mot · GN02So318 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So318av Juholt, ()i Arvsfondens ägoÄgandet av den svenska landsbygdens jord- och skogsbruk ändrarkaraktär i hög hastighet. Gårdarna har blivit objekt, kapitalstarkapersoner och företag köper upp allt som blir till salu. köper till och blir på så sätt än större. Detta förhållande ärnaturligtvis på inget sätt en ny företeelse. Ett beklagligt resultat blir dockatt landskapet utarmas och framför allt ungdomar med intresse för jord-och skogsverksamhet saknar ekonomiska möjligheter att bjuda överdessa redan etablerade storföretag.Utvecklingen mot större och större enheter accelererar. Småskaligheten ärhelt på väg att försvinna.Storskaligheten leder till utarmning, inte minst av den biologiskamångfalden. Dagens system omöjliggör för människor attarbeta för den biologiska mångfalden. Markerna blir produktionsytor och detkortsiktiga vinstintresset tar över från det långsiktiga.Denna förändring av det svenska landskapet för med sig en rad olikaeffekter som är värda att närmare studera.- Effekterna är rent odemokratiska. Ett litet antal människor kommer en-samma att äga kontroll över vår försörjning, dessa kommer i sin tur attstå i stor skuld till banker. En spridning av ägandet, med mindre ekono-miskt beroende, gynnar en demokratisk utveckling av landsbygden.- Småskaligheten gynnar både demokratin (nära beslutsformer), miljön(mindre risk för rovdrift, närhet mellan producent och konsument) ochden biologiska mångfalden (vänligare brukningsmetoder).- Livskvalitet. En livsstil med tusenåriga anor håller på att försvinna.Sambandet mellan människa-kulturlandskap försvinner när staden blirboplatsen och landskapet enbart ska producera föda.- Estetiska värden. Det måste vara av samhälleligt intresse att det finnsandra värderingsgrunder, än strikt kortsiktig ekonomi, när det gäller jäm-förandet av en blåsippebacke med en granplantering, en smörbollsängmed en energiskogsodling, en blåklockehage med en asfalterad parke-ringsplats.- Kunskapsbortfallet inom praktisk biologi, närhistoria, jordbruksmetodermed mera torde sakna motstycke i vår svenska historia. Effekterna avdetta är svåra att gissa sig till.- Kulturvärden såsom byggnader, landskap, och levande kultur-människor,djur och hantverk, är av nationellt intresse att bevara.Det finns anledning för riksdag och regering att närmare studera vad dennautveckling kan leda till i ett 50-årigt perspektiv.Redan idag finns det dock verktyg för statsmakterna att bättre "styra"utvecklingen i önskvärd riktning.Allmänna Arvsfonden erhåller mark och gårdar som sedan bjudsut på den öppna marknaden. Här gäller som vid annan försäljning, detkortsiktiga vinstintresset, dvs. försäljning till den som bjuder högst.Med det förhållningssättet bidrar också statsmakterna till att påskyndaprocessen med storleksrationaliseringen. Det finns anledning att pröva enregeländring, som innebär att dessa istället utbjuds till spekulanter som ärberedda att driva verksamheten med noga föreskrivna restriktioner.Brukningskontrakt/bostadstvång/bindande skötselkontrakt skulle kunnavara några möjliga vägar. Ett skötselkontrakt skulle till exempel kunnainnebära att tidigare blädad skog, skall fortsatta att blädas (alternativtåterställas till äng), dock ej kalavverkas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd för en modell med ändrade villkor för markoch gårdar som kommit i Arvsfondens ägo,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att storskalighetens effekter på landsbygdensjord- och skogsbruk bör studeras ur ett 50-årsperspektiv.Stockholm den 29 september 1999Håkan Juholt (s)()