mot · GN02Bo517 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo517av , ()BygglovsprocessenI propositionen 1998/1999:62 skrev regeringen att inte tillräckliga skälfinns för att nu gå in och ändra i den bygglovsprocess för tillsyn ochkontroll som gäller , trots att i sin utvärderingframfört flera ändringsförslag. Istället skulle gå ut medinformationsinsatser för att förbättra tillsynen och kontrollen. Detta blevockså beslut.Detta förvånar nog många som upplevt den turbulens som de ändradereglerna förorsakat. Enligt dessa så är det byggherren som har detövergripande ansvaret för att byggnader får de tekniska egenskaper somföreskrivs. Detta ansvar måste gälla fullt ut så att alla funktioner ochegenskaper enligt både civilrättsliga och offentligrättsliga krav tillgodosesinnan ett beslut om att investera i byggobjektet fastställs. händer det attett godkänt byggobjekt hos den kommunala senareunderkänns av när räntebidragsbeviljandet skall ske.Denna situation är naturligtvis otillfredsställande och åtgärder bör vidtagasför att säkerställa byggkontrollen i byggprocessen. Detta är viktigt avekonomiska skäl för den som bygger, men också av kvalitets- ochtrygghetsskäl för dem som skall bo.1 Bygganmälan och samrådIdag räcker det med att byggherren före byggstart anmäler attbyggprojektet skall sätta igång, naturligtvis förutsätts att bygglov tidigarebeviljats. kan räcka för små och enkla åtgärder, men störreobjekt bör anmälas mycket tidigare. För större och medelstora objekt bördet vara obligatoriskt med minst två byggsamrådsmöten i samband meden bygganmälan. Vid större objekt kan det vara lämpligt med ettslutsamråd före byggstart. Detta förutsätter naturligtvis att bygganmälansker . Detta bör ges regeringen till känna.2 BygglovsavgifterFör att insats rörande beslut om upprättadkontrollplan för byggobjektet, byggsamråd och eventuell övervakning avatt de tekniska egenskapskraven skall kunna tillgodoses, krävs olikamängd insatser beroende på byggobjektets omfattning och komplexitet.Därför bör avgiften för bygganmälningsärenden kunna differentieras, såatt de motsvarar nämndens faktiska arbete, något som ävenByggkvalitetsutredningen föreslog i SOU 1997:177. Detta bör gesregeringen till känna.3 KvalitetsansvarigByggherren skall utse en kvalitetsansvarig. Denne skall garantera att denkontrollplan som upprättats för byggobjektet följs enligt uppgjord plan.Det innebär inte med säkerhet att de kvaliteter som samhället ställer påbyggobjektet enligt PBL finns med. En kontrollplan är alltså ingenkvalitetssäkring och den kvalitetsansvarige ingen garanti för attsamhällets krav för byggobjektet tillgodoses. Den kvalitetsansvarige bördärför se till att byggherrens kontrollplan tillgodoser samhällskraven ochatt de genomförs på ett tillfredsställande sätt. Det förutsätter att enkontrollplan enligt PBL alltid upprättas efter ett byggsamråd. Denkvalitetsansvarige skall närvara vid byggsamråd, besiktningar och andrakontroller. Detta bör ges regeringen till känna.4 har svårigheter att leda sina ärenden till slutintyg.Detta sker t.ex. när den kvalitetsansvarige inte får fram de intyg somkontrollplanen kräver eller en begärd färdigställandeanmälan intelämnats in. Byggherren upplåter ofta byggnaden för användning utanbyggnadsnämndens kännedom. har då svårigheter attutföra tillsyn och få rättelser utförda.Det är väsentligt att får kännedom om när en byggnadtas i bruk, för att ha möjlighet att pröva beslut om användningsförbud ellerför kontroll av ventilationssystem eller brandtekniska installationer som dåskall vara i driftklart skick. Detta kräver att det blir obligatoriskt att göraslutanmälan till om att bygget är färdigt att tas i bruk.Det är byggherren och inte den kvalitetsansvarige som bör göra enslutanmälan, eftersom det är byggherren som är ytterst ansvarig för attbyggobjektet följer samhällskraven. Denna slutanmälan bör omfatta ettslutintyg om att utförandet av byggprocessen skett i överensstämmelse medbygglovsbeslutet. Anledningen till detta är den oroande utvecklingen avåtgärder som inte stämmer överens med det tidigare bygglovsbeslutet.Byggherrens anmälningsskyldighet och intygande enligt ovan bör föreskrivasi lag för att poängtera vikten av denna handling. Om inte byggherren gör ensådan anmälan kan utkräva en särskild avgift enligtkapitlet 10, 6 § PBL. För att poängtera vikten av att förslagen omanmälningsskyldighet och krav på slutintyg är viktiga handlingar bör densärskilda avgift som kan tas ut vid försummelse av att t.ex. enkvalitetsansvarig ej utsetts, höjas. Detta bör ges regeringen till känna.5 Varsamhetskrav i värdefull bebyggelseI tidigare lagstiftning kunde förhindrabygglovspliktiga inre ändringar som ansågs förvanska byggnaden,genom att inte ge bygglov. I den nya lagstiftningen är inte inreförändringar lovpliktiga och därmed inte möjliga att förhindra.Byggnadsnämndens enda möjlighet är att i kontrollplanen ställakrav på ett utlåtande från en fristående sakkunnig. Den sakkunnigesutlåtande är dock inte grund för myndighetsbeslut och sanktionerna vidöverträdelser är svaga. Detta har lett till ett betydligt sämre skydd försärskilt värdefulla byggnader. En kommun har rätt att utökabygglovsplikten för särskilt värdefulla byggnader när det gällerunderhållsåtgärder, men däremot inte för inre förändringar. Detta börvara möjligt och kräver en ändring av PBL kapitel 8, 6 §. Detta bör gesregeringen till känna.6 TillsynsansvaretI det tidigare kontrollsystemet då byggnadsnämnderna utförde bådegranskning och besiktning av byggnadsärenden var behovet avöverordnad tillsyn inte så stort, eftersom det var mycket konkret till sinnatur. Dagens system är mer komplicerat eftersom det berör fler parteroch byggreglerna är mer målformulerade än tidigare.Boverket är den myndighet som ska förtydliga de tekniskaegenskapskraven, genom att utfärda byggföreskrifterna. Däremot är detlänsstyrelserna som skall bevaka och utöva tillsyn över byggnadsväsendet ilänet. saknar sannolikt resurser för att utöva den formen avtillsyn. Frågan om tillsynen bör närmare utredas av t.ex. isamarbete med länsstyrelserna och . Detta bör gesregeringen till känna.7 Hemställan7 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bygganmälan och byggsamråd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bygglovsavgifter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den kvalitetsansvariges roll,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om slutanmälan vid byggnation,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om varsamhetskrav gällande värdefulla byggnader,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsynsansvaret för det som byggs.Stockholm den 1 oktober 1999Owe ()()()()()()()()Per ()()