mot · GN02N350 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N350av , ()Nya fossilgasledningar genom Sverige1 Bakgrund1.1 Planer på en ny svensk fossilgasledningFossilgasen har funnits som en joker i spelet om det svenskaenergisystemet under snart två decennier. Nuvarande ståndpunkthärstammar från de riktlinjer för fossilgasens användning som riksdagenuttalande , nämligen att investeringar i rörledningar och inköp avfossilgas skall ske efter strikt kommersiella principer. Gasen skall avegen kraft konkurrera på den svenska marknaden. De kommersiellaförhandlingarna skall genomföras på företagsnivå, vilket innebär attstaten inte skall engagera sig i ekonomiskt stöd till fossilgasprojekt. I detenergipolitiska beslutet upprepades att landets elförsörjning skalltryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helstinhemska och förnybara, energikällor samt på en effektivenergianvändning. har fastlagt att användningen av fossilabränslen skall hållas på en låg nivå i enlighet med åtaganden attuppfylla Kyotoöverenskommelsen.Också på nordisk nivå har diskussionerna pågått . Ett resultat av dettaär den s.k. Bergendeklarationen från , i vilken de nordiskastatsministrarna underströk betydelsen av utvecklingen av ett integreratfossilgasnät i . De nordiska energiministrarna har sedermeratillsatt en särskild arbetsgrupp för att följa upp Bergendeklarationen vadgäller utbyggnaden av fossilgasnätet och för att studera underlaget för störregasprojekt. har tagit fram rapporter om hur fossil-gasnätet bör byggas ut.Utöver detta har även fört samtal direkt med den storagasleverantören , främst vid president besök i idecember 1997. Som ett resultat av detta undertecknades ett avtal omsamarbete mellan och i bl.a. fossilgasfrågor. En svensk-rysk expertgrupp skall studera de gemensamma förutsättningarna för enutbyggnad av fossilgasnäten. Expertgruppen skall ta fram ett underlag så atterforderliga beslut kan fattas och överenskommelser ingås av de bäggeländernas regeringar . Arbetet är försenat, varför expertgruppenenligt inte kommer att lägga något förslag under 1999.För närvarande pågår en kommersiell projektering inom ramen för ettfinsk-ryskt konsortium (North Transgas OY); huvudsakliga intressenter ärdet finska energibolaget och det ryska energibolaget somstuderar förutsättningarna för en transitledning från ned tillkontinenten. En av de alternativa sträckningar som studeras går genomSverige, varför konsortiet uppvaktat svenska länsstyrelser med konkretaplaner. Remisser har gått ut till berörda kommuner.Olika konkreta alternativ har diskuterats . De senastpresenterade planerna redovisas i den EU-sponsrade rapporten (NGG) . EU:s intresse i detta är främst att ytterligaretillförselvägar för gas till EU är en viktig försörjningssäkerhetsfråga, framförallt sikt.I rapporten studeras möjligheterna till en sammankoppling av gasnät-verken i , och samt i de baltiska staterna. Försvensk del innebär huvudalternativet i Nordic Gas en svensk ledningfrån via och till . Denna ledningförsörjs dels med rysk gas från en ledning genom till ,dels med norsk gas i en ny ledning västerifrån via och vidare tillJönköping. Ledningen länkas också ihop med den befintliga svenska fossil-gasledningen på via en tvärförbindelse från till Ystad.Systemet kopplas ihop med det kontinentala fossilgasnätet genom en ledningfrån till . Totalt innebär detta inte mindre än nyastamledningar genom . Dessutom tillkommer mer ellermindre lokala distributionsledningar, vars dragningar inte beskrivs i denaktuella rapporten.Huvudsyftet med de nya fossilgasledningarna genom är att byggakapacitet för transitering av betydande mängder gas till