mot · GN02Ub227 · 1999-10-05 00:00:00 — Inte minst tror vi att många föräldrarmed invandrarbakgrund kommer att utnyttja möjligheten att aktivt väljaskola.Statistik från visar att barn till föräldrar med utländsk bakgrundär överrepresenterade i friskolor. Det är dessutom så att av demsom aktivt väljer och byter skolor anger mobbning i sin gamla skola som deövervägande skälet till bytet. Detta visar att friskolor fyller en mycketviktigt funktion. Det är dock viktigt att betona att det är mångfald ochkonkurrens om eleverna som är det viktiga inte att skolan drivs i en specifikorganisationsform.Vi tror att kraven från föräldrar och elever på mer av valfrihet ochmångfald kommer att växa sig allt starkare. De långa köerna till friståendeskolor och det rekordstora intresset att starta friskolor är två av fleratydligatecken på detta. Bara har antalet ansökningar om att få starta friståendegymnasieskolor ökat med och gällande grundskolor med 15procent. För tillfället går av landets skolelever i en friståendeskola.4.3 Krav på tydligt ledarskapOm skolan skall lyckas vända den pågående trenden av fler elever sominte uppnår betyget Godkänd och minska antalet avhopp frångymnasieskolan krävs ett tydligt och starkt ledarskap. Krav på tydligtledarskap gäller alla som är inblandade i skolans verksamhet.De statliga utbildningsinspektörernas rapport ger dock den motsatta bildenav landets rektorer. I den rapporten träder en bild fram som beskriver hurrektorernas arbetstid nästan uteslutande rör administrativa frågor. De ägnaringen eller liten del av sin arbetstid åt att föra personliga utvecklingssamtalmed skolans lärare och syns nästan aldrig till i något klassrum.4.4 Krav på kunniga lärareElever och föräldrar kommer i längden inte att acceptera skolor som liderbrist på duktiga, engagerade och kunniga lärare. Vi menar att behovet avfler ingångar till läraryrket och flexiblare anställningsformer måsteprövas. Det pågår en dragkamp om personer som är utbildade i viktigaämnen som naturvetenskap och matematik. Duktiga lärare med inriktningmot matematik och data, teknik och naturvetenskap lockas tillnäringslivet av betydligt attraktivare arbetsvillkor och löner.4.5 Krav på utvärderingNär det blir naturligt och självklart att alla elever och föräldrar aktivtväljer skola kommer kraven också att bli allt större på att skapa ochtillhandahålla en väl fungerande utvärdering av skolan.Föräldrar och elever kommer inte att acceptera att skolan förblir en sektorav samhället där alla bidrar med medlen, men få eller inga vet vad somkommer ut i den andra änden i form av elevers förvärvade kunskaper.En kontinuerlig utvärdering av skolan kommer dessutom att kräva attuppföljning och kontroll av skolornas resultat och kvalitet utförs av någonfristående och oberoende institution, som uppfattas stå helt fri från regeringoch riksdag, stat och kommun.5 En reformpolitik för grundskolan5.1 Fritt skolval och fria skolorAlla elever skall oavsett bostadsort fritt kunna välja skola inom och överkommungränserna. Ingen kommun skall kunna stoppa en elev som villbyta skola.Gällande skollag ger eleverna rätt att välja skola med vissa begränsningarsom har att göra med närhetsprincipen. Dessa begränsningar innebär konkretatt om många elever vill gå i en skola och alla inte får plats, så har de eleversom bor närmast den populära skolan förtur. De elever som inte får platsplaceras då i andra skolor.Det finns en utbredd rädsla för vad ett fritt skolval kaninnebära. Många kommuner informerar därför inte elever och föräldrar omderas rätt att välja. Detta måste ändras.Skolan är till för eleverna och organisationen skall anpassas efter elevensval, inte den lokala skoladministrationens intressen. När rapporter frånSkolverket visar att det sätt på vilket resurserna prioriteras i många fallutgårfrån andra faktorer än elevernas behov, då är även det en tydlig signal attskolväsendet i prioriterar fel.Alla skolor skall bli självständiga och fria skolor. Oavsett driftsform skallde ges likvärdiga möjligheter och arbeta under rättvisa konkurrensvillkor. Jumer utrymme den lokala skolledningen ges att utforma skolans verksamhet,desto större möjlighet att ett bra skolklimat utvecklas, vilket i sin tur är detsom avgör resultaten. Vi förordar att ges i uppdrag att genomföraen utvärdering av hur friskolereformen påverkat elevernas resultat i skolan.5.2 Garantera alla elever likvärdiga möjligheterModerata samlingspartiet förordar att ansvaret för i första handgrundskolans finansiering tas över av staten. Att låta ena