mot · GN02K206 · 1999-10-05 00:00:00 — Frågan är föremål för överväganden avRådet för utvärdering av val. Den övergripande frågan för rådet äratt utvärdera om personvalssystemet ledde till ökade kontakter mellan väljareoch valda. I de fall rådet finner det nödvändigt att föreslå lagändringar skallrådet söka lösningar som kan samla en bred politisk majoritet.Moderata samlingspartiet anser det angeläget att personvalsinslaget i val-systemet förstärks. Det kan ske på olika sätt, t.ex. genom sänkta spärrgränser,genom att medge flera kryss eller genom att låta kryssen bli helt avgörandeför den ordningsföljd i vilken kandidaterna väljs in. Beslut härom måstefattas före nästa val.Skilda valdagar för riksdags- ochkommunalvalSedan 1973 har gemensam valdag för riksdagsval ochkommunalval praktiserats i vårt land. Under de somgått sedan den gemensamma valdagen infördes harkommunernas ställning och uppgifter radikalt förändrats.Kommunerna bestämmer bl.a. över skolan, ,barnomsorgen, hemsjukvården, natur- och stadsmiljön,infrastrukturen m.m. av hela denoffentliga sektorn tas i anspråk av kommuner och landsting.En stor del av befolkningen betalar ingen eller bara enbegränsad inkomstskatt till staten, men i gengäld betydandebelopp i landstings- och kommunalskatt.När den nya vallagen trädde i kraft överfördes nuvarandeordning med gemensam valdag med automatik. Vid riksdagsbehandlingen avregeringsförslaget framhölls bl.a. att frågan om skilda valdagar borde hasamordnats med den nya vallagstiftningen innan lagstiftningen trädde i kraft.I och med den maktförskjutning som skett från staten till kommunernafinns det starka skäl för att ånyo pröva förutsättningarna för att bryta upp dennuvarande ordningen med gemensam valdag för riksdags- respektivekommunalval. Ett alternativ till den i debatten ofta föreslagna ordningen omkommunalval och riksdagsval med mellanrum vore att arrangera val ien fjärdedel av landets kommuner . Möjligheten till extra val skullekunna vitalisera den kommunala demokratin. konstitutions-utskott har framfört krav på att frågan om skilda valdagar nu måste bliföremål för utredning (bet.1999/2000:KU2).Valdag för riksdagsvalI den riksdagsutredning som blev klar , och som bl.a.ledde till omläggningen av budgetåret, diskuterades fråganom valdagens förläggning. Samtliga partier som ingick iriksdagsutredningen, utom socialdemokraterna, förordade attbudgetårsreformen skulle kombineras med införandet avvårval.Den nya budgetprocessen har praktiserats över ett riksdagsval. Mångaav de problem som man kunnat förutspå har också uppstått. Efter förra åretsval hade regeringen på sig efter öppnande att presenteraen budgetproposition. hade i sin tur än vanligt attbehandla den.Ännu mer hektiskt hade det blivit om valet dessutom resulterat i ettregeringsskifte. Enligt riksdagsordningen skall budgetpropositionen då av-lämnas senast efter det att den nya regeringen tillträtt, dock senastden . På så kan en ny regering bara sätta en marginellprägel på sin första budget. Väljarna får i praktiken leva med en politik i merän efter det att de har röstat bort den. En sådan ordning kan inte ansesvara tillfredsställande från demokratisk synpunkt.Den nya budgetprocessen och erfarenheterna av den aktualiserar såledesfrågan om en annan tid för riksdagsvalen. En förflyttning av riksdagsvalenfrån höst till vår skulle ge riksdagsarbetet en bättre rytm och nytillträdanderegeringar större utrymme att förverkliga sitt mandat redan under sitt förstaarbetsår.Ett alternativ till en fast valdag vore att låta tidpunkten för valavgöras av när det senaste valet avhållits. Det innebär att nytt val skallhållassenast efter senaste val, oavsett om detta val varit ett "ordinarie" valeller ett "extra" val. Också frågorna om valdagens förläggning i tiden börenligt mening bli föremål för utredning (bet.1999/2000:KU2).FörslagValen till och de kommunala församlingarnabehöver förnyas. Former måste utvecklas som möter de mermångfasetterade engagemang som människor numera har.Särskilt den kommunala demokratin måste få bättremöjligheter att utvecklas. Med anledning av de erfarenhetersom vi har fått efter fyra val med personvalsinslag finnsdessutom anledning att nu gå vidare och utvecklapersonvalet i olika avseenden.- bör göras mindre som varje enskild riksdagsledamotsmöjligheter att verka förbättras. En riksdag med 249 ledamöter skulle påett mer kvalitativt sätt kunna representera väljarnas bedömningar ochintressen.