mot · GN02Bo233 · 1999-10-05 00:00:00 — Vid all form av bostadsplanering måste mark avsättas i syfte attäldre ska kunna bo kvar i sin invanda miljö.Investeringsbidrag för anordnande av ungdoms- ochstudentbostäderBostadssituationen för ungdomar och studenter fortsätter att försämras.Bristen på bostäder motverkar ett decentraliserat högskolesystemkaraktäriserat av mångfald. I står t ex 14 000 studenter ibostadskö. Den sociala snedrekryteringen till den högre utbildningenökar. En konsekvens av att över 250 000 ettor försvann under 1980-taletär att ungdomsbostadsbristen blivit katastrofal. Ungdomar konkurrerarinte bara med varandra om de bostäder som finns. De konkurrerar ocksåmed andra nytillträdande och splittrade hushåll som kan tänkas efterfrågasmå lägenheter. Alltfler studenter flyttar till högskoleorterna. Fleratvingas ta en bostad långt från högskolan eller skaffa bostad i det vanligabostadsbeståndet med alltför höga hyror. På vissa håll får studenternatränga ihop sig så att studiemiljön blir ohållbar. Vissa studenter lockas inpå en svart hyresmarknad. Vissa högskoleorter, t ex , saknarhelt handikappanpassade studentlägenheter. Det är en självklarhet atthandikappanpassade studentbostäder skall finnas integrerade i detvanliga studentbostadsbeståndet.Ansvaret för studentbostadssituationen vilar på såväl stat som kommun.Staten formulerar regler som påverkar bostadsfinansieringen. Staten fördelarockså högskoleplatser. Kommunerna har ansvaret för att tillgodose bostads-bestånd efter efterfrågan. Endast fem kommuner har infört bostadsgaranti förstudenter, nämligen , , , och . Ensamverkan mellan staten och kommunerna kan ske på flera sätt. Dekommuner som ger bostadsgaranti kan marknadsföras som goda exempel.Bostadssituationen kan bli en parameter för tilldelning av nya högskole-platser. Stimulansmedel för byggande av studentbostäder kan ges. Det ärockså viktigt att kommunerna får kännedom om det antal nyahögskoleplatser de beviljas. I anslutning till att kommunerna tar framsärskilda ungdomspolitiska program bör också behovet av bostadsinforma-tion och bostadsplanering för unga behandlas.Riksdagen beslutade om ett tillfälligt investerings-bidrag för att stimulera byggandet av studentbostäder. Bidraget lämnas medmax per studentrum i projekt som påbörjas 1oktober 1996-31 december 1999. utvidgades stödet att gällaäven bostäder för ungdomar på grund av att bristen på lämpliga ungdoms-bostäder var påtaglig i många kommuner. I budgetpropositionen för 1999föreslogs att stödet skulle avvecklas och att ansökningar som kom in tilllänsstyrelsen efter inte skulle få del av bidraget. Motivetför avvecklingen var bl a att intresset för bidraget anses ha varit svagt.Att efterfrågan på studentlägenheter varit mindre än vad som beräknadesvid stödets införande 1996 berodde sannolikt på ett flertal faktorer. En faktorvar den tid det tar att projektera och starta upp ett projekt. Det handlar oftaom . En annan faktor var säkerligen också de höga bostadskostna-derna i nyproduktion bl a genom minskade subventioner. Genom ryckigheteni regeringens förslag kom det utvidgade stödet till ungdomsbostäder attendast ha gällt . Därmed fick detta stöd aldrig en chans. Ibudgetpropositionen 1999/2000 väljer regeringen att helt avsluta dettaprojekt med att överföra 20 miljoner från anslaget för räntebidrag. Kort-siktiga system leder till instabilitet på marknaden.Kristdemokraterna anser att det är angeläget att stimulera utbyggnaden avstudentlägenheter under den utbyggnadsperiod som pågår för högskolor ochuniversitet. Investeringsbidrag för byggande av studentbostäder och andraungdomsbostäder bör därför fortsättningsvis utgå. Reglerna måste förenklasoch summan höjas till per lägenhet. För detta ärKristdemokraterna i årets budget beredda att ytterligare anslå 20 miljonerkronor utöver regeringens förslag. Arbetslösheten hos byggnadsarbetarna ärfortfarande hög på många orter, vilket ytterligare förstärker vikten avinvesteringsbidraget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mål och visioner för familje- och boendepolitik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om olika grupper av hemlösas situation,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om olika forskningsåtgärder avseende psykiskaproblem och hemlöshet,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om frivilligorganisationernas roll för de hemlösassituation,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om boendesegregationen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kulturmiljöer och arkitekturfrågor,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning av arkitekter m.fl. i handikapp-kunskap,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om brottsförebyggande bostadsplanering,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöhänsyn i boendet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en ökad satsning på förbättradinomhusmiljö,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nationellt handlingsprogram för innemiljö,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om villkoren för bostadsrätterna,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fastighetsskatten,114. att beslutar om sådan ändring i lagen om bostads-bidrag (SFS 1993:737) att den samlade familjeinkomsten utgör grundför bostadsbidraget,15. att beslutar att den bidragsgrundande bostadsytan be-stäms enligt regeringens ursprungsförslag i proposition 1996/97:186,innebärande en utökning med per boendekategori, jämfört meddagens regler,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om höjning av bostadsbidragen med per barnoch månad fr.o.m ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bidragsperioderna görs halvårsvisa församtliga hushåll med bostadsbidrag,18. att hos regeringen begär förslag om ett nytt bospar-system,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att vid bostadsplanering avsätta mark med syftetatt äldre skall kunna bo kvar i sin invanda miljö,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om handikappanpassade studentbostäder integreradei det övriga studentbostadsbeståndet,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om investeringsbidrag om per student-bostad för anordnande av bostäder för studenter,22. att med följande ändringar i förhållande till rege-ringens förslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt följandeuppställning:23.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar )1 Yrkande 13 hänvisat till SkU.2 Yrkandena 2-4 hänvisade till SoU.