mot · GN02N388 · 1999-10-05 00:00:00 — Samspelet med näringsliv och offentligasektorns verksamheter skall vara en viktig styrfaktor för utveckling avhögskolans inriktning. En högskola i en viss region har också godaförutsättningar att ordna för regionen relevanta distansutbildningar, somär av speciell betydelse för boende och företag i mindre centralt belägnaorter.Regionens högskola skall själv ta ansvar för utbudet av distansunder-visning i sin region. Det fordrar en strategisk genomgång tillsammans medkommunerna i upptagningsområdet av möjligheterna att utveckla enkvalificerad utbildning via IT-lösningar eller i andra former. Den snabbaförändringen i det moderna samhället medför att många människor behöverfortbildning och nya utbildningar under sin livstid. Bakgrundentill det s k livslånga lärandet är också skälet till att högskolornasundervisning och forskning måste ha en flexibel planering med storberedskap för en anpassning till nya behov. Högskolan skall också i kraft avkunskapscentrum vara pådrivande när det gäller utvecklingen inom regionen.Utbildningen i förskola, grundskola och gymnasium är en förutsättning föratt regionen skall utvecklas till ett långsiktigt hållbart samhälle. Kvalitet iförskola och skola, även i glesbygdskommuner, utgör en grundförutsättningför en levande landsbygd. De ekonomiska förutsättningarna utgör idaghinder för många små kommuner att behålla och utveckla sinaglesbygdsskolor. Frågan hur garantier skall skapas för glesbygdsskolornasbevarande bör utredas i särskild ordning. Utveckling av distansutbildning pågrundskole- och gymnasienivå kan lösa en del av problemet med att ordnakurser och nationella program även i små skolor. Här bör staten ta initiativoch stimulera och samordna utvecklingen av sådana kurser så att vi får ettbrett pedagogiskt utbud med kurser tillgängligt för skolor över hela riket.Den regionala profileringen av skolan är i full gång inom nästan allaregioner. När det gäller innehållet i så bör möjligheterna tillanpassning uppmärksammas mer. Även om skollag och läroplaner inte direkthindrar lokala profileringar, så har utvecklingen med lokal profilering inomgrundskolan inte utnyttjats. Inte minst när det gäller frågor kring attitydertillhemregionen, kulturarv och värdegrund borde regionens särart fångas uppoch möjligheterna utnyttjas bättre. Ett bra exempel på en sådan profilering ärkunskap om samekultur och samernas historia för elever i skolor i nordligaregioner. Här har man en möjlighet att bryta de motsättningar som under långtid rått mellan vissa grupper. En gemensam värdegrund, som är ett av densvenska skolans centrala mål, kanske nås bäst om man utnyttjar justskillnader i lokal historia och tradition i olika delar av landet.Att utifrån ett sådant synsätt fånga upp viktiga profileringar iundervisningen regionalt bör naturligtvis även utnyttjas nationellt, för att fåett representativt och brett stoff för skolans bild av det mångkulturellasamhället. Så kan t ex undervisning om samisk historia och kultur görastillgänglig för alla svenska skolor.Kultur för social utveckling och sammanhangByggnadsvårdEn rik och stimulerande kulturmiljö och ett rikt kulturutbud är viktigakonkurrensmedel för en regions attraktivitet.Många småföretag har direkt anknytning till kultursektorn, exempelvisskulle en kraftfull satsning inom byggnadsvården innebära arbete förprojektörer, byggnadsarbetare, antikvarier, byggfirmor och entreprenörer.Kunskap om ett miljöinriktat förhållningssätt inom byggsektorn är av storbetydelse i den regionala utvecklingen. Områden som direkt kan fåavgörande betydelse för ett samhälles fortlevnad är exempelvis fäbodar,samisk bebyggelse, vissa industrimiljöer, fiskeläger och jordbruksbyggnadersom smedjor och lador.Vi anser också att en satsning på byggnadshyttor hjälper oss att bevara vårtkulturarv i form av gammal hantverkskunskap. Det skapar även meningsfullaarbetstillfällen. "Firmitas, commoditas et venustas"Med "beständighet, bekvämlighet och skönhet" ansåg Vitruvius attmänniskors byggnationer skulle uppföras. Det anser vi även , men vihar ändå vårt kulturarv från bl a miljonprogrammet att leva med.Miljöpartiet har länge arbetat för en förändring med den inriktningriksdagen nu beslutat om. Eftersom vi alla påverkas av den miljö vibefinner oss i har dess arkitektur, formgivning och design avgörandebetydelse i samhällsbygget. Detta kommer att