- Valkretsindelningen bör reformeras i syfte att öka kontakten mellanväljare och valda. Kretsarna bör inte vara större än att personvalsinslagetblir reellt.- Väljarna bör ges ett starkare inflytande över vilka personer som väljs. Detkan ske t.ex. genom att väljarna ges rätt att markera flera kandidater. Enmöjlighet vore att låta antalet markeringar bli helt utslagsgivande för denslutgiltiga ordningsföljden kandidaterna emellan.- Spärrgränsen har vid de tillfällen då personvalsinslaget prövats varit femrespektive . Genom att lägga gränsen lägre än kanväljarnas inflytande ökas även utan mer grundläggande förändringar avpersonvalssystemet i övrigt.- Riksdags- och kommunalvalen bör hållas vid olika tidpunkter.Mandatperioden för respektive val bör som vara fyra år.- Kommunalval kan antingen ske sammanhållet eller årligenmed en fjärdedel av antalet kommuner per valtillfälle. Båda ordningarnaskulle främja den lokala debatten. Kommunerna bör dessutom gesmöjlighet till extra val.- Riksdagsval bör hållas . Det ger bättre möjligheter än dagenssystem för en god budgetberedning . Efter vårvalet och föresommaruppehållet samlas den nyvalda för konstituering.Alternativt bör tidpunkten avgöras med utgångspunkt från det senastavhållna valet. Det innebär att en ny fyraårsperiod inleds efter varje val,oavsett detta vals karaktär.Kommunala frågorDen kommunala självstyrelsenDet kommunala självstyret har djupa historiska rötter och ärmanifesterat i grundlagens portalstadga. I 1 kap. 1 § RF slåsbl.a. fast att den svenska folkstyrelsen förverkligas genomkommunal självstyrelse. Även kommunernasbeskattningsrätt har ansetts så väsentlig att dengrundlagsfästs. I 1 kap. 7 § RF anges att beslutanderätten ikommunerna utövas av valda församlingar samt attkommunerna får ta ut skatt för skötseln av sina uppgifter.Grundlagens reglering av det kommunala självstyret har emellertid ipraktisk politik visat sig vara otillräcklig. Varken grundlagen eller Lagrådethar förmått avhålla regeringen och från att driva igenomlagstiftning som uppenbart urholkat kommunernas förutsättningar att självastyra och besluta rörande kommunala angelägenheter. Det nuvarandeinomkommunala skatteutjämningssystemet är ett belysande exempel på hursjälvstyrelsen blivit illusorisk. Det faktum att sparsamma kommuner med lågskatt tvingats höja skatten för sina invånare för att finansiera andrakommuners badhus, teatrar, parkanläggningar m.m. är inte bara i strid motgrundlagen utan systemet riskerar dessutom att allvarligt försvaga med-borgarnas engagemang i och för den lokala demokratin.Ytterligare ett flagrant exempel på lagstiftning som urholkar detkommunala självstyret utgörs av de införda straffsanktionerna motkommuner som helt i linje med utställda vallöften börjat planera för för-säljning av kommunala bostadsbolag. Lagstiftningen kunde genomföras trotsatt Lagrådet varnade regeringen för att använda denna form av utpressningmot kommunerna. Mot denna bakgrund står det klart att den nuvarandegrundlagsregleringen av den kommunala självstyrelsen måste övervägas pånytt för att finna lösningar som säkerställer att varje kommun kanutvecklas på sina egna medborgares villkor.Den kommunala självstyrelsen har inneburit att kommuner kunnatorganisera sin verksamhet i antingen traditionell förvaltningsform eller ibolagsform. I båda fallen skall verksamheten följa kommunallagens regler.Men det är bara när verksamheten bedrivs i förvaltningsform som med-borgarna har möjlighet att via kommunalbesvär få prövat om verksamhetenär kompetensenlig. Det framstår som en klar brist i den kommunalademokratin att medborgarna inte har möjlighet att pröva omkommunpolitikerna följer kommunallagen i den verksamhet som valts attorganiseras i bolagsform. Möjligheten att laglighetspröva kommunala beslutbör därför utvidgas till att gälla även beslut och verksamheter i bolag därkommuner utövar ett bestämmande inflytande. Enligt Moderatasamlingspartiet bör verksamhet bedrivas i förvaltningsformmedan bolagsform endast skall accepteras som en övergångsform inför enprivatisering.Kommunal näringsverksamhetDe allmänna bestämmelserna om kommunernas ochlandstingens näringsverksamhet återfinns i 2 kap. 7 och 8 §§kommunallagen. Enligt 7 § får kommuner och landstingbedriva näringsverksamhet, om den drivs