mot · GN02U220 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U220av , Bo (m)En värld utan gränserInledningDen nya globaliseringenVärldens folk har intensivare utbyte än någonsin tidigare