få regionalpolitiskbetydelse för arkitekter och konstnärer i hela landet. Det kommer attförsköna allas vår vardag och ge välutbildade kulturproducentermöjlighet att arbeta med det de är utbildade för.UtvecklingsprojektAtt satsa på lokala och regionala utvecklingsprojekt inom teater, dans,musik, litteratur och bild samt museiområdet m.m. är ett sätt att stärkaden regionala utvecklingen. Dessa projekt ska skapa förutsättningar fören bärkraftig kulturell infrastruktur. Kunskapen om konstnärerna ochkonstutövandet finns främst lokalt i länen och regionerna, och det ärockså lokalt som samarbetsprojekt ska utvecklas.De tre R:enDet finns ett behov av utvecklingsverksamhet rörande turnerandetsekonomi. Rikskonserter, och Riksutställningar spelar en storroll särskilt för kulturutbudet i mindre samhällen och behöver därför hatillräckligt med resurser för sin utveckling. Även de fria teatergruppernabehöver ha öronmärkta pengar för att kunna genomföra turnéer.Folkbildning och folkrörelserTillgång till den egna historien är en medborgerlig rättighet och detkräver av oss att vi vårdar vårt kulturarv, men också att vi är öppna församverkan och nydaning.Sveriges tradition av folkbildning och folkrörelser är världsunik. Genomforskning inom folkbildning kan folkhögskolor och studieförbund öka sittutbyte med varandra. Kulturminnesvård, kulturlandskapsvård och Agenda21-arbete är viktiga delar av det sammanhang som syftar till att bevara ochlevandegöra kultur- och värden och till att lägga utkompassriktningen framåt. Genom identitet och förankring i den egnahistorien och lokalhistoren skapas förnyelse och utveckling. Då tillgång tillden egna historien är en medborgerlig rättighet, ser vi att bl a museer har uppgift att fylla. Då menar vi hela befolkningens historia, dvs ävenkvinnornas historia.Folkets kyrkorDen har under århundraden byggts upp av det svenskafolket genom de skatter det betalat. kyrkobyggnader ärkulturminnesmärken och speglar en del av det svenska samhälletsframväxt. Det är av yttersta vikt att det historiska och kulturella arv somförmedlas genom dem bevaras till kommande generationer. Det ärsynnerligen viktigt att använda hög kompetens när byggnadsminnensåsom kyrkor och biskopsgårdar renoveras. Länsstyrelserna har här enviktig uppgift att fylla vad avser kunskapsspridning och tillsyn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mål och principer för regionalpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordning av regionalpolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bärkraftig näringslivsstrategi,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokal demokrati,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om friare användning av regionalpolitiska medel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om starkare styrning och tydligare direktiv förstatliga verk och bolag att inte överge mindre orter och glesbygd,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om basservice på landsbygden,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunikationer, 59. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regionala högskolor,410. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om distansutbildning,411. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regional profilering i skolorna, 412. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om byggnadsvård,313. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de tre R:en,314. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkbildning,315. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkets kyrkor, 316. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning av turistnäringen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall upphöra med fiske på blandadebestånd av lax på tillväxtområdena i och i stället flytta densvenska laxkvoten så att ett selektivt fiske efter odlad lax kan ske, 618. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jordbruket,619. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om marklagstiftningen,720. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokala kooperativa utvecklingscentrum,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om byautvecklingsgrupper,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokala börser.2Stockholm den 5 oktober 1999Ingegerd Saarinen (mp)()Per ()Tabell 1: (1 Yrkande 4 hänvisat till KU. 5 Yrkande 8 hänvisat till TU. )