utan vinstsyfte ochgår ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar ellertjänster, t.ex. elverk, bussbolag och flygplatser, åtmedlemmarna i kommunen eller . Vidare fårkommuner och landsting enligt 8 § genomföra åtgärder föratt främja näringslivet i kommunen eller landstinget.Individuellt stöd till enskilda näringsidkare får lämnas baraom det finns synnerliga skäl till det.Kommuner och landsting bedriver en omfattande näringsverksamhetbåde till omfång och vad gäller utbud av varor och tjänster. Det handlar bl.a.om bostadsbolag, videouthyrning, solarieverksamhet, kaféer, resebyråer etc.Gemensamt för dessa olika näringar i regi är att de bedrivs medhjälp av skattepengar, dvs. pengar som annars skulle kunna användas till attförstärka och finansiera andra för kommuner och landsting mer naturligaverksamhetsområden, som t.ex. skolan och sjukvården.Den skattesubventionerade näringsverksamheten har vidare lett till attkonkurrensen mellan privat näringsverksamhet och kommunala bolag harsnedvridits till de privata näringsidkarnas nackdel. Såväl i som iden allmänna debatten har det ifrågasatts om utvecklingen av denkommunala näringsverksamheten är förenlig med kommunallagens ochkonkurrenslagens bestämmelser.Kritik har också riktats mot medborgarnas ringa möjligheter att få till stånden laglighetsprövning av kommunernas eller landstingens beslut att bedrivanäringsverksamhet i förvaltningsform eller i bolag. Om en kommun eller ettlandsting bestämmer sig för att i förvaltningsform eller via bolag gå ut på denöppna marknaden och sälja tjänster som ligger i kommunallagens utmarkerkan visserligen en invånare i kommunen eller begära lag-lighetsprövning genom att överklaga beslutet. Dock kvarstår en rad problem.För det första krävs ett formellt kommunalt beslut att överklaga. Om enkommunal enhet exempelvis inleder en försäljningsverksamhet på den öppnamarknaden, utan något formellt beslut om saken, finns inte något beslut attlaglighetspröva. Ett beslut skall överklagas efter det attbeslutet har justerats. Om kommunen t.ex. anslår pengar till ett kommunaltbolag som visar sig använda pengarna på ett otillåtet sätt, kanbeslutet inte längre överklagas. Beslut som fattas av kommunala företag kannormalt inte överklagas.En kommun kan inte tvingas att rätta sig efter ett beslut i samband medlaglighetsprövning. Om kommunen vägrar rätta sig efter beslutet och det interör myndighetsutövning finns inte någon straffrättslig eller civilrättsligsanktion att tillgripa mot kommunen. Dessa påtalade brister bör rättastill.Vår utgångspunkt är att kommunerna inte skall bedriva näringsverksamhet.Sådan verksamhet sköts bättre av andra. En renodling av kommunernasuppgifter gynnar demokratin och beslutens kvalitet.LandstingenEnligt regeringsformen utövas den svenska demokratin genom staten ochgenom landstings- och primärkommuner. Av dessa har staten ochkommunerna breda ansvarsområden, medan landstingens uppgifter är merspecialiserade.Det kan ifrågasättas om det är ändamålsenligt att även utnyttjatvå kommunala nivåer. Det gäller desto mera som medlemskapet i EU tillförtSverige ytterligare en, om än internationell, beslutsnivå.En avveckling av landstingen reser flera frågor som kräver noggrannaanalyser. Av betydelse är att sådana analyser sker tillsammans med endiskussion om organiseringen av välfärdsanordningarna i stort. Ett störrepersonligt inflytande över hur sociala åtaganden utövas öppnar möjligheterockså för demokratiska reformer.FörslagFlera väsentliga frågor med betydelse för bl.a. kommunernabehöver komplettera den konstitutionella agendan.- Den kommunala självstyrelsen skall regleras i grundlag på ett sättsom garanterar kommunerna möjligheter att sörja för just sina med-borgares intressen. Bl.a. skall kommunalskatt tas ut på ett sätt somtillgodoser kommunernas egna medborgares intressen i stället för som idagkunna gå till finansiering av andra kommuners åtaganden.- Medborgarnas möjligheter till laglighetsprövning av verksamhet sombedrivs av kommuner eller landsting bör förstärkas.- Kommunerna skall inte bedriva näringsverksamhet. Regeringsformensskydd för näringsfriheten bör förtydligas i syfte att stärka skyddet för denprivata näringsfriheten.