kontinenten. Mantalar om motsvarande gas med en enkelledning och drygt 300 TWhgas med en senare utbyggnad till dubbelledning. Men ledningen skallnaturligtvis dras genom för att också leverera gas till det svenskaenergisystemet. I det "basfall" som beskrivs i rapporten skulle motsvarande47 TWh gas användas i . I ett "högfall" bedöms mängdenvara motsvarande gas och i ett "lågfall" . Basfallet ansesinträffa sannolikhet, medan "lågfallet" bara har sannolikhetoch "högfallet" 30 %.Gasleveranserna till skall kunna påbörjas tidigast år 2005.Sammantaget beräknas investeringarna för det svenska nätet ligga pånärmare , vilka huvudsakligen tänks finansierade påkommersiella villkor och genom subventioner från EU.1.2 GasmarknadsdirektivetEtt direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för fossilgas,det s.k. gasmarknadsdirektivet (98/30/EG), beslutades (publicerat i EGT L204, ). Enligt direktivet skallmedlemsstaterna utfärda nödvändig lagstiftning och andra författningarsom är nödvändiga för att följa direktivet senast efter den tidpunktvid vilken det trädde i kraft, vilket innebär att en svensk lag skall varautfärdad senast i augusti 2000.Direktivet bygger på samma principer som ligger till grund för det s.k.elmarknadsdirektivet (tillgång till nätet, ömsesidighet, subsidiaritet ochgradvis öppnande av marknaden). I direktivet finns gemensamma regler föröverföring, distribution, leverans och lagring av fossilgas. Där fastställsregler för fossilgassektorns organisation och funktion och för tillträde tillmarknaden samt drift av systemen. Vidare preciseras vilka kriterier ochförfaranden som skall tillämpas vid beviljande av tillstånd för överföring,distribution, leverans och lagring av fossilgas.En närmare diskussion om hur gasmarknadsdirektivet förhåller sig tillsvensk rätt, samt vad det innebär för möjligheterna att stoppa nyafossilgasledningar, finns i avsnitt 3 nedan.1.3 Direktiv till Värme- och gasmarknadsutredningen (dir.1998:41)Med anledning av EU:s gasmarknadsdirektiv tillsatte regeringensommaren en särskild utredare vars utredning tagit namnet Värme-och gasmarknadsutredningen. Uppdraget skall slutrapporteras inovember 1999.I direktiven till utredaren skriver regeringen att de gemensamma reglernaför den inre marknaden för fossilgas kommer att behöva genomföras i svensklagstiftning med en utformning i huvudsak enligt rådets gemensammaståndpunkt. Detta bör ske på ett sådant sätt att det förslag till nylagstiftningsom utarbetas tillgodoser gasmarknadsdirektivets krav. Ett förslag till svensklagstiftning kan, menar regeringen, mycket väl gå längre än vad EG-direktivet kräver i det fall som bedöms vara ändamålsenligt. I dettasammanhang nämns faktorer som marknadsöppning och tillträde till nätenför fossilgasoperatörer.Men regeringen vill inte enbart fullfölja åtaganden i förhållandetill gasmarknadsdirektivet. Regeringen vill ha en ny fossilgasledning genomSverige som en del av ett nordiskt fossilgasnät. Därför skriver man idirektivet till Värme- och gasmarknadsutredningen att utformningen av lag-stiftningen "bör ske på ett sådant sätt att förutsättningarna för utbyggnadenav ett integrerat naturgasnät [i ] inte försvåras".1.4 En undvikande majoritetspolitikOvanstående citat, om att fossilgaslagstiftningen bör utformas så attförutsättningarna för utbyggnaden av ett integrerat fossilgasnät i Nordeninte försvåras, är den tydligaste formulering regeringen presterat om sinaambitioner när det gäller fossilgasen. Tillsammans med ochVänsterpartiet har Socialdemokraterna i hemfallit åt en und-vikande retorik, som inte direkt ökar det svenska folkets förtroende försina politiker. Denna tog sig senast