mot · GN02T523 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T523av , ()EuropakorridorenEuropakorridorenEuropakorridoren har blivit arbetsnamnet på en dragning av järnväggenom . Befintlig järnvägsdragning, stambanan, har inteden kortaste dragningen mellan och Helsingborg.Transportnäringen och tillhörande avnämare skulle göra betydandebesparingar i form av snabbare transporter och bättre närhet tillproduktionscentra om Europabanan kunde byggas i Europakorridoren.Idag är intresset för och kunskapen om Europabanan relativt stor i (EU DG VII) och i (UIC) samt UD har visatintresse för projektet. Intresset är också stort i norra och iFredriksborgs Amt. I den senaste versionen av gemen-samma bild för , "Vision and Strategies around the Baltic Sea 2010",är Europabanan med som ny internationell järnväg, vilket dokument svenskastaten genom har undertecknat.Trafikutskottet skrev (1998/99:TU5): "Som framgår bör enligtutskottets mening Europabanan ses som ett alternativ av flera för att iframtiden avlasta befintliga järnvägar." Vidare: "Liksom tidigare förutsätterutskottet dock att projektet prövas vidare inom ramen för det fortsattaplaneringsarbetet. Detta innebär bl.a. att i sin egenskap avsektorsansvarig myndighet bör sammanställa och presentera underlag för denfortsatta planeringsprocessen. "Behovet av snabbare och miljövänliga transportmedel aktualiserar behovetav Europabanan. Man har redan påbörjat utbyggnaden av höghastighetsnätför järnväg på den europeiska kontinenten. Därför skulle det vara naturligtmed en komplettering från upp till och Stockholm.Med den nya Europabanan ges gods- och regiontrafiken prioritet på Södrastambanan, som snabb persontrafik når en helt ny geografiskmarknad längs Europabanan. Det finns goda möjligheter att med modernalastbilar utveckla en rationell miljövänlig kombitrafik, i ett område därungefär hälften av befolkning bor.Flera remissinstanser, t.ex. företag som är stora godskunder, näringslivetsbranschorganisationer och den största järnvägsoperatören i , har i sinaremissyttranden över förslag till stomnätsplan för 1998-2007pekat på flaskhalsar på bl.a. och angränsande banor och denegativa effekterna detta medför. Olika tågtyper som godståg, X 2000, Inter-City-tåg, regional- och pendeltåg konkurrerar om attraktiva tåglägen itidtabellen på mest belastade stambana (). Underdet gångna halvåret har gods på järnväg minskat kontinuerligt i , menglädjande nog har persontrafiken ökat. Är det så som industrin säger attpersontrafiken prioriteras på bekostnad av godstrafiken på järnväg? Godsetökar därför påtagligt på vägarna.I regeringens proposition 1997/98:56 sägs följande på sid 2: "En långsiktigstrategi för EU-samarbetet på transportområdet redovisas. Följande områdenprioriteras:- En rättvis prissättning av transporter- Utveckling av nord-sydliga transportkorridorer- Ökad säkerhet och minskad miljöpåverkan- Utformning och tillämpning av gemensamt regelverk för yrkesmässigtrafik"Europabanan är en del av punkterna 2 och 3 i regeringens proposition avden 5 mars 1998.Jag anser därför att nästkommande stomnätsplan för perioden 2002-2011bör ha Europaperspektivet (kontinentförbindelser) som utgångs-punkt. Europabanans trafikpotential, ekonomi och systemsamverkan medSödra stambanan bör ingående analyseras. Denna analys bör göras avBanverket, Projekt i samarbete med bland andra Järn-vägsgruppen KTH. Ett samarbete med Järnvägsgruppen KTH har för övrigtredan inletts, för att även hitta nya billigare byggmetoder av modern järnväg.Att kommunerna deltar aktivt garanterar att studierna sker med ett"underifrånperspektiv".SIKA har regeringens uppdrag att - efter samråd med trafikverken, läns-styrelserna med flera - ta fram analyser och underlag för den planeradepropositionen om inriktningen av investeringar för trafikens infrastrukturåren 2002-2011. lämnade en lägesanalys (Rapport1998:8).SIKA föreslår en möjlig uppläggning av den strategiska analysen i trehuvudsteg:1) Bestäm vilka infrastrukturåtgärder som är samhällsekonomiskteffektiva2) Beräkna konsekvenserna av åtgärdernas genomförande på målsattava-riabler3) Bestäm, efter kompletterande analyser, de ytterligare åtgärder somkrävs för att kostnadseffektivt nå fastlagda etappmål. Därmed bliretappmålen styrande för den strategiska analysen.SIKA:s förslag utgår från den målstyrning och politiska inriktning somriksdagen angett för nu gällande 10-årsplaner. Strategin för järnvägen gåri stora drag ut på att fullfölja pågående utbyggnader, genom mindrekompletteringar skapa ett tillgängligt och säkert trafiknät samt att genomsärskilda insatser förbättra ekonomi och effektivitet för den inhemskagodstrafiken. SIKAs arbete utgår från de nu gällande målen som bl autesluter studierna av nya storprojekt. Detta är en alltför snäv ansats,särskilt sett i ett europeiskt perspektiv.Inför nästa planeringsomgång bör följande strategiska frågor behandlas:- En jämförande värdering av den nationella nyttan hos sex aktualiseradestorprojekt inom järnvägssektorn, varav Europakorridoren är ett.- Beräkningen av den samhällsekonomiska nyttan av projekt med starkinverkan på den gränsöverskridande godstrafiken på järnväg.- Systemeffekten av projekt som samverkar med utbyggnaden av Europasjärnvägsnät, ofta med högre tillåten hastighet än /h.- Teknikutveckling och kundorientering för att stärka järnvägenskonkurrensförutsättningar mot lastbilstrafiken och därmed för att nånationella miljömål samt transportköparnas krav på miljöcertifieradetransporter.- Ansvar för och finansiering av järnvägens teknikutveckling för den lättagodstrafikens marknadsutveckling.- Större struktureffekter, den dynamiska effekten av stora projekt samtsystemeffekter i det europeiska perspektivet behandlas inte i kalkyl-modellen.Av material framgår att godstransportarbetet med järnväg legatstilla och att hela ökningen förlagts pålastbil. Man framhåller också att målet om stabiliserade koldioxidutsläppinte kan uppnås. Den prognostiserade ökningen av lastbilstransporter tillår 2010 har redan uppnåtts. Detta är mycket allvarligt.Vi kan även beklaga det faktum att enligt statistik är tungafordon kraftigt överrepresenterade i vägtrafikens dödsolyckor. Bara under detre har 300 personer dödats i olyckor med bussar och lastbilar.Europabanans systemeffekter i järnvägsnätet kan för godset i korthet angesenligt följande:Europabanan samverkar med så att en hastighets-uppdelad trafik kan organiseras som väsentligt höjer bankapaciteten ocheliminerar dagens flaskhalsar även för den tunga exportindustrin.Europabanan är den nordligaste delen av , TEN,med gränsöverskridande systemnytta.Europabanans sydligaste del skulle förkorta vägen över förgodstågen på , om tunneln genom inte fullföljs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Europabanan i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Europabanan inför den fortsatta planerings-processen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om strategiska bedömningar av angelägna järnvägs-investeringar i ett Europaperspektiv.Stockholm den 2 oktober 1999Kenneth ()