mot · GN02Fö24 · 1999-12-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö24av , ()med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaretInledningSvenskt försvar skall vara starkt. Det skall kunna leva upp till de kravsom vår omvärld ställer. Det får aldrig planeras för och utformas efterförhoppningar och önskedrömmar utan efter den verklighet och de riskeroch hot som finns.Utgångspunkten för försvarets storlek och sammansättning bör vara vårförmåga att försvara oss och att vi skall kunna lösa alla de uppgifter som ettmodernt försvar måste behärska. Den kraftiga neddragning av försvaret somSocialdemokraterna och kommit överens om, och som ligger somunderlag för regeringens proposition, verkar enbart ha sin utgångspunkt ivad försvaret skall kosta i stället för vad det skall kunna uträtta. Bärkraftigaidéer för försvarets uppgift och organisation saknas i förslaget. Förslagetförsämrar möjligheter radikalt att försvara och att delta ikostsamma men nödvändiga internationella operationer. Vår säkerhets-politiska ryggrad knäcks.Halvering av försvaretFörslaget halverar försvarets kapacitet. Det svenska militära försvaretsom redan halverats en gång skall nu halverasytterligare en gång, om en riksdagsmajoritet godkänner förslagen ipropositionen. Ett tjugotal orter drabbas av nedläggningar, och närmarehälften av alla svenska förband och staber avvecklas snabbt. Socialdemokraternas och planlösaförsvarsuppgörelse urholkar försvarets förmåga och slår blint mottusentals anställda. De omfattande nedskärningarna är helt oacceptablaoch resulterar i nedläggningar utan tidigare motsvarighet i modernsvensk historia.Lära av historienDet är svårt att förutsäga vad som händer men man bör läraav historien. Hur många kunde innan förutsägadess fall? Vem kunde förutse det som skulle hända i vårdel av världen fram till ? Är det då möjligt att förutse vad somkommer att hända de kommande tio åren?Till grund försvarsbeslut lades uppfattningen att varförsvagat för överskådlig framtid samt att var en fredsälskan-de stat. fick bittert ångra denna skönmålning. Ett annat exempel ärde bedömningar som gjordes 1937. Trots () angrepp påAbessinien (nuvarande ) och utbrottet av det spanska inbördeskrigetkonstaterades då att den framtida utvecklingen är positiv då dessa krig ej letttill något storkrig.Sedan år 1990 har vi sett många exempel på s.k. lokala krig. ,och samt ett av inbördeskrig och frigörelse plågat kanvara några exempel på "fred ". Bombningarna av ochingripandet i Kosovo tydliggör vår tids dilemma.Säkerheten i ÖstersjöområdetDen säkerhetspolitiska situationen i och kring kännetecknas avfler osäkerheter än under det . Storkrigsrisken kanbedömas som liten, och därmed också det överhängande hotet mot vårtlands existens, men alla andra risker framstår i gengäld som större.Händelseutvecklingen i har under ett årtusende känne-tecknats av ett ständigt skiftande maktspel. Det tydliga ochdramatiska konfrontation har ersatts av en lång rad andra, mindre överskåd-liga och mer svårkontrollerade, möjliga konfliktsituationer. De ställer påolika sätt andra och nya krav på svensk försvarspolitik än de som prägladeårtiondena efter andra världskriget.Utvecklingen i vår del av har en direkt påverkan på vår egen säker-het och de krav denna ställer på svenskt försvar. Det handlar självklart i höggrad om vad som sker i . Utvecklingen där är fortfarande grund-läggande osäker både vad avser den politiska inriktningen och den militäraförmågan. Nationalistiska och traditionalistiska krafter växer sig starkare.Det finns starka politiska krafter som vill återta det som man uppfattar somSovjetunionens förlorade områden.Nedgången i rysk militär förmåga kan inte intecknas som en grund förutformningen av framtidens svenska försvar på det sätt som regeringenföreslår i propositionen. för krig i medstor brutalitet. , i kombination med ytterligare tvåutvecklingslinjer, är av central betydelse för en bedömning av den säkerhets-politiska situationen i Europa.Den ena är att de s.k. rödbruna krafterna får ökat spelrum. Det handlar omkombinationen av socialister och nationalister som förespråkar något som ivissa fall kan liknas vid ren revanschpolitik. Man vill helt enkelt återta detman uppfattar som förlorade område. Den andra utvecklings-linjen är att den ryska krigsmakten uppenbarligen är i bättre skick än vad vitidigare förmodat.Rysslands väg är