mot · GM02Sk17 · 1999-01-22 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk17av m.fl. (kd)med anledning av förs. 1998/99:RR3 revisorers förslag angående resursförstärkning till skattemyndigheternas kontrollverksamhetI en rapport kallad "Skattefel och skattefusk" somRiksskatteverket överlämnade i anslutning till sinårsredovisning redovisas att svenska folket och de svenskaföretagen i stor utsträckning är beredda att betala sin skatt -så länge alla andra eller åtminstone nästan alla andra ocksågör det. Tilltron till skattemyndigheternas förmåga attbekämpa skattefusket är dock inte lika tillfredsställande varesig bland allmänheten eller bland företagen.Vi kristdemokrater anser att förändringar i skattesystemet måste göras delsför att sänka det totala skattetrycket, dels också för att skattesystemet ochskattelagstiftningen skall bli mer överblickbar och uppfattas som mer rimligav allmänhet och näringsliv. Vi anser dock att de lagar och reglersom vi nu har måste efterlevas och genomdrivas. Det är ett problem att intesamtliga skattepliktiga inkomster och reavinster som ska deklareras i Sverigeverkligen redovisas i deklarationen.Genom skattebrottsligheten, bland annat som en följd av den stora "svartamarknaden" åderlåts samhällets resurser på varje år.Riksskatteverket uppskattar att det totala skattefelet ligger i storleks-ordningen . Vidare snedvrids konkurrensförhåll-andena, och den svenska affärsmoralen försämras på ett negativt sätt, ochytterst går den demokratiska kontrollen över stora delar av samhället omintet.Det är viktigt att skattemyndigheterna för att komma åt skattefusk harresurser för effektiva kontrollmöjligheter som garanterar rätts-säkerheten.Riksdagens revisorer har genomfört en granskning av resultatet ocheffekterna av de extra resurser som skulle tilldelas skatteförvaltningen underen femårsperiod /94. Revisorerna har i granskningenfunnit att den tillfälliga resursförstärkningen gett flera positiva effekter,menockså några mindre positiva.De extra medlen har bidragit till att den angelägna omstruktureringen avskatteförvaltningen påskyndats, att nya arbetsmetoder utvecklats, att nykvalificerad personal har kunnat rekryteras och kompetensutvecklingenförstärkts. En annan positiv iakttagelse i granskningen är att service och denförebyggande kontrollverksamheten prioriterats . Mer lång-siktiga utvecklingsprojekt, förebyggande verksamhet och kompliceradeekobrottsrevisioner har däremot inte prioriterats.De extra medlen har inte använts till att effektivisera indrivningen ochrevisorerna befarar att insatserna mot eko- och skattebrott inte prioriteratstillräckligt. I sin rapport pekar revisorerna också på skattemyndigheternasproblem att bedriva ett effektivt samarbete med polis- och åklagarmyndig-heter. Revisorerna konstaterar vidare att kronofogdemyndigheterna inte varitmed i planeringen och genomförandet av verksamheten.Resursförstärkningen till skatteförvaltningen budgetåren 1993/94 till1995/96 uppgick till . har redovisat attresursförstärkningen gett ökade skatteintäkter i form av taxeringshöjningarpå ca . Härtill kommer en preventiv effekt som inte gåttatt beräkna men som tidigare bedömt uppgå till en till tvågånger den direkta intäkten.En rad faktorer reducerar dock det belopp som redovisat,bland annat överklaganden och periodiseringsfel. revisorerbedömer att det belopp som faktiskt kommer att inbetalas blir ca 3 miljarder,det vill säga ungefär sex gånger de extra resurser som tillfördes.Det beloppsmässiga resultatet blev inte det som kalkylerades när riksdagenbeslutade om de extra medlen. Kritik har framförts, inte bara frånrevisorerna, mot sättet att styra skattekontrollen med avkastningskrav. Kritiksom vi kristdemokrater delar.Det är olämpligt att styra skattekontrollen med direkta avkastningskrav,vissa utredningar kan till exempel vara mycket viktiga ur preventivthänseende utan att leda till höjda taxeringar. Ett uttalatavkastningskrav främjar inte heller den balans mellan service och kontrollsom bör eftersträvas. Avkastningskrav kan vidare medföra risker ur rätts-säkerhetssynpunkt.Kristdemokraterna delar i mångt och mycket de slutsatser revisorerna drarefter sin granskning och efter remissinstansernas synpunkter när det gällervikten av att uppmärksamma arbetsmetoder för att säkerställa rättssäker-heten, när det gäller utvecklingsarbete för att kontrollverksamhetenytterligare skall bidra till preventiva effekter samt när det gäller arbets-metoder för förebyggande skattekontroll.På senare tid har resurserna minskat för kontrollverksamheten, vilketregeringen i budgetpropositionen själv medger är ett trendbrott och kantolkas så att det inte längre varit möjligt att freda denna verksamhet motneddragningar på grund av det generella besparingskravet.Revisorerna menar att en starkare styrning från regeringen medlägre besparingskrav kunde ha gett skattemyndigheterna den långsiktighetoch kontinuitet i planeringen som skatteförvaltningen behöver.Skattemyndigheterna har som de extra medlen utbetalatsredovisat ett stort anslagssparande, som bland annat förklarats med denosäkerhet som finns i förvaltningen beträffande de ad hoc-åtgärder sommyndigheterna utsätts för. Det råder tyvärr en osäkerhet om framtidabudgetramar vilket medför svårigheter för myndigheterna att planeraverksamheten och anställa personal. Anslagssparandet vid myndigheten sågssom en beredskap inför kommande sparbeting. Medlen har börjat tas ianspråk.Riksskatteverket gör bedömningen att medelsförbrukningen i framtidenkommer att öka år för år. Dessutom konstaterar verket att det redan nu varitsvårt att avdela tillräckligt kompetent personal för kontrollen av de minstaföretagen, och att vissa bedrägerier mot mervärdesskattesystemet inte harkunnat förhindras.Flera skattemyndigheter har framhållit vikten av långsiktighet ochkontinuitet i planeringen och uppbyggnaden av kontrollverksamheten i ställetför kortsiktiga resurstillskott, något som revisorerna delar.Kristdemokraterna föreslog redan i samband med höstens budgetarbete attytterligare skulle avsättas till skatteförvaltningen,och vi kan bara beklaga att majoritet inte redan då ville satsa påen långsiktig resursförstärkning.För att ta tillvara de positiva effekter som en resursförstärkning kan ledatill utan att riskera de negativa effekter kortsiktiga resurstillskott medavkast-ningskrav kan skapa behöver skatteförvaltningen ett permanent resurstillskottoch förutsättningar för en långsiktig planering och utveckling av verksam-heten. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av långsiktighet och kontinuitet förskattmyndigheternas kontrollverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av extra resurser till skattemyndigheternaskontrollverksamhet.Stockholm den 20 januari 1999Helena Höij (kd)()()()()()()Per ()()()()()()()