mot · GN02K276 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K276av , Per (m)Fria medier1 En värld i förändringVärlden befinner sig i snabb förändring. Den modernainformationstekniken och fria medier tillsammans med globaliseringenoch marknadsekonomin driver på utvecklingen. Stillastående ochslutenhet är inte möjlig när information och kunskap blir gränslös.Snabbheten i förändringstakten blir en funktion av hur snabbtinformation och kunskap når de enskilda medborgarna och aktörerna påolika marknader. En snabb blick tillbaka visar med all tydlighet både påsnabbheten och kraften i den förändring som den modernainformationstekniken utgör.På ett decennium har kommunismen fallit i ochersatts med fria samhällen och dynamiska ekonomier. De har sikte på ett EU-medlemskap . I stora delar av tredje världen sker entillväxt och en välståndsökning som saknar motstycken i historien.Marknadsekonomin har jorden runt etablerats som det självklara systemet föratt tillgodose människors behov och önskemål. Den är på väg att skapa ettvälstånd i stora delar av världen som till betraktades somomöjligt att uppnå. Fria och öppna samhällen har gjort det omöjliga inte baramöjligt utan också verkligt. Viktigast av allt för den långsiktiga utvecklingenmot välstånd och fred är det faktum att frihet och demokrati blivit alltstarkare och spridda samhällsvärden.Med moderna informationsteknik spelar geografiska avstånd allt mindreroll. Gränser innebär allt mindre för människors och samhällens kontakter.Diktaturer som värnat sin makt genom att kontrollera kunskap ochinformation möter i det nya mediesamhället en övermäktig kraft som tvingarfram en utveckling på de enskilda människornas villkor. Informations- ochkunskapssamhället ställer den enskilde medborgaren i centrum för flöde avnytt tänkande och vetande, underhållning, nyheter och kommersiellaaktiviteter.Ingen plats i vår värld är långt borta, snarare är varje plats på vår jord ettcentrum i det nätverk som växer fram när handel, forskning, vetenskap,samhällsdebatt, nyheter och kultur blir globala. Närheten är påtaglig och gördet lika svårt att stå oberörd inför skeenden långt bort som inför det som skerlängs vår egen gata eller i vår egen stad. En före detta diktators häktning,nidingsdåd mot en civilbefolkning eller ekonomisk oro på andra sidanjordklotet, allt kommer oss nära och berör oss direkt.Samtidigt kan den nya informationstekniken vara mångfaldigt lokal vadgäller identitet och skapande. Den skapar helt nya förutsättningar förproduktion och konsumtion, nya möjligheter till försäljning och marknads-föring. De nationer som bäst förmår att ta till vara mediesamhällets effekteroch informationsteknikens möjligheter kommer att vara de samhällen somgår i täten kulturellt, ekonomiskt och politiskt.Gamla hierarkier får ge vika när människors kontakter med varandra kanske direkt på individernas egna villkor. Ingen annan än de själva bestämmervilken information och kunskap de skall få del av. Avståndet till kunskap äraldrig längre än till en radio, en TV-apparat eller en persondator. Satelliter,kabelnät och frekvenser ger tillsammans med cd, dvd, video och Internet enmångfald av möjligheter och en tidigare oanad närhet till information, kultur,kunskap och beslutsfattande. Om kunskap är makt har världen aldrig sett enså omfattande spridning av makt på så många händer som det nyainformationssamhället ger upphov till.Det är mot den här bakgrunden en viktig uppgift att se till att det är denenskildes frihet och rätt som präglar den nya informationsteknikenstillämpning i samhället. Strävanden att politiskt kontrollera teknikenbegränsar möjligheterna till utveckling och måste därför undvikas så långtdet är möjligt.Välstånd och goda livsvillkor tillhör de samhällen som genomföretagande och nyskapande förmår vara ledande i användningen avinformationsteknik och som drar nytta av den kraft den ger medborgarna.Informationstekniken och moderna medier är inte bara världens