mot · GN02So359 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So359av , ()Läkarsituationen i VästsverigeI dag är det akut brist på läkare i . Särskilt stor är bristen påkirurger, anestesiologer och allmänmedicinare. De storapensionsavgångarna kommer att accentuera behovet av nyaläkare (och sjuksköterskor). För att få en hållbar och uthålligförsörjning av läkare i krävs en utökning avläkarutbildningen i . I en flerpartimotion utvecklas dessatankegångar och framförs konkreta förslag vilka vi ställer oss bakom,varför vi inte behöver upprepa dessa argument i denna motion. I ställetvill vi här lyfta fram det akuta läget och ta upp möjligheten till åtgärder idet korta perspektivet. Framför allt möjligheten att rekrytera invandraresom redan bor i landet och har en sjukvårdsbakgrund från sinahemländer. Detta ser vi som ett mer konstruktivt förslag än de oftadesperata och etiskt tvivelaktiga åtgärder som vidtas.1 Invandrad sjukvårdspersonal - en dåligt utnyttjadresurs1.1 LäkareVilka villkor gäller för utländska läkare (läkare som kommer från ett ickeEU-land) när de ansöker om svensk läkarlegitimation? Först måste deläsa svenska för invandrare (sfi) och helst lite till. När de fått permanentuppehållstillstånd ansöker de hos om beslut för att få redapå vad de skall göra för att erhålla svensk legitimation. Socialstyrelsenutfärdar ett bevis och i det beviset står vilka kompletteringar som måstegöras.Den vanliga rutinen brukar vara:a) Godkänt resultat på språkprov för utländsk hälso- ochsjukvårdspersonal.Språkprovet består av 6 moment:- Diktamen- Uppsats- Hörförståelse- Läsförståelse (som består av juridiskt språkbruk, dvs. olika lagtexter försjukvården)- Anamnesskrivning- Muntlig framställning.Alla moment måste vara godkända för att man ska få godkänt resultat.Det kan tyckas vara strängt men ska de klara av sitt arbete ute i vårdenmåste de vara säkra i sin språkutövning för att inte missuppfattningar skauppstå.b) Godkänt resultat på författningskurs. Författningskursen ges i Lund.1.2 Praktik (provtjänstgöring)Om det är en läkare med specialistkompetens gör han eller hon praktikunder 6 månader och kan sedan få sin svenska legitimation.Om det är en allmänläkare måste han eller hon genomgå kunskapsprovet,vilket är både ett teoretiskt och praktiskt prov. Det är då av stor vikt attläkaren så fort som möjligt får möjlighet att komma ut på våra sjukhus och fåpraktik som han eller hon förbereder sig för sitt kunskapsprov.Därefter gör han eller hon sin AT-tjänst.Det är svårt för våra utländska läkare att få praktik eftersomde behöver handledning och motivationen och resurserna saknas ofta påvårdenheterna. Eftersom landstingen haft för svag ekonomi för att självakunna bekosta provtjänstgöring (vilket vore det naturliga) så hararbetsförmedlingarna gått in och stöttat upp med utbildningsbidrag tillpraktikanten. Dessa bidrag har drastiskt skurits ned det senaste året.I något fall () har pengarna åter tagits fram efter en opinionsstormmen på de flesta andra håll har arbetsförmedlingarna dragit in detta stöd.Många misslyckas därför i sitt sökande efter praktik medan några kanske att få en plats. Om det är någon som inte riktigt kan ta för sig kan haneller hon få vänta och vänta, och då har vi en resurs som går till spillo.Självförtroendet brukar svikta. Vad är det för fel på mig! Varför är jag inteönskvärd? Varför är jag inte lämplig?1.3 SjuksköterskorFör sjuksköterskor ser rutinen ut på följande sätt:a) Beslut från Socialstyrelsenb) Godkänt språkprov(För sjuksköterskor har anamnesskrivningen bytts ut motrapportskrivning. )c) Godkänt resultat på prov i socialmedicin och författningskunskapDet provet administreras från , institutionen föromvårdnad. Tentamen äger rum i , i och på iStockholm.d) Godkänt resultat på kunskapsprovetSjuksköterskornas kunskapsprov ges i , och Göteborg.De tenterar och provet ges fyra gånger per år.Sjuksköterskorna får själva läsa in kurslitteraturen till kunskapsprovet. Dethar anordnats en stödkurs för dem bl.a. i , menväldigt många klarar av studierna på egen hand som de arbetar somundersköterskor.De sjuksköterskor som kommer från bl.a. och Bosnien måste görafler kompletteringar, eftersom de har en gymnasieutbildning tillsjuksköterska och vi fordrar