- Frågan om landstingens avveckling bör bli föremål för utredning utifrånförslag om nya finansierings- och organisationsformer för hälso- ochsjukvården.Reformbehov avförfattningenEn viktig fråga i den pågående diskussionen om hurdemokratin skall kunna utvecklas och vitaliseras gällerhuruvida den svenska grundlagens nuvarande utformningmotverkar eller främjar en sådan utveckling. Som framgåttav motionen har regeringen beslutat om direktiv författningsutredning. Direktiven föregicks av enpartiledaröverläggning, varvid regeringen i princip barainformerade partierna om innehållet i direktiven.Utredningsuppdraget är begränsat och avser endast vissafrågor rörande regeringsformen, nämligen 2 kap. 18 §, 10kap. 2 och 5 §§. Härutöver har statsrådet bjudit inriksdagspartierna till att delta i en analysgrupp kring vilkavalfrågor som bör tas upp i eventuella tilläggsdirektiv.Moderata samlingspartiet kan i och för sig acceptera en partiell för-fattningsutredning som den nu aktuella, men som framgår av motionen anservi att flera viktiga författningsfrågor, utöver vallagsfrågorna, ocksåbehöver utredas. Behovet av att ta ett vidare grepp om arbetet med attreformera RF kvarstår därmed. Huruvida resterande frågor skall utredasinom ramen för en bred grundlagsutredning, som får arbeta under längre tidän , eller om det är lämpligare med flera partiella utredningar, bör bliföremål för överläggningar mellan partierna.De förslag som vi i det föregående fört fram gäller dels frågor somomfattas av de direktiv som författningsutredningen redan har fått, delsfrågor som kan komma att omfattas av utredningens aviserade tilläggs-direktiv. Härtill har vi aktualiserat en rad frågor som bör utredas i annanordning. Våra förslag och yrkanden skall ses som inslag i ytterligare direktivtill den nu tillsatta utredningen eller direktiv till nya utredningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ökat minoritets-skydd vid rättighetsbegränsningar i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att hos regeringen begär förslag om förstärkning avskyddet för de mänskliga fri- och rättigheterna i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag om ändring avEuropakonventionens ställning i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att hos regeringen begär förslag om förstärkt grund-lagsskydd för äganderätten i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag om förstärkt skyddför den negativa föreningsfriheten i enlighet med vad som anförts imotionen,6. att hos regeringen begär förslag om förstärkt skyddför den personliga integriteten i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att hos regeringen begär förslag om att ta bort upp-enbarhetsrekvisitet m.m. i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag om förstärkning avdomstolarnas konstitutionella ställning i enlighet med vad som anförtsi motionen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utnämningar av de högsta domarna och rege-ringens utnämningspolitik vid utnämning av statliga verkschefer m.m,10. att beslutar om ändring av arbetsformer ienlighet med vad som anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkomröstningar,12. att hos regeringen begär förslag om minskat antalledamöter i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrad valkretsindelning,14. att hos regeringen begär förslag om ändring av per-sonvalsinslaget, spärrgränser m.m. i enlighet med vad som anförts imotionen,15. att hos regeringen begär förslag om skilda valdagarför riksdagsval och kommunalval i enlighet med vad som anförts imotionen,16. att hos regeringen begär förslag om ändring av tid-punkten för kommunalval i enlighet med vad som anförts i motionen,17. att hos regeringen begär förslag om ändring avtidpunkten för riksdagsval i enlighet med vad som anförts i motionen,18. att hos regeringen begär förslag om ändring avgrundlagsregleringen för den kommunala självstyrelsen i enlighet medvad som anförts i motionen,19. att hos regeringen begär förslag om förstärkt möjlig-het för medborgarna att laglighetspröva verksamhet som bedrivs avkommuner och landsting i enlighet med vad som anförts i motionen,20. att hos regeringen begär förslag om förstärkt grund-lagsskydd för näringsfriheten i enlighet med vad som anförts imotionen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om landstingens avveckling,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anfört som reformbehovet av författningen.23.Stockholm den 22 september 1999Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()