mot · GN02K231 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K231av Silfverstrand, ()Översyn av personvaletI en ambitiös och lovvärd strävan att vitalisera politiken och minskaavstånden mellan väljare och valda har en rad reformer genomförts underåttio- och nittiotalen. Reformerna har genomgående tagit fasta påinstitutionella förändringar såsom införandet av kommundelsnämnder,ökad sk brukarmedverkan, lokala styrelser med föräldramajoritet(skolan) o dyl. Det senaste inslaget i denna institutionella reformflora ärinförandet av personval.I ljuset av val med ett rekordlågt valdeltagande kan man på godagrunder göra antagandet att flera lokala institutioner med åtföljandebyråkratiska nätverk inte minskat avstånden mellan väljarna och derasrepresentanter. Något ökat demokratiskt engagemang kan knappast hellerspåras av det nya personvalsinslaget i årets val. Inte ens i valkretsar därpersonvalskampanjerna fått sitt starkaste genomslag i form av personligaframgångar för de hårdlanserade kandidaterna kan några röstmässigaframgångar för deras partier registreras. I flera fall står partiernasvalresultatsnarare i omvänd proportion till de enskilda personvalskandidaternaslyckosamma resultat i form av antalet erhållna kryssmarkeringar.En genomgång av förarbetena till den i och för sig försiktiga men ändåtydliga förflyttningen från partival till personval i svensk politik (SOU1993:21 - Ökat personval - betänkande av och Utvärderat personval - betänkande av Nomineringsrätts- och val-kretskommittén) ger mer eller mindre klara antydningar om attpersonvalsreformen drevs fram under de år då självförtroendet för densvenska modellen var på fryspunkten och då angloamerikanska ochkommersiella förebilder i mycket styrde förnyelsearbetet.Med ledning av årets val kan sålunda redan nu vissa slutsatser dras av detökade personvalsinslaget i svensk demokrati.- Ytlighet och personliga företräden utan anknytning till den politiska arenanvinner terräng på det idépolitiska samtalets och folkrörelsearbetets be-kostnad.? Den representativa demokratin tunnas ut.? Ekonomiska och andra kampanjmässiga resurser ökar i betydelse ochskapar ojämlika förhållanden mellan kandidaterna Privatekonomin kan fåen avgörande betydelse för enskilda kandidaters framgångar.- Jämställdheten kommer i kläm.- Geografisk obalans inom valkretsarna skapar motsättningar inompartierna. Systemet är så förutsägbart att det i fortsättningen torde blipraktiskt taget omöjligt för mindre kommuner att få in representanter iriksdagen.I boken demokratin summeras det stora forskningsprojekt () som vid bedrivitunder en stor del av 1998 och 1999. I projektet har attityder kring politik,medier och samhälle bland medborgare, politiker och journalisterundersökts i sex svenska kommuner i valrörelsen . I uppsatsenPolitik som såpopera konstateras bl a:Den politiska bevakningen får såpoperans former. Återfall i alkoholmissbrukhar ojämförligt större nyhetsvärde än inställning i sakfrågor. Och detta är endel i de publikmaximerande mediernas dramaturgi. Såpoperor drar publikoch de är billiga att producera. Sakpolitk har motsatta egenskaper. Erfarnapolitiska journalister vittnar också om att det blir allt svårare att fåpolitiskasaknyheter att passera hårt pressade redaktionsledares nålsögon; de politiskanyheterna måste, med det uttryck som används, innehålla såpa för att fåframträdande utrymme och plats.En annan intressant slutsats dras i uppsatsen speglar bättre änpersoner. Där heter det bl a:Sammanfattningsvis ger den sociala bakgrunden som kön och utbildningmycket små skillnader på de områden vi frågade om. Ålderns betydelse ärnågot större och partisympati visade sig ge störst skillnad i svaren...Möjligheterna att fortsätta diskussionen om åsikts- eller social representationkvarstår, men rådet till mig själv inför kommande val är utifrån detta resultat:Rösta på det parti som passar mina intressen bäst och inte på enhögskoleutbildad medelålders kvinna. ().Demokratiutredningen samt Rådet för utvärdering av val harenligt direktiven i uppdrag att utvärdera reformen av det svenskavalsystemet. Det är mot ovanstående bakgrund viktigt att detta arbeteinnefattar en grundlig analys av personvalets konsekvenser och attregeringen efter det att utredningsarbetet avslutats återkommertill med ett samlat förslag som stärker det idépolitiskasamtalets och folkrörelsearbetets betydelse för demokratin. I dettasammanhang bör också förslag framläggas som innebär en skyldighet försåväl enskilda kandidater som partier och intresseorganisationer att öppetredovisa finansiella bidrag till personvalskampanjer i den händelsepersonval skall vara ett bestående inslag i framtida val.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av personval.Stockholm den 24 september 1999Bengt Silfverstrand (s)()