högskoleutbildning. De får efter avklaratspråkprov gå kompletterande kurser på vårdhögskolorna. Det har vid etttillfälle anordnats speciella kurser för dessa sjuksköterskor. Staten bidrogmed pengar. Kurserna bestod av både teori och praktik och varade i 10månader.1.4 Avklarade språkprovNedan följer en beskrivning av vad som hänt mellan 1996 och 1999.Uppgifterna har förmedlats av en initierad och engagerad språkläraremed lång yrkespraktik.Det brukar ju ta för eleverna att läsa vidare och klara avpraktiken som kan vara olika lång, men läkare med specialistkompetensbrukar kunna gå snabbt framåt. Ett flertal av dem som gjorde provet bör ha fått sina legitimationer vid det här laget, men eftersom detsaknas uppföljning finns inga säkra siffror.Läkare1996 1997 1998 1999 Summa194 147 107 91 539Enligt en bedömning från utbildningsenheten bör minst hälften ha fåttsvensk legitimation. Men väldigt många saknar ännu legitimation.Sjuksköterskor1996 1997 1998 1999 Summa108 101 73 59 341Av dessa borde minst 200 ha fått legitimation.26 sjukgymnaster56 apotekare10 röntgenassistenter19 tandläkarehar klarat språkprovet.Tandläkare kan göra detta prov eller TISUS som är detbehörighetsgivande provet för utländska studenter som saknar svenskaoch som vill studera vid ett svenskt universitet.2 Åtgärder för att underlätta för invandradsjukvårdspersonal att bli legitimeradDet finns således här i landet många utländska läkare och sjuksköterskorsom inget hellre vill än att kunna återuppta det yrke som de en gångutbildat sig till. De vill känna att de gör en insats för det land som hartagit emot dem. Med uppsökande verksamhet och rätt stöd, t.ex. aktivhjälp med praktikplats, så har vi här en stor outnyttjad resurs, somrelativt snabbt skulle kunna förstärka vården. Arbetsförmedlingarna kananvända utbildningsbidrag för utbildningsinsatser. En annan åtgärd är attreservera ett riktat anslag till denna grupp sjukvårdsutbildade invandrarei samband med de återkommande Dagmaröverläggningarnamellan regeringen och . Detta bör ges regeringen tillkänna.3 De dåliga alternativen - stafettläkare och läkar-importI stället för att öka läkarutbildningen och bereda plats för desjukvårdsutbildade invandrare som redan finns i landet, så är man frånlandstingen i stället beredd att satsa på andra, i vissa fall tvivelaktiga,metoder för att få fram läkare och sjuksköterskor. Firmor med namn som"Rent a doctor" och "" och liknade har ökat kraftigt iVästsverige. Dessa firmor hyr ut stafettläkare och systrar till som regeldubbla kostnader. Detta hotar knäcka sjukvårdsstyrelsernas budgetar.Kvaliteten på doktorerna kan skifta men någon bakgrundskontroll kaninte göras p.g.a. uthyrningsförfarandet.3.1 LäkarimportEn ny företeelse är att man medvetet försöker "ragga" upp läkare frånEU-länder, t.ex. . Enligt EU-direktiven så räcker det om manåker ner till t.ex. och på plats ordnar svenskundervisning i sexmånader. Därefter räknas läkaren som behörig att utöva yrket i Sverige.Inget språkprov krävs. kan inte ställa några krav, och detär fritt fram för att anställa. Senaste exemplet är attchefsläkargruppen vid har föreslagitatt man ska tillämpa samma metod för att importera läkare från (GP 24/9 99). Av artikeln framgår att man inte ens kontaktatSocialstyrelsen. Vad man inte insett är att inte omfattas av EU-direktivet och rimligen minst lika hårda krav bör ställas på dessa läkaresom på de invandrade läkare som redan bor i landet.4 En etisk frågaEnligt vår mening är det synnerligen tveksamt om landstingen bör ägnasig åt den här typen av verksamhet som vi pekat på här ovan när visamtidigt har personer som kanske bott här och som satsat kraftoch energi på att återuppta sina gamla yrken blir avspisade avlandstingen. Detta är dock ingen fråga som primärt kan agera iförutom möjligtvis genom att ytterligare skärpa behörighetskraven, mendå måste vi sannolikt agera via EU. Däremot har riksdag och regering enmöjlighet att agera positivt genom att på ett aktivt sätt stötta dem somredan finns i landet och inget hellre vill än att göra en insats i densvenska sjukvården.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att underlätta för invandradsjukvårdspersonal att bli legitimerad i Sverige.Stockholm den 2 oktober 1999Stig ()()()()()Per ()