således ännu mycket oklar. Osäkerheten är således allt-jämt det dominerande draget i utvecklingen i vårt närområde. I sydöstraÖstersjön möts EU och , och men också detväxande och det fattiga . Konfliktanledningarna är många. Sverigemåste både kunna bidra till stabilitet och kunna hjälpa till. skall iÖstersjön kunna motverka alla tänkbara kränkningar över och under vattnetsamt kunna hjälpa till att hålla sjövägarna öppna till det baltiska området.Nytt försvarsbeslutSvensk säkerhetspolitik och svenskt försvar måste formas utifrån dennaverklighet och inte utifrån önskedrömmar. Försvaret bör tillföras medelför en rimlig verksamhet. Ett nytt försvarsbeslut bör tas fram som utgårfrån behov och intressen i stället för en på förhand givenekonomisk ram. Proposition1999/2000:30 Det nya försvaret bör avslås.GarnisonerFör att få ett modernt och kostnadseffektivt försvar gäller det attsamordna och utnyttja tillgängliga resurser regionvis. Från militärtprofessionella utgångspunkter kan detta endast ske genom att förband uralla försvarsgrenar lever och övar tillsammans i vad som kan kallasförsvarsmaktsgarnisoner, samt att de är organiserade i s.k. operativainsatsstyrkor. Det är det säkerhetspolitiska behovet samtutbildningsbetingelserna i vid bemärkelse som måste ges störreuppmärksamhet . Detta möjliggör ett effektivare utnyttjandeav de medel som sätts av till försvaret och ger mer försvar för pengarna.Sverige har som största strandägare vid ett särskilt ansvar förutvecklingen i , ett ansvar som vi tillsammans med andrastater redan har axlat, bl.a. genom det s.k. suveränitetsstödet till de trebaltiska staterna. Redan har förmåga flitigt utnyttjats genomett flertal olika minröjningsoperationer i de baltiskaländerna. Vid omstruktureringen av det svenska försvaret är det viktigt attSverige upprätthåller och utvecklar en bred marin förmåga.I enlighet med FMI 2020 (Försvarsmaktsidé) är en del av Försvarsmaktensframtida målbild att kunna sätta upp operativa insatsstyrkor d.v.s. allsidigtsammansatta ur alla försvarsgrenar. För att kunna göra detta regelbundet ochmed hög kostnadseffektivitet bör grundutbildningsetablissemangen intefinnas långt ifrån varandra. De förslag som är lagt på bord slårsönder möjligheterna för Försvarsmakten att utan mycket stora investeringarkunna skapa och öva en operativ insatsstyrka i . Detta är försvensk säkerhetspolitik oerhört olyckligt eftersom arbetet med att skapamarina och operativa insatsstyrkor redan påbörjats i garnison. Etttydligt exempel på detta är de försvarsmaktsgemensamma övningar somgenomförts (Southern Cross 98 och 99). Regeringensförslag innebär att Försvarsmaktens nu vunna erfarenheter och möjligheteratt uppfylla målbilden avsevärt reduceras. Propositionens syfte bordeunderlätta i stället för att försvåra Försvarsmaktens möjligheter att uppfyllamålbilden.Ett exempel på redan fungerande garnisonssamarbete finns i sydöstraSverige, garnison. Här samarbetar redan befintliga förband iKarlskrona och . I finns flygflotiljen F 17 och heli-kopterbataljon. I finns flottan och andra kustartilleribrigaden(KA 2). Längsta avstånd mellan de i garnisonen ingående enheterna är tremil landvägen. Mellan flottan och KA 2 är avståndet mindre än en millandvägen och sjövägen med stridsbåt. Detta innebäratt det finns mycket goda förutsättningar för gemensamma övningar på allanivåer. Propositionens förslag att lägga ned KA 2 bör därför avslås.En grund för organisationsförändringen av försvaret sägs ha varit attförband med bara en funktion skall undvikas. liggande förslag ökar istället antalet s.k. solitärer.HelikopterförbandenLiggande förslag slår sönder en väl fungerande helikopterverksamhet.Förslaget innebär att dagens fyra helikopterbataljoner halveras till två.Detta trots att inga ekonomiska, personella eller materiella reduceringarskall eller kan göras och inte ens är önskvärda. De föreslagnaplaceringarna ligger geografiskt mycket nära varandra. Övriga delar avlandet skall servas med att en räddningshelikopter placeras ut veckovispå olika platser. Förslaget i propositionen verkar inte vara i samklangmed övriga förslag och verkar bygga på att marin och flyg skulle ha fåtten annan organisation än vad som föreslås i propositionen. Förslagetär inte optimalt varken då det gäller den militära eller civilaanvändningen av helikoptrarna.I södra och sydöstra delarna av är både fiskenäringen