handenfinansiera skolans verksamhet och den andra stå för de övergripandemålsättningarna har inte varit en framgångsrik konstruktion för elevernaoch skolans samlade resultat.Staten skall ange de nationella målen och garantera samtliga elever deresurser som krävs för en likvärdig utbildning. Kommunernas roll bör varaatt ansvara för samhällets åtagande och genomförande av skolplikten.Kommunerna skall även kunna genomföra lokala satsningar på skolan utöverden skolpeng som förs direkt till den skola eleven väljer.Detta innebär att en klar linje skapas mellan satsade resurser och uppsattamål. Det är av avgörande betydelse att skolorna ges en självständig roll ochatt mångfald och konkurrens stimuleras. Ansvaret blir tydligare.Övergripande är regering och riksdag ansvarig för skolans utveckling och påskolnivå är rektor ansvarig.5.3 Säkerställ att alla elever når kunskapsmålenAtt förmedla kunskap skall vara varje skolas centrala mål och uppgift. Påvarje skola - fristående såväl som - gäller de nationella målenför skolan. Skolorna skall ges frihet att på olika vägar uppnå de resultatsom krävs för att alla elever skall kunna klara vidare studier och fungeraväl i arbetsliv och som samhällsmedborgare.En skola för bildning handlar om elevernas allsidiga utveckling. I ettkunskapssamhälle och inte minst i en internationaliserad värld krävs godakunskaper i naturvetenskapliga ämnen, och om , och övrigavärldens historia och litteratur, kultur och musik. Kreativitet stimuleras avmångfald och olika infallsvinklar. Förmåga att arbeta över traditionellaämnesgränser och med olika perspektiv är viktiga ambitioner för den godaskolan.Det pågår ett arbete inom i syfteatt ta fram förslag till en gymnasieexamen. Detta uppdrag bör utvidgas till attäven omfatta . Uppdraget bör omfatta att se över olika metoderatt åstadkomma en kontinuerlig kunskaps- och kvalitetssäkring.Betyg skall vara en naturlig del av undervisningen i den allmänna skolan.Rättvisa och rättvisande betyg är ett bra stöd för lärare, elever och föräldrar.De utgör en bild av vad eleven kan och har lärt sig. Betyg skall ges oftare,tidigare och i fler steg jämfört med . Möjlighet för skolorna att ge betyg iordning och uppförande skall också införas.Den utveckling i gymnasieskolan som präglas av alltfler avhopp och alltfärre elever som blir behöriga till högre studier har till stor del sin grund igrundskolan. Det individuella programmet inom gymnasieskolan får alltflerelever som en konsekvens och logisk följd av att misslyckatsmed sin grundläggande uppgift. Enligt vår mening skall ingen elev kunnalämna utan att ha nått de grundläggande och nödvändigakunskapsmålen inom alla ämnen.För att uppnå systematik och god kontroll över att alla elever faktiskt gesden hjälp de har rätt till och uppnår de nationella målen förordar vi attriksdagen ger regeringen i uppdrag att ta fram förslag för införande av enobligatorisk grundskoleexamen.En grundskoleexamen kan utformas så att bedömningen av vad elevernakan delvis görs av andra än direkt berörda lärare, vilket för många kanuppfattas som positivt. En grundskoleexamen kan vidare bidra till att höjagrundskolans status när resultaten lyfts fram i offentlighetens ljus på ett heltannat sätt än idag5.4 Undervisning på entreprenadDen snabba kunskapsutvecklingen och därmed lärarrollens förändring,liksom svårigheterna att rekrytera utbildade lärare till skolan innebäroberoende av varandra att nya vägar måste sökas. Vi anser att skolan merän måste ta vara på kompetens utanför skolans väggar och att nyaanställningsformer som en väg för att öka yrkets attraktionskraft måsteprövas.Moderata samlingspartiet förordar att skolornas möjlighet att lägga utundervisning på entreprenad släpps fri. Detta skulle ge skolorna bättremöjligheter att värna undervisningens kvalitet som värderingen avgoda lärarinsatser skulle bli mer rimlig.Fler entreprenader förändrar skolans struktur och organisation. Att mer avundervisningen kommer att utföras av personer som inte är tillsvidare-anställda lärare är både bra och ofrånkomligt. Till det positiva hör att läraredärmed kan ha bättre kunskaper och mer erfarenhet från annat arbetsliv änskolan. Man kan också på goda grunder antaga att fler entreprenader innebärstörre variation i pedagogik och arbetsformer ur ett elevperspektiv. Samtidigtinnebär ökad rörlighet i kollegiet också svårigheter och nya frågeställningar,dock knappast några som inte kan överbryggas.5.5 IT och aktuella läroböcker i skolanAlla elever skall ges tillgång till dator med access till Internet