnaden av ett nationellthälsonät.Stockholm den 27 september 1999Kenneth ()()(c)()()