snabbastväxande branscher utan också medel för förnyelse och förändring avsamhället i dess helhet.1.1 Informationssamhället ger kraft åt den ekonomiskautvecklingenAlltfler länder och alltfler folk knyts samman och involveras i ett globaltutbyte av varor och tjänster. Alla har vi möjlighet att bli delaktiga i englobal marknadsekonomi. Den drivande kraften bakom dennaglobalisering är en medveten utveckling mot frihandel och avreglering,som underlättas av den snabba tekniska utvecklingen och det kreativatillämpandet av informationstekniken.I takt med denna utveckling har också information blivit en allt viktigarefaktor. Det faktum att de nationella gränserna inom många sektorer suddatsut och att varor, tjänster, teknik, kapital och idéer rör sig oändligtmycket snabbare mellan olika platser beror i stor utsträckning på att flödet avinformation numera är decentraliserat och fritt.Den snabba tekniska utvecklingen för med sig att de olika informations-bärande medierna smälter samman. Gränserna mellan TV, radio, tidningar,Internet, böcker, CD-skivor suddas ut eller ritas om och utvecklingen skeroberoende av politiska beslut. Den drivs fram på en lång rad olika marknaderdär konsumenter, tittare, lyssnare och användare tillsammans med upp-finnare, utvecklare, tekniker och kreatörer utvecklar bärkraftiga projekt ochidéer i samarbete med kapitalägare, banker och företag.Olika kommunikationsnät smälter samman. Kabelnät, satellitförbindelser,mobiltelefonnät och kanske även elnäten kopplas ihop och utvecklas tillelektroniska motorvägar. Traditionell TV, radio, telefoni och Internetkombineras på olika sätt för att förbättra vår förmåga att kommunicera ochinhämta information.Utvecklingen är i det närmaste omöjlig att förutse. Vem hade för fem årsedan kunnat föreställa sig att en norsk oljeborrplattform skulle börja byggasom för att från en position i skjuta upp f.d. sovjetiska ubåts-missiler, lastade med satelliter för att skapa ett nytt, globalt, kommunika-tionsnät? Det är dock vad som håller på att ske privat finansierat ochorganiserat. I dessa kreativa och ofta globala miljöer, där nya företag växerfram och där ständig utveckling sker, är det inte statlig inblandning somskapar dynamiken utan enskilda människors arbete och fantasi.Det innebär inte att politiska beslut är oväsentliga. Minsta försök attreglera, socialisera eller förhindra utvecklingen motverkar nytt företagandeeller riskerar att leda till att företaget, projektet eller idén flyttar tillett landmed bättre och friare utvecklingsklimat. Det finns ett stort behov av ett gottpolitiskt ledarskap och en insikt om att det är på marknaderna som denframtida utvecklingen skall ske.1.2 Det fria ordetDet fria ordet har en direkt betydelse för informationsfriheten ochmedborgarnas frihet. Öppenheten för nya tankar och möjligheten attpröva dem i verkligheten möjliggör, tillsammans med den kritiskagranskningen av maktutövning och existerande föreställningar, enständigt pågående utveckling av det mänskliga samhället. Det kommertill uttryck genom yttrandefrihet och tryckfrihet, genom pressfrihetenssjälvklara traditioner i och genom att massmedierna står fria ochoberoende från den offentliga makten.Utan det fria ordet finns varken fria medborgare eller fria samhällen. Detär en av statens allra mest grundläggande uppgifter att säkra det fria ordetsställning inom samhällslivets alla områden. Denna insikt måste genomsyrastatens förhållningssätt till moderna medier precis som den en gång prägladesynen på tryckta medier. Det berör informationstekniken i vidastebemärkelse och alla de upptänkliga kombinationer och innovationer somuppstår i det växande gränslandet mellan denna teknik och medierna.Det finns, som ett resultat av tidigare inblandning från det offentliga, ettantal hinder för en snabb och dynamisk utveckling i på informations-och medieområdet. Vi menar att det är hög tid för det offentliga att vidta enordnad reträtt från dessa ingrepp.Lagstiftaren bör inskränka