viahöghastighetsuppkopplingar. Datorn och dess efterföljare skall utgöra ettlika självklart hjälpmedel i skolan som papper, penna och suddgummitidigare var och fortfarande är.Elektronikens intåg i skolorna symboliserad av datorn kommer att innebärahelt nya pedagogiska förutsättningar och ökade möjligheter att förmedla enhögkvalitativ undervisning. Lärarens förmåga och pedagogiska kunnandeblir allt viktigare. Ett ökat användande av datorn och informationsteknikenger nya möjligheter till individualiserad undervisning.Vår övergripande satsning på IT i skolan är tredelad: För det första enutbyggnad av den digitala infrastrukturen. För det andra, utbildnings-satsningar som skall innehålla digitala kunskapsprov i syfte att höja lärarnasIT-kunnande. För det tredje, satsningar på projekt gällande digital distans-utbildning.Alla elever skall ha rätt till moderna och aktuella läroböcker. Det bordevara en självklarhet, men så är tyvärr inte fallet. Boken är och skall förbli endel av vårt kulturarv och måste även framgent utgöra en naturlig del av allaelevers vardag. Det är fullt förståeligt att elevernas intresse för studierminskar om många läroböcker inte ens är hela och än mindre aktuella.Läromedel svarar för en mycket liten del - ca per elev och år - avden totala summa som satsas på skolan. Den andelen bör öka.5.6 Stärk intresset för naturvetenskap och teknikArbetet med att öka intresset för naturvetenskap och teknik måstepåbörjas redan i . Det räcker inte att marginellt öka antaletstudieplatser i högskolan när intresset är lågt för naturvetenskap ochteknik i grundskolan.Fler duktiga lärare måste lockas till . Det kräver att lärarna geskonkurrensmässiga arbetsvillkor. En jämförelse mellan civilingenjörernasoch lärarnas löneutveckling förklarar till en betydande del varför framför alltmanliga lärare med inriktning mot naturvetenskap och matematik lämnarskolan för lönsammare arbeten i näringslivet.Att åstadkomma högre löner för duktiga lärare kan bara ske omkommunernas monopol bryts när det gäller att driva skolor. Det är genommångfald och konkurrens som ger valfrihet som utrymme skapas för bättrearbetsvillkor för lärarna. Det är oansvarigt att tro att framför allt ungaläraremed naturvetenskaplig kompetens ska stanna kvar på arbetsplatser sompräglas av låga löner, ansträngande arbetsmiljö och små möjligheter attpåverka skolans verksamhet. Utan duktiga lärare i exempelvis natur-vetenskap och matematik kommer inte de svenska elevernas resultat att nåinternationell toppklass, vilket krävs bl. a. om skall lyckas examinerabetydligt fler civilingenjörer av hög kvalitet.5.7 Stärk skolans ledarskapSkola kräver ett aktivt ledarskap. Flera aktuella utvärderingar av skolanvisar att ledarskapet bl.a. på skolledningsnivå inte fungerar väl.Såväl stat som skolhuvudmännen måste ta sin del av ansvaret för attmodernisera skolans organisation och ledning. Rektorerna måste bli synliga iskolan. Skolans rektor måste vara pedagogisk ledare och får inte som i dagnästan helt uppfyllas av administrativa sysslor.Att utöva ett tydligt och aktivt ledarskap innebär bl.a. utöver personal-ledning att redan från och med elevernas första skoldag tydliggöra de regleroch förhållningssätt som alla i skolan skall visa varandra. Det är ett svek moteleverna att inte på allvar ta itu med de ordningsproblem som trots allt finns imånga skolor. Det ankommer i första hand på skolans rektor att fullgöradenna uppgift i samverkan med lärare och föräldrar.En statlig rektorsutbildning kan inte lösa skolans ledarskapsproblem, ävenom ledarskapsutbildning är nödvändigt för att klara uppgiften. Skolan måsteockså bli en attraktiv arbetsplats för individer med intresse, kunskap ocherfarenhet av ett mångsidigt ledarskap. För att så skall ske behövs mer avmångfald och konkurrens inom skolväsendet. Det behövs vidare mer avsamarbete och samverkan mellan skola och näringsliv bl.a. i form av nätverkoch mentorsprojekt.5.8 Bredda rekryteringen av lärareEngagerade och kunniga lärare är skolans viktigaste resurs. Trots attlärarhögskolorna tilldelas fler och fler studieplatser ökar inte antaletexaminerade lärare. De mål som satts upp av regeringen gällandeexaminerade lärare kommer inte att uppfyllas.Många av de duktigaste lärarna lämnar dessutom skolan för mer välbetaldaarbeten i näringslivet. Det är vidare så att allt färre män söker sig tillläraryrket. Inte minst märks detta i de naturvetenskapliga ämnena och imatematik.Moderata samlingspartiet anser att rekryteringsbasen för lärare måstebreddas. Den svenska lärarkåren