mot · GN02Ju911 · 1999-10-05 00:00:00 — Sist men inteminst har noggrant preciserade domskäl den viktiga funktionen att tvingadomaren att själv pröva hållfastheten i domstolens resonemang.Sammanfattningsvis måste konstateras att den stora arbetsbelastningen pådomarna riskerar att få ytterst allvarliga konsekvenser för människorsrättssäkerhet.Moderata samlingspartietsbudgetförslag avseendedomstolsväsendetI budgetpropositionen för gjorde regeringenbedömningen att domstolsväsendet inte var i behov av någotresurstillskott för att klara verksamheten under perioden1999-2001. I budgetpropositionen för är regeringensbedömning emellertid en annan. Man anslår 110 miljonerkronor till domstolsväsendet, varav ca 40 miljoner avser atttäcka kostnaderna för avvecklingen av de allmännaadvokatbyråerna. Resterande resurstillskott skall användastill att driva vidare det omfattande reformarbetet som pågårinom domstolsväsendet.Med hänsyn till domstolarnas stora arbetsbörda och då bl.a.Högsta domstolens ordförande, samtliga hovrättspresidenter, och en rad andra domstolschefer offentligt varnatför att arbetssituationen i domstolarna nu är så allvarlig att rättssäkerhetenäri fara, framstår det enligt Moderata samlingspartiet som närmast oansvarigtatt kombinera ett omfattande förändringsarbete med ytterligare sparkrav.Budgeten för domstolarna bör i stället utformas så att domstolarna kanbedriva arbetet på nuvarande villkor fram till dess att ett reformeratdomstolsväsende föreligger.Mot denna bakgrund föreslår vi att domstolsväsendet utöver regeringensresursökning förstärks med ytterligare och med31 utöver regeringens förslag för vardera åren 2001 och2002. Härutöver föreslår vi att de resurser som kommer att frigöras inomdomstolsväsendet när antalet inställda huvudförhandlingar minskar, som enföljd av att regeringen genomför våra förslag (1999/2000:Ju723 av GunHellsvik m.fl (m)), tillförs framför allt hovrätterna.Övrigt reformarbeterörande domstolsväsendetInskrivningsmyndigheternaSom ett led i reformarbetet med att renodla domstolarnasverksamhet till dömande uppgifter föreslår regeringen ibudgetpropositionen att dagens 91 inskrivningsmyndigheterfr.o.m. skall koncentreras till sjuinskrivningsmyndigheter, närmare bestämt till tingsrätterna iEksjö, , , , , Skellefteåoch . Bakgrunden till förslaget är den genomfördadatoriseringen av inskrivningsmyndigheterna, tillsammansmed en allmän effektivisering av verksamheten, som lett tillatt det vid de allra flesta tingsrätter inte längre finnsarbetsuppgifter för mer än en årsarbetskraft vid inskrivnings-myndigheten, vilket bedöms vara en alltför sårbar ochkostnadsineffektiv organisation.Moderata samlingspartiet kan i och för sig ställa sig bakom regeringensprincipella utgångspunkter för reformen men anser att genom-förandet av den bör anstå till dess har fått ta ställning tillregeringens samlade förslag till inriktning och riktlinjer för förändrings-arbetet inom domstolsväsendet. Först då har vi tillgång till helhetsbilden avden framtida domstolsorganisationen och därmed betydligt bättre förutsätt-ningar att bedöma till vilka tingsrätter inskrivningsverksamheten bör koncen-treras.Den framtidabouppteckningshanteringenI budgetpropositionen föreslås attbouppteckningsverksamheten fr.o.m. försöver från domstolsväsendet till skatteförvaltningen. Enligtregeringen skulle en sådan reform innebära storaeffektivitetsvinter för det allmänna, inte minst därför att detallmännas specialister på beskattning finns vidskattemyndigheterna. Förutom att reformen enligtregeringens bedömning möjliggör en besparing på ca 30miljoner kronor antas bouppteckningsverksamheten habetydligt större möjligheter att utvecklas och effektiviserasinom skatteförvaltningen.Vad gäller den framtida hanteringen av bouppteckningar kan Moderatasamlingspartiet i princip ställa sig bakom regeringens förslag men anser avsamma skäl som anförts ovan att även denna reform bör genomföras förstefter det att har fått ta ställning till regeringens samladeriktlinjeroch förslag avseende förändringsarbetet inom domstolsväsendet.KronofogdemyndighetenstillsynsverksamhetRiksrevisionsverket () lade 1994 fram en rapportavseende granskningen av den statliga tillsynen vid konkurs(RRV, Dnr. RRV drog slutsatsen att dagenstillsyn av konkurser inte är ändamålsenlig. Därefter harKonkurstillsynsutredningen (Dir. 1997:74) tillsatts meduppdrag att utreda vilken inriktning konkurstillsynen skallha. fick utredningen tilläggsdirektiv (Dir.1999:20) med anledning av en motion (1998/99:L301 av StigRindborg (m)). Enligt direktiven bör utredningen merförutsättningslöst överväga tillsynsfunktionen och inte somtidigare utgå från att den även fortsättningsvis skall varaoffentlig och knuten till kronofogdemyndigheterna.Uppdraget skall i denna del redovisas år2000.Samtidigt kan vi konstatera att kronofogdemyndigheternas tillsynsärendenminskar kraftigt . Mot denna bakgrund och med enreformerad konkurstillsyn i antågande ser vi en möjlighet att successivtavveckla kronofogdemyndigheternas tillsynsverksamhet. Detta sker i tvåsteg. Det första steget tas genom att anslaget minskas med 20miljoner, resterande del av anslaget dras in dåkronofogemyndighetens tillsynsverksamhet upphör.KriminalvårdenMeningsfull kriminalvård förutsättertillräckliga resurserEn stram kriminalpolitik som inriktas på att motverka brottoch upprätta brottsoffren står inte i motsats till att låta enfängelsevistelse användas för att rehabilitera eller behandlamissbrukande eller sjuka intagna. Den hindrar inte hellerkriminalvården från att bedriva verkningsfull vård motmissbruk eller att erbjuda de intagna nödvändigrehabilitering och utbildning. Tvärtom är det snarare avcentral betydelse för den framtida brottsutvecklingen attkriminalvården kan användas på just det sättet.En absolut förutsättning för att tiden i fängelse skall kunna utnyttjas påbästa sätt för de intagna är att kriminalvården har resurser som möjliggör atttiden kan användas på ett meningsfullt sätt. Framgångsrik vård ochrehabilitering den dömde avtjänar sitt straff är A och O för våramöjligheter att få bukt med återfallsbrottsligheten. Det handlar också om atttillföra de resurser som krävs för att kunna höja den fysiska säkerheten vidanstalterna. Ett allt grövre klientel, bestående av bl.a. medlemmar i vissa mc-gäng och andra kriminella ligor, ställer ökade krav på säkerheten inommurarna. Vidare måste det till ökade insatser mot narkotika och annatdrogmissbruk inom anstalterna. Inte minst handlar det om att säkerställa attdet finns tillräckligt antal anstaltsplatser till följd av avskaffandet av denobligatoriska halvtidsfrigivningen. I detta sammanhang måste ävenutvecklingen i riktning mot allt fler långtidsdömda vägas in.Senare tids våldsamma händelser, de djupt tragiska polismorden iMalexander och bankrånet i , har på nytt aktualiserat frågan om behovetav att låta permissioner föregås av farlighetsbedömningar. Genom dessabrutala händelser blev det uppenbart att kriminalvårdens bedömningar måsteförbättras. För att kunna tillgodose allmänhetens skyddsbehov på ettgodtagbart sätt måste kriminalvården få tillgång till kvalificerad personalsom inför permissioner, frigångar och frigivningar kan göra högkvalitativafarlighetsbedömningar av de intagna och analysera riskerna för återfalls-benägenhet m.m. Både en utvecklad programverksamhet för de intagna ochkraven på bättre farlighetsbedömning kräver omfattande utbildningsinsatserför kriminalvårdens personal. Endast på så sätt kan en hög kvalitet på krim-inalvården säkerställasAv budgetunderlag 2000framgår att man behöver ökade resurser för att kunna leva upp tillregeringens och uttalade krav på kriminalvården. Bland annatpåpekas att ökade insatser mot narkotikan förutsätter ökade programinsatseroch mer omfattande och tidskrävande visitationer, vilket innebär ökadbelastning på personalen. Vidare framhålls att senare års ökadevåldstendenser inom den slutna kriminalvården kräver ytterligare byggnads-investeringar för att kunna placera de intagna i mindre grupper. För att kunnaförebygga att våld uppstår mellan de intagna krävs dessutom att personalen istörre utsträckning kan vistas bland de intagna, vilket också ställer krav påökade resurser. Vidare konstaterar att tendensen