uttryck i näringsutskottetskonstaterande i betänkandet 1998/99:NU8:Utskottet konstaterar att även om naturgasen är det minst miljöstörandefossila bränslet är det inte aktuellt med en storskalig introduktion av naturgaseller en ny naturgasledning genom Sverige.Att något "inte är aktuellt" kan naturligtvis tolkas på två sätt:- Som ett självklart konstaterande, dvs. det föreligger inte någon till-ståndsansökan om en ny fossilgasledning och följaktligen är ingenstorskalig introduktion aktuell. Denna tolkning stämmer väl överens medSocialdemokraternas uttalanden i andra sammanhang. Denna intetsägandeinnebörd ligger närmast till hands.- Som en åsikt om hur man ser på framtida tillståndsansökningar. Dennatolkning passar bättre på och retorik. Dennainnebörd har utnyttjats av i debatten, men är svårare attuttyda ur texten.- försökte få fram ett gemensamt förtydligande från utskottetsmajoritet om hur deras skrivning skulle tolkas; som ett självklartkonstaterande eller som en åsikt. Detta var omöjligt, varför vi reserveradeoss.Vi menar att detta inte enbart är fråga om politiska hårklyverier förträngre krets, utan att svenska folket faktiskt har rätt att få veta vad denpolitiska makten i landet anser om en eventuell kommande, avgörandeförändring av det svenska energisystemet. Vill man ha en nyfossilgasledning eller inte? vill därför att , som enprecisering av dess ovan citerade uttalande, tillkännager regeringen attriksdagen inte anser att någon ny fossilgasledning genom skallbyggas.2 Effekter av en ny fossilgasledning genom Sverige2.1 Fossilgasen ersätter biobränslenI fossilgasexploatörernas planer framhålls att fossilgasen i storutsträckning skall ersätta kol och olja, eftersom man i annat fall skulle fåmycket höga nettoutsläpp av koldioxid. Det är nämligen så attförbränning av fossilgas medför lägre koldioxidutsläpp per energienhetän förbränning av olja och kol. Men frågan är hur mycket befintlig olje-och kolanvändning som en fossilgasledning verkligen skulle kunnaersätta?Svenska Bioenergiföreningen, och hargranskat marknaden i de områden som skulle nås av gas. Man har kommitfram till följande:Tabell 1: (Kol (TWh) Olja (TWh) CO2-effekt (Mton) )* Ingen CO2-effekt medräknad på grund av lägre verkningsgrad och metanutsläppvidproduktion och användning.Figur A Bedömning av maximalt tillgängliga kvantiteter kol och oljasom kan ersättas av fossilgas samt effekter på koldioxidutsläppen.Resultatet är alltså att maximalt ca kol och olja finns tillgängligtför ersättning med tillkommande gas. Det betyder att resterandegasmängd (ca ) enligt gasexploatörernas olika scenarierskulle ersätta bioenergi samt eventuell kärnkraft och tillkommandeenergibehov. Som jämförelse kan nämnas att i "Prognos 95" via en enkät till berörda energiverk bedömt atten gasledning genom skulle innebära en minskning avträdbränsleanvändningen inom fjärrvärmesektorn med motsvarande 23TWh.Slutsatsen av detta är att fossilgasen kommer att leda till ökade koldioxid-utsläpp samt att den sannolikt i hög grad kommer att ersätta biobränsle-användning. Miljöeffekterna av en fossilgassatsning utvecklas närmare i detföljande.2.2 Biobränslen har långsiktig ekologisk bärkraft - det har intefossilgasen2.2.1 Ekologiskt hållbar utveckling innebär förnybar energiFossil energi, vare sig den är i oljeform eller gasform, har inget som helstatt göra med långsiktig hållbarhet. Detta förtjänar att inledningsvis slåsfast, då det i diskussionen om vårt framtida energisystem iblandförekommit missförstånd på den punkten.En ansvarig politisk hållning till vårt energisystem innebär en strävan eftersnabbast möjliga övergång till förnybara energikällor. Detta är