tillhör de äldsta i , vilket kommer attmedföra omfattande pensionsavgångar i början av . För attkunna rekrytera, behålla och erbjuda lärarna stimulerande utvecklings-möjligheter krävs en modernisering och förnyelse av skolan som arbetsplats.Inför tydligare karriärvägar i form av bl.a. fler lektorstjänster i skolan.Läraryrket skall öppnas för individer som vill byta yrke utan att behövagenomgå studier på och för studerande med skildaämnesinriktningar. Skolan behöver lärare med olika erfarenheter ochbakgrund.Enda sättet för skolväsendet att kunna möta den konkurrensen är att brytadet kommunala skolmonopolet och uppmuntra fler att driva egna skolor iolika verksamhetsformer. Det måste också bli naturligt att lärare kan arbetasom egna företagare, utan att byta yrke. Det finns redan bemanningsföretagsom ser till att skolor har vikarier när problem uppstår. Denna verksamhetoch andra kommer snabbt att utvecklas vidare om skolorna ges ökademöjligheter att rekrytera kompetens utifrån.Vi förordar att regeringen ges i uppdrag att ta fram ett förslag ominförande av lärarcertifikat. Den kvalitetssäkring som det förutsätter skallinnefatta både kontroll av ämneskunskaper och pedagogisk förmåga.Lärarcertifikaten bör tidsbegränsas. Möjligheter bör skapas så att läraren kanfå fort- och vidareutbildning enligt en individuell utvecklingsplan. Alla lärarebör ges bra möjligheter till vidareutbildning i praktisk användning av datorersåväl som användande av informationstekniken i övrigt. En väg att pröva ärdigitala kunskapsprov.Det är viktigt att nuvarande lärarutbildning moderniseras. Det behövs föratt bättre kunna svara mot de krav som ställs på dagens lärare. Angeläget äratt lärarkandidaterna ges en bättre ledarskapsutbildning och får möjlighet tillyrkespraktik tidigt.Gedigna ämneskunskaper blir allt viktigare. Den snabba kunskapsut-vecklingen, liksom informationsflödet, kräver en gedigen kunskapsgrund hosde lärare som skall handleda elever i kritiskt tänkande och bedömning avolika informationer. Samarbetet mellan skolan och lärarutbildningarna måsteförbättras. Detta är inte minst viktigt för att ge lärarkandidaterna och derasutbildare ökad kunskap om skolornas vardag.5.9 Inför ett fristående nationellt kvalitetsinstitutModerata samlingspartiet föreslår inrättandet av ett nationellt friståendekvalitetsinstitut. Att granska och utvärdera utbildningens kvalitet skallges högsta prioritet. Det kräver en ny organisation och attutvärderingsarbetet kan bedrivas fristående och inte som en del av denpolitiska sfären.Ett fristående kvalitetsinstitut skall - på ett helt annat sätt än Skolverkethaft möjlighet till - ges i uppdrag att fokusera på och granska skolanskvalitet. Det behövs för att öka utvärderingarnas trovärdighet och legitimiteti omvärldens ögon. Elever och föräldrar likaväl som lärare och rektorerbehöver få värdefull information om hur deras skola fungerar.Kvalitetsinstitutets utvärderingar skall användas för att förbättra skolansresultat och sätt att arbeta.Moderata samlingspartiet förordar att regeringen tillsätter en arbetsgruppmed uppgift att dra upp riktlinjer för arbetet vid ett nationelltutvärderingsinstitut. I utredningsarbetet skall organisation och arbetsformerför institutet presenteras. främsta skolforskare och ledandeföreträdare för kvalitetsmätningar skall kunna engageras i institutets arbete.Internationella kontakter och samarbete vad avser utvärdering övernationsgränserna skall vara en naturlig del av institutets arbete.Vi föreslår att avsätts föruppbyggnad av ett fristående nationellt kvalitetsinstitut.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolans uppdrag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenska språkets betydelse,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fritt skolval och fria skolor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alla elevers rätt till likvärdiga möjligheter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att säkerställa att alla elever når kunskapsmålen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om undervisning på entreprenad,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om IT och aktuella läroböcker i skolan,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stärka intresset för naturvetenskap och teknik,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rekrytering av lärare,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av ett fristående nationelltkvalitetsinstitut.Stockholm den 29 september 1999Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()