sin uppgift till att upprätta ett brett, stabiltramverk som säkerställer det fria ordet, skyddar individens integritet och fårmarknadsekonomin att fungera. Inom detta ramverk kan sedan allehandatekniska lösningar, nya och gamla medier och tjänster rymmas. En frimarknadsekonomi har visat sig överlägsen när det gäller att förse människormed de varor och tjänster som de faktiskt efterfrågar.2 En politik för ett dynamiskt mediesamhälle2.1 Grundläggande fri- och rättigheterYttrandefriheten och tryckfriheten är centrala värden i det fria samhället.Det skall råda stor frihet att ge ut och distribuera medieprodukter och attpröva deras ekonomiska bärkraft. Inom ramen för dagens tekniskabegränsningar för medier skall det vara läsarna, lyssnarna, tittarna ochanvändarna som genom sina val avgör vilka medier som skall haförutsättningar att distribueras. Det kan inte vara, och får inte vara,politiskt grundat godtycke som avgör mediernas utveckling.Grunden för att yttrandefrihetsgrundlagen tillåter lagstiftning om tillståndoch villkor för att sända radioprogram ligger i behovet av att på något sättordna användningen av frekvenserna för TV och radio. I yttrandefrihets-grundlagen finns också vissa bestämmelser i 3 kap. 5 § om redaktionellsjälvständighet och i 1 kap. 3 § första stycket om frihet från censur. Enskyldighet för ett programföretag att i sin redaktionella verksamhet hålla sigtill en i förväg lämnad programförklaring, vilket bl.a. föreslagits avLokalradioutredningen, för DAB-radion och som gäller för digital marksändTV, är diskutabel från konstitutionell synpunkt. En sådan ordning kan gemöjlighet till en obehörig styrning av vad som yttras i radio. En god regel äratt i tveksamma fall inte välja lösningar som kan påstås leda tillbegränsningar av grundlagsskyddade medborgerliga rättigheter.Statens ansvar är att slå vakt om yttrande- och etableringsfriheten. Därmeduppnås en mångfald på publikens och samhällets villkor. För ett vitaltkultursamhälle är det av stor vikt att det finns så många fora för skapandesom möjligt, så många kanaler för att nå publiken som tekniken medger ochså många alternativ att välja mellan som det finns intresse att sända och sompubliken efterfrågar.En politik för fria medier kommer också att leda till att teknikensutveckling sker utifrån de enskilda medborgarnas behov och intressen. Detinnebär att gränserna mellan olika medier luckras upp, som lagaroch regler som är teknikbundna snabbt kommer att bli både otidsenliga ochmotverka sina egna syften. Det ställer krav på lagstiftning som ger en frihetför de nya mediernas utveckling, från Internettjänster till television. Sverigeskall vara ett land där denna utveckling är naturlig och internationelltledande.Det är naturligt att se Internet, television och radio som olikafunktioner av digitala medier. Internet utvecklas inte bara som en form avdatakommunikation utan är också ett medium i sig. Det innehållerinformation, kunskap och kultur, likaväl som radio och TV kan sändas viaInternet. World är ett forum för kultur och nyheter bredvid andramer traditionella medier. Denna utveckling kommer självfallet att accelerera.Det som sker på webben är på en gång del av både kultursamhället ochmediesamhället. Detta understryker vikten av en lagstiftning som skyddarkonstnärlig frihet och det fria ordet även via Internet.I takt med att mediemarknaden globaliseras är det viktigt att ge ävensvenska företag möjligheter att konkurrera på goda villkor. För att öppnamöjligheter att skapa och vidmakthålla konkurrenskraftiga regionala medie-företag skall dessa ges möjlighet att agera inom alla distributionsformer.Hinder för tidningsföretag att äga radiostationer skall därför avskaffas.Svenska medieföretag, som i och utomlands verkar inom ramen fören internationell konkurrens, skall inte hindras från att utveckla sinamöjligheter. Mångfald genom en fri radio och TV och genom ny teknik skallså långt möjligt bejakas och tillåtas stimulera utvecklingen av digital teknikistället för att begränsas genom teknikval och offentlig tillståndsgivning. Densvenska mediepolitiken skall syfta till mångfald, kulturell vitalitet och enöppenhet för nya mediers tillväxt i Sverige.Följande riktlinjer för den svenska mediepolitiken måste därmed beaktas:- Det offentliga får inte genom skattemedel eller andra med tvånguttaxerade medel motverka konkurrens och mångfald.