nödvändigt urett ekologiskt perspektiv, men också med hänsyn till en långsiktigt stabilekonomisk utveckling, för vilken tillgång till inhemska, uthålligt användbaraenergiresurser är av största betydelse.Med kännedom om den historia av miljöförstöring och ekonomiskutsatthet som präglat vårt utnyttjande av ändliga, fossila och utländskabränslen, är det svårt att se hur vi kan välja att utveckla vårt energisystemmot användande av någonting annat än förnybar energi.2.2.2 KoldioxidmåletRiksdagen har, som en konsekvens av undertecknandet avRiokonventionen om klimatförändringar, antagit målet attkoldioxidutsläppen från fossila bränslen inte bör öka , utanistället stabiliseras nivå för att därefter minska. Detta målgäller fortfarande, trots att åtagande, som del av EU:s åtagande,från de internationella klimatförhandlingarna i Kyoto innebär utrymmeför en ökning om till mellan 2008 och 2012.Klimatkommittén utreder ett nytt nationellt koldioxidmål.Naturvårdsverket och den internationella klimatpanelen IPCC anser attkoldioxidutsläppen bör minska och med minst 60 %till omkring 2050. De svenska utsläppen låg på ca 60 miljoner tonoch 1997 högre, dvs. på 63 miljoner ton.2.2.3 Utsläpp av flera växthusgaser eller inga utsläpp allsDet är väl känt att förbränning av biobränslen inte innebär någotnettotillskott av koldioxid och andra växthusgaser till atmosfären.Utsläppen av koldioxid vid förbränning av biobränslen långsiktigtuppvägs av att den växande biomassan genom fotosyntes tar uppatmosfärens koldioxid. Detta gäller under förutsättning att uttaget avbiomassa inte överskrider tillväxten.Lika väl känt är att fossilgas är en fossil gas, vars förbränning innebär atturgamla kolansamlingar i jordskorpan förbränns och släpps lösa igasform i atmosfären. Dessutom tillkommer ett problem som är specifikt förfossilgas: Gasen består huvudsakligen av metangas, som liksom koldioxid ären aggressiv växthusgas. Uppskattningar anger att förluster och läckageuppgår till av den totala produktionen. Det är alltså metangas somoförbränd släpps fritt ut i atmosfären. Det finns uppgifter om att avgasen som används i gasmotorer passerar oförbränd. För denna tillämpningskulle i så fall fossilgasen ge högre utsläpp av växthusgaser än förbränningav kol.2.2.4 Ersätta olja med fossilgas - en klimatpolitik med skygglapparnapåRiokonventionen om klimatförändringar betonar att de åtgärdsstrategiersom tillämpas måste vara övergripande och beakta alla växthusgaser. Detär alltså ett helhetsperspektiv som skall anläggas på problemet medemissioner av växthusgaser. är på väg att misslyckas med sittmål att stabilisera koldioxidutsläppen nivå. Detta beror inteminst på de skenande och svårkontrollerbara utsläppen från biltrafiken.Mot denna bakgrund är den argumentation om koldioxidproblematikensom förs av förespråkarna av fossilgas mycket märklig. Man hävdarnämligen med emfas att fossilgasen är attraktiv jämfört med oljan medavseende på koldioxidutsläppen. Det är förvisso sant att förbränning avfossilgas medför lägre koldioxidutsläpp per energienhet om man bara ser tilloljan; CO2/MJ fossilgasenergi jämfört med CO2/MJ för olja (26 %lägre). Värdet för biobränslen är givetvis CO2/MJ.Också de som argumenterar för fossilgasen har kännedom om det svenskakoldioxidmålets utsatta läge. De vet att få enskilda beslut har så stor inverkanpå möjligheterna att uppnå och bibehålla detta mål, som det långsiktiga valetav energisystem. Skall vi ha någon möjlighet att över huvud taget nå deåtaganden som vi internationellt förbundit oss för, måste vi tillgripa de medelsom står till buds. Det är inte rimligt att enbart se till energisektornsklimatpåverkan isolerat. Även