nugår mot ökad beläggning vid anstalter och häkten som de nyareglerna för villkorlig frigivning ytterligare kommer att öka beläggningenmed närmare 200 intagna de närmaste tre, fyra åren.Kriminalvårdsstyrelsen drar slutsatsen att det inte finnsmöjlighet att leva upp till statsmakternas krav på kriminalvården om deninte tillförs ytterligare resurser. I budget-underlag (s. 25) sammanfattas personalens ansträngda situation till följd avtidigare års besparingar på följande sätt:Kriminalvårdens personal har lojalt accepterat kraven på besparingar,omfattande förändringar av arbetsuppgifter och en ny lokal organisation.Strävan att hålla uppe ambitionsnivån och kvaliteten i arbetet har, i mångafall då kompetensen inte motsvarat kraven, yttrat sig i frustration,uppgivenhet och tecken på utbrändhet. Arbetet inom kriminalvården medkrav på täta klientkontakter är tungt och slitsamt och personalen arbetar oftaunder pressade förhållanden, med ett ökat antal psykiskt störda och svåraremissbrukare m.m. Åtgärder måste därför vidtas för att skapa bättreförutsättningar för personalen att möta de nya och större krav som föreliggerinom kriminalvårdens samtliga verksamhetsområden.Sammanfattningsvis kan Moderata samlingspartiet barakonstatera att om det svenska rättsväsendet skall kunna mötakraven på en säker, modern och human kriminalvårdbehöver kriminalvården tillföras tillräckliga resurser, vilketregeringen inte gör. Av Kriminalvårdsstyrelsensbudgetunderlag framgår att det finns en påtaglig oro förpersonalens situation och för verksamheten i stort. Mot denbakgrunden föreslår vi att kriminalvården förstärks med 200miljoner kronor vardera och med 100miljoner kronor år 2002.Narkotikafria anstalterEnligt en nyligen publicerad rapport frånKriminalvårdsstyrelsen (Kriminalvårdens redovisning omdrogsituationen, 1998) missbrukade 5 000 av totalt 9 500intagna fångar narkotika 1998. Det är den högstasiffran som statistik har förts. Vidareframgår av undersökningen att vid åtta av anstalterna, 13procent, förekommer missbruk ofta eller dagligen.Då kriminalvårdens insatser mot narkotikan på anstalterna är heltavgörande såväl för arbetet med att minska förekomsten av våld och hot påanstalterna som för de intagnas möjligheter att under verkställighetenförbereda sig för att efter avtjänat straff leva ett hederligt liv är vårföreslagnaresursförstärkning delvis avsedd att möjliggöra en intensifieradnarkotikabekämpning på anstalterna.I dag framstår behovet att komma till rätta med narkotikaflödet inomanstalterna som uppenbart akut, vilket ställer krav på snabba åtgärder. Enförsta utgångspunkt måste vara att kriminalvården i högre utsträckning kangarantera att personer utan missbruksproblem får avtjäna straffet på ensärskild anstalt där enbart personer utan missbruksproblem är placerade. Ensådan ordning förutsätter också att intagna som inte sköter sig omgåendeflyttas till en annan anstalt.En annan åtgärd, som vi föreslagit upprepade gånger, som skulle varaeffektiv mot försök att smuggla in narkotika till anstalterna vore att inrättabesöksrum med en glasruta mellan den intagne och besökaren. En sådanordning skulle dessutom kunna vara till stor hjälp för besökaren, somsannolikt skulle slippa från fortsatta påtryckningar om att försöka smuggla innarkotika.Vidare måste provtagningarna och visitationerna öka fram till dess attnarkotikasituationen är tillfredsställande. Vi förordar också en ökadanvändning av narkotikahundar inom kriminalvården.Mot bakgrund av de ökade narkotikaproblemen inom anstalterna finns detockså skäl att överväga om inte skyldigheten att medverka i aktiviteter, somt.ex. arbetsplikt, bör utvidgas till att även omfatta programverksamhetrörande exempelvis missbruksproblem. I det sammanhanget bör ävenövervägas att införa en skyldighet att delta i programverksamhet avseendekonfliktlösning utan våld.Regeringen bör skyndsamt återkommer till med förslag i dennariktning.Intagna och persondatorerDet förekommer att fängelsedömda har tillgång till egenpersondator, programvara och CD-romspelare deavtjänar sitt straff. Detta innebär inte bara att den intagne kananvända sin dator