ochfartygsintensiteten hög, och i vissa delar större än på . Senastetioårsperioden har helikopterbataljon i genomfört över 1 000civila räddningsuppdrag i sitt ansvarsområde. Både ur militär synvinkel ochinte minst som "stöd till det civila samhället" (räddning, nödhelikopter,brandbekämpning m.m.) bör en ny bedömning av helikopterorganisationengöras.Alla samhällsresurser måste kunna utnyttjas när samhället utsätts förkriser, katastrofer och svåra påfrestningar. Den ömsesidiga förmågan -Försvarsmaktens stöd till det civila samhället och det civila samhällets stödtill Försvarsmakten - har varit en naturlig del av krigsplan-läggningen. Nyttan av att kunna utnyttja militära resurser har varit uppenbaravid de tillfällen då bl.a. snöoväder, översvämningar eller andra olyckor harinträffat. Genom att i större utsträckning än tidigare vara öppna för attutnyttja befintliga resurser över myndighetsgränserna skulle mycket kunnavinnas i effektivitet. Försvarsmaktens resurser bör således användas även förtraditionellt civila uppgifter och därmed stärka samhällets förmåga vid kriseroch svåra påfrestningar i fredstid.Helikopterfrågan är så viktig att den bör lyftas ur propositionen ochgranskas ytterligare utifrån både militär nytta och hjälp, och även vid stödtilldet civila samhället.FörsvarsindustrinSveriges försvarsindustri har en mycket hög teknisk kompetens. Den ipropositionen föreslagna försvarspolitiken försätter stora delar avförsvarsindustrin i en akut krissituation.Nedrustningen leder till att modern försvarsmateriel avvecklas. haren lång tradition inom försvarsindustrin och en för ett litet land unik kompe-tens både på teknikersidan och verkstadssidan. Den nuvarande försvars-politiken gör att risken är överhängande att medarbetare med hög och unikkompetens lämnar försvarsindustrin och söker sig till annan verksamhet. Attpå nytt bygga upp den unika kompetens som finns inom denna del avdet svenska näringslivet torde vara mycket svårt, om inte omöjligt.Många av de projekt som pågår inom försvarsindustrin är samarbetsprojektmed andra länder. Samarbete med andra länder är viktigt, önskvärt ochnödvändigt då det gäller utveckling av avancerad försvarsmateriel. Det ärviktigt att de länder som deltar i projektet ger signalen att man är beredd attsatsa på produkten som det krävs att det finns tillräckligt mångakunder att exportera till.Det är angeläget att få gemensamma EU-regler för export av försvars-materiel. måste därför driva på för att de samarbetsinitiativ sompågår också leder till gemensamma regler för export av krigsmateriel ochstrategiska produkter som snabbt och i ökande grad utvecklas och producerasgemensamt i flera länder.Återtagning"En viktig del i Försvarsmaktens framtida organisation är förmågan tilltillväxt. En förutsättning för att insatsorganisationen skall kunna anpassasgenom att tillväxa är att det finns dels kompetenser, dels grundorganisa-toriska möjligheter." (Citat från propositionen sid 70. )Man talar om återtagning. Har detta någonsin lyckats i historien? Kan viverkligen lita på den politiska förvarningen? Den förutsätter att det finnsförmåga att ta beslut i svåra situationer. Vad kostar i så fall denna återtag-ning? Hur går det med försvarsindustrin? Hur skall man vid en evåtertagning hinna/kunna utbilda personal med den höga kompetens somkrävs av ett modernt försvar? Går det att köpa in materiel i då ävenövriga länder håller på att förstärka sitt försvar?De besparingar som det påstås att den föreslagna neddragningen åstad-kommer bör ställas i relation till kostnaden för en eventuell återtagning. Detvore rimligt att försöka beräkna vad en återtagning skulle kosta om mantvingas göra återtagningen exempelvis efter fem, tio eller efter detatt den föreslagna neddragningen genomförts.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1999/2000:30,2. att , under förutsättning av avslag på yrkande 1, somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgarnisonstanken,3. att , under förutsättning av avslag på yrkande 1, somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atthelikopterförbandens verksamhet bör fortsätta med nuvarande inrikt-ning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den svenska försvarsindustrin och dess möjlighetatt exportera,5. att begär att regeringen utreder vad en eventuell fram-tida återtagning av försvaret skulle kosta.Stockholm den 10 december 1999Jeppe ()