transportsektorn, vars koldioxidutsläpp ärmycket svåråtgärdat, måste tas in i bilden. Att i det läget se valet mellanfossilgas och olja som ett beslut isolerat från klimatpolitiken i övrigt,framstår närmast som oansvarigt. Det är att utveckla en energipolitik medskygglapparna på.Tabell 2: (Biobränslen Fossilgas )Figur A. Jämförelse av biobränslen och fossilgas avseendeklimtatpåverkan och koldioxidmålet.3 Kan stoppa en ny fossilgasledning?Frågan i rubriken kan synas märklig, men synpunkter med innebörden atten ny fossilgasledning inte kan stoppas har framförts i debatten. Svaretpå frågan beror på om man ser till nuvarande lagstiftning eller till lägetmed en ny fossilgaslagstiftning utifrån gasmarknadsdirektivet.3.1 Nuvarande lagstiftningRörledningslagen (1978:160) kräver normalt koncession från regeringenför att dra fram och utnyttja ledningar som transporterar bl.a. fossilgas.Rörledningslagen har en särskild lämplighetsparagraf (4§), som kräveratt det är "från allmän synpunkt lämpligt att ledningen framdrages ochbegagnas". Enligt förarbetena (prop. 1977/78:86) skall särskilt beaktasledningens konsekvenser för bl.a. energipolitiken. Detta innebär bl.a. atthänsyn skall tas till eventuell omställning av energisystemet som skallleda till utnyttjande av förnybara energiresurser och effektivareenergianvändning. Industriminister () anför ipropositionen:Jag vill särskilt påpeka att de energipolitiska intressena gör sig starktgällande . Tillkomsten av en olje- eller gasledning kan medföraändringar i mönstret för tillförsel, distribution och användning av energi. Detär angeläget att varje större rörledningsprojekt prövas också med hänsyn tilldess förenlighet med de allmänna energipolitiska riktlinjer som stats-makterna har fastställt. 1977/78:86, s. 77)har alltså regeringen möjlighet att stoppa en nyfossilgasledning med hänvisning till de energipolitiska målen ochomställningen av energisystemet.3.2 Ny nationell fossilgaslagstiftningVärme- och gasmarknadsutredningen förbereder en nysvensk fossilgaslagstiftning utifrån gasmarknadsdirektivet. Det är enligtunderhandsuppgifter från utredningen troligt att också den nyalagstiftningen kommer att innehålla en lämplighetsparagraf motsvarandeden nuvarande rörledningslagens 4§. Däremot kommer den nyalämplighetsparagrafen inte att motiveras med energipolitiska hänsyn påsamma sätt som den nuvarande lämplighetsparagrafen.En ny fossilgaslagstiftning utan energipolitiskt motiverad lämplighets-paragraf gör det omöjligt för regeringen att avstyrka koncessionsansökningarutifrån allmänna energipolitiska hänsyn.Miljöpartiet de gröna anser det vara av största vikt att regeringen även iframtiden har möjlighet att avstyra nya fossilgasledningar som drastisktpåverkar landets energisystem. En ny nationell fossilgaslagstiftning måstedärför utformas så att möjlighet finns att avstyrka tillståndsansökningar medhänvisning till allmänna energipolitiska hänsynstaganden, främst energi-politiska mål och riktlinjer beslutade av . I första hand bör dettaframgå direkt i lagtexten. I andra hand bör detta tydligt framgå i enmotivering till en lämplighetsparagraf som motsvarar nuvarande 4 § rör-ledningslagen. Detta bör ges i uppdrag att utreda detta för att arbeta in utred-ningsresultatet i kommande förslag till ny nationell fossilgaslagstiftning.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en ny fossilgasledning genom intebör byggas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fossilgasen ersätter biobränslen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ny nationell fossilgaslagstiftning.Stockholm den 5 oktober 1999Birger ()()()()()()()()()()Per ()()()()()()