- Staten får inte utöva sin makt så att den styr och dominerar medieutbudet.Det ställer krav på att det offentliga utformar sin verksamhet så att denbidrar till det samlade medieutbudet med det som andra inte förmår.- Staten skall verka för etableringsfrihet så långt tekniken förmår. Inomramen för tillgängliga frekvenser eller kanaler skall var och en behandlaslikvärdigt. Etableringsfrihet är det bästa sättet att utan offentligaregleringar motverka mediekoncentration.- Den nya tidens medier skall, liksom den fria pressen, stå oberoende frånstat och kommun. Staten skall inte genom politiska beslut ochgodtyckliga val avgöra vem eller vilka som skall få sända.- Tryckfrihetens principer och yttrandefrihetsgrundlagen skall vara ramenför vad som får sändas.- Olika medier skall ha rätt att söka sin finansiering genom reklam elleravgifter från publiken.- Yttrandefriheten måste säkras även i nya medier, likt Internet. Förhands-granskning och censur är lika förkastliga i nya medier som i gamla.- Begränsningar av medieföretags ägandeförhållanden skall inte före-komma.2.2 Mångfald och konkurrens i stället för dominans2.2.1 EtermediaSåväl radio som television har stått under politisk kontrolli . Tekniska framsteg gjorde emellertid att monopol inometermedier blev omöjliga att upprätthålla såvitt man inte valde drastiskametoder för att hindra medborgarna från att ta del av radio- och TV-utbudet i en gränslös värld som man inte kunde styra över. Det saknadesinte förslag om att ta till sådana metoder.Precis som man i öststatsländerna eller i dagens Iranförbjudit viss mottagarutrustning fanns det ledande socialdemokrater somville förbjuda parabolantenner. Utrymmet för markbundna sändningar kundei längden inte döljas. Utbyggnaden av kabel-TV och av satellitsändningargjorde det dessutom meningslöst. I och med att TV3 i konflikt med svenskamyndigheter började sända via satellit från till brötsmonopolet upp genom publikens efterfrågan och kraften i den modernainformationstekniken. Etableringen av en markbunden, oberoende TV-kanal,TV4, innebar att monopolet även formellt upphörde. Via vanlig antenn, kabeloch satellit nås svenska folket av en mångfald TV-sändningar.Detta hindrar inte att public service-verksamhetens television, i kraft av disponerar två rikstäckande kanaler och ,dominerar det utbud som har störst betydelse för kultursamhället, samhälls-debatten och politiken. I då televisionen blivit ett dominerandemedium är detta en maktkoncentration som verkar i motsatt riktning till deidéer som pressfrihetens och tryckfrihetens traditioner bär på.Det är dessutom inte nog med att det fria ordet begränsas. Som på allaandra områden leder monopol till att vitalitet, mångfald och entreprenörs-anda för hela branschen blir lidande, med stagnation och brist på nytänkandesom följd. När lokalradion släpptes fri uppstod 80 nya radiostationer.Motsvarande utveckling skulle kunna ske inom andra medier, förutsatt attdagens mediefientliga politik avvecklas.2.2.2 Public service-verksamheten måste leva upp till nya kravUnder innevarande riksdagsår skall en beredning tillsättas med uppgiftatt ta fram underlag för villkoren för nästa tillståndsperiod för publicservice-företagen. Enligt vår mening måste public service-uppdragetbygga på att public service-verksamheten ingår som en del av detsamlade programutbud som publiken möter. Denna inriktning står i ettklart motsatsförhållande till dagens situation som har sina rötter iföreställningen om att public service-program bör vara det huvudsakligaalternativet för publiken inom samtliga