till att utväxla meddelanden och planeranya brott, antingen genom att låta besökare ta med sig datorneller via svårkontrollerade disketter, utan CD-romskrivor ochprogramvaror kan också innehålla pornografi, som detknappast kan anses lämpligt att t.ex. sexualbrottslingar hartillgång till. Mot denna bakgrund anser vi att intagna inteskall ha tillgång till egna persondatorer eller egenprogramvara . Däremot är det högstrimligt att även intagna kan använda datorer och lämpligprogramvara i studiesyfte, men denna utrustning bör somframgått inte vara den intagnes egen.RättsmedicinalverketUnder senare år har skett en kraftig ökning av efterfrågan pårättspsykiatriska undersökningar från domstolarna. Domstolarnas efterfrågan av undersökningarinnevarande år tyder på en fortsatt ökning. Moderatasamlingspartiet gör bl.a. följande bedömning avRättsmedicinalverkets framtida resursbehov.Kommunerna klarar inte av att fullt ut ta det ansvar som de ålagts förs.k. färdigbehandlade psykiskt sjuka. Resultatet har blivit att psykiskt sjukasom är i behov av vård numera lever ute i samhället utan tillgång till denvård som de skulle behöva. Innan kommunernas ekonomiska problemåtgärdats måste vi utgå från att psykiskt sjuka även kan komma attbegå brott i avsaknad av vård. Vidare har Moderata samlingspartiet i enmotion (1999/2000:Ju901, En anständig kriminalpolitik av Bo Lundgrenm.fl. (m)) pekat på behovet av att regeringen åtgärdar olägenhetenmed att allvarligt psykiskt sjuka personer kan vara innehavare avvapenlicens. I arbetet med att begränsa förekomsten av vapen i denna gruppkan få en viktig funktion att fylla. Inom en snar framtidkan således verket förutses få en ökad arbetsbelastning varför vi föreslår attden ekonomiska ramen höjs med fr.o.m. år 2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av poliser och civilanställd personal,2. att begär att regeringen utreder hur polisutbildningenkan utvecklas och reformeras på lång sikt i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om polisens arbetstider m.m.,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uniformerade poliser,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om polisens möjlighet till skadestånd vidkränkning, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om polisens förutsättningar vid förhör med barn ochbehovet av att ändra 17 § förundersökningskungörelsen,7. att till anslaget A 1 för budgetåret2000 anvisar utöver vad regeringen föreslagiteller således 11 ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förstärkt åklagarorganisation,9. att till anslaget B 2 anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om , ekoutbildning m.m.,11. att till anslaget B 2 anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således ,12. att begär att regeringen överväger Domstolsverketsfunktion och ställning i förhållande domstolarna i enlighet med vadsom anförts i motionen,13. att begär att regeringen redovisar en övergripandeplan för reformeringen av domstolsväsendet i enlighet med vad somanförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utformningen av domstolarnas budget,15. att till anslaget C 1 Domstolsväsendet för budgetåret2000 anvisar utöver vad regeringen föreslagiteller således 3 ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inskrivningsmyndigheterna,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den framtida bouppteckningshanteringen,18. att till anslaget E 1 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit eller således 1 ,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att meningsfull kriminalvård, farlighets-bedömningar m.m. förutsätter tillräckliga resurser,20. att till anslaget D 1 Kriminalvården för budgetåret2000 anvisar utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes 4 ,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om narkotikafria anstalter,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om intagna i kriminalvård och persondatorer,23. att till anslaget för anvisar utöver vad regeringen föreslagiteller således 188 549 000 kr.Stockholm den 5 oktober 1999Gun ()(m)()()()()()()1 Yrkande 5 hänvisat till LU