programområden. En sådaninställning avslöjar både en förmyndaraktig attityd och en ringaktning avmångfaldens och konkurrensens betydelse för såväl publik somprogramutveckling. Yngre generationer tittare och lyssnare, som är vanavid ett större utbud av kanaler, fördelar sin tid på ett helt annat sätt än desom grundlade sina vanor när det bara fanns två TV-kanaler. Populäraprogram och programledare tar sin publik med sig när de byter kanal. I de redovisningar av hur public service-uppdraget uppfyllts, som de treprogramföretagen lämnar, finns fortfarande tydliga tecken på att man har enfelaktig syn på sitt uppdrag. Tittar- och täckningssiffror spelar en stor roll iavrapporteringarna och ännu mer i den företagsinterna programbe-dömningen. Regeringens reaktion mot detta har varit påfallande svag.För att yttrandefrihetens och tryckfrihetens principer inte skall trädas förnär är det viktigt att hålla fast vid vad som är statens grundläggande uppgifteri den nya mediemiljön, nämligen att erbjuda program som publiken annarsinte möter samt en produktion och ett skapande som vitaliserar det nationellakulturlivet.Mot ovanstående bakgrund kan det enligt vår uppfattning inte vara rimligtatt uppdraget för public service-verksamheten utformas i syfte att domineraprogramutbudet. Syftet bör istället vara att tillföra publiken ett utbud avprogram som den annars inte kan få tillgång till. Härigenom undviks att enstatligt kontrollerad medieverksamhet kommer i konflikt med yttrande-frihetens och tryckfrihetens principer.2.2.3 Ökad fokusering på kvalitetKraven på en utveckling mot ökad kvalitet och fördjupning samt enprogramverksamhet som bygger på att man relaterarprogramverksamheten till det samlade programutbud som publiken idagmöter bör enligt vår mening ligga till grund för en ny avtalsperiod. Publicservice-verksamheten bör genom sin inriktning ges förutsättningar attuppnå en tydlig identitet i den nya mediemiljön.Företagen bör i sin programverksamhet vända sig till hela svenska folketmed en inriktning mot kvalitet och fördjupning. Även program som vändersig till mycket små publikgrupper måste få sin del av resurserna.Företagen bör vara institutioner som slår vakt om svenska språket och somskapar nya och större förutsättningar för svensk produktion och kulturelltskapande. Det gäller i hög grad barn- och ungdomsprogram.Samhällsdebatt och långsiktiga perspektiv bör prägla den allmännasamhällsbevakningen. Nyhetsförmedlingen skall stå i en redaktionellt fri ochoberoende ställning i konkurrens med tidningar och andra mediersnyhetsförmedling.Det är inom dessa programområden som public service-verksamheten idaghar sin starkaste ställning bland publiken. Det är denna starka ställning manskall utveckla och förstärka inför framtiden.Public service-verksamhetens företag bär inom sig betydande förut-sättningar för att utgöra ledande institutioner i det svenska kulturlivet.Företagen förfogar över resurser som är större än statens anslag till offentligakulturinstitutioner. Det innebär att verksamheten i ochSveriges Television skulle kunna bli en nyskapande kraft i det svenskakultursamhället om företagens roll i detta perspektiv tydliggjordes. Envitaliserad TV-teater som i samarbete med läns- och stadsteatrarna kanerbjuda sina tittare nya och oftare återkommande teaterupplevelser är enpotentiell möjlighet.Möjligheten att i större utsträckning vara en aktiv köpare av kortfilm ochandra produktioner från fristående kulturskapare kan också tas till vara på ettbättre sätt i den nya kvalitetsdominerade rollen.Företagen bör spegla skeenden i hela landet. Programproduktionen skalltill betydande del ske utanför företaget och utanför Stockholmsområdet.Det finns ytterligare krav som skall ställas på public service-verksamhetenoch som ger den en särskild roll.Syn- och hörselskadade skall i verksamheten finna program som de kan tadel av.Förmedlingen av det svenska språket skall stå i centrum för de programsom riktar sig till språkliga minoritetsgrupper. I en mediemiljö som präglasav alltfler utländska kanaler kommer minoritetsspråksuppgiften gradvis attövertas av nya kanaler och stationer.Även framgent skall public service-verksamheten ha ett särskilt ansvar församiskan och tornedalsfinskan.Denna inriktning ställer krav på ett public service-uppdrag som under-stryker rollen som samhällelig kulturinstitution istället för en av mångakonkurrenter till de fristående kanalerna och radiostationerna.Det förutsätter en prioritering av företagens resurser som ger väsentligtstörre utrymme för skapande och produktion. Det nya public service-uppdraget förutsätter vidare en koncentration av resurser för att kunnauppfyllas.2.2.4 Övriga tillståndsvillkorAv de nya tillståndsvillkoren måste framgå att public service-företagenutan ytterligare ersättning skall tillhandahålla sitt programutbud till desatellitoperatörer som begär det.Konvergensutredningens slutsatser om behovet av förändringar i denlagstiftning som reglerar radio och TV-verksamheten måste ingå iförutsättningarna för de nya tillståndsvillkoren.Ett public service-uppdrag som understryker verksamheternas roll isamhällslivet ger anledning att låta den kommande beredningen omtillståndsvillkoren också pröva frågan om dagens licensfinansiering börersättas med skattefinansiering.Vi anser att de nya tillståndsvillkoren tydligare skall reglera villkoren förprogramföretagens finansiering. Det innebär t.ex. att det skall framgå att maninte skall kunna utnyttja sponsorer för att finansiera vissa program.Produktioner i samarbete med andra intressenter måste dessutom omgärdasav tydliga restriktioner.Public service-företagens möjligheter att ägna sig åt sidoverksamheter,dels t.ex. uthyrning av produktionsresurser, dels t.ex. förlagsverksamhet ellercd-rom-utgivning, måste regleras i lag. Det är viktigt att lever upptill EU-direktivet på detta område.2.2.5 Fler fristående TV- och radiokanalerGenom att det offentliga koncentrerar sin verksamhet till kvalitet iställetför kvantitet och dominans skapas ett utrymme för en privatisering av ennationell TV-kanal och två nationella radiokanaler. Dessa kanalersuppdrag måste, liksom vad som även bör gälla i ett nytt avtal för TV4,utgå från ansvaret gentemot publiken och inte från särskilda av statenreglerade program- och reklamvillkor.Staten bör genom regionala koncessioner ge olika möjlighetatt börja sända med olika delar av landet som sändningsområden. TV-bolagsom växer fram ur en sådan process skall kunna genomföra nationellasändningar genom samarbete inom ramen för de två markbundna frekvensersom finns tillgängliga.Koncessionerna skall fördelas på motsvarande sätt som den privatalokalradions koncessioner, nämligen genom ett auktionsförfarande. Utöverde tekniska skäl som talar för att närliggande frekvensområden bör utnyttjasför samma typ av användningsområde (TV-signaler, mobiltelefoni etc.) skallstaten inte lägga sig i hur frekvensbanden utnyttjas. Statlig reglering pågrund av trängsel i etern blir allt mindre aktuell i takt med att den tekniskautvecklingen gör utnyttjandet av frekvensbanden allt effektivare. Den "mustcarry-lagstiftning" som reglerar kabel-TV-företagens skyldighet attdistribuera vissa program skall ändras så att det framgår att det endast ärlicensfinansierade program som omfattas av skyldigheten.Utbildningsradion, UR, slutligen, sänder inte i någon egen kanal utantillverkar program för public service-verksamheten. Ställningen som publicservice-företag innebär en osund konkurrens på den svenskautbildningsmarknaden och i förhållande till de andra medieföretag somverkar inom detta område. innebär Utbildningsradions ställningsom public service-företag att licensmedel används för verksamheter somandra medie- och utbildningsföretag kan bidra med.De programsändande kanalerna kan köpa utbildningsprogram från mångaolika företag. Därmed uppstår både tävlan och nytänkande på ett sätt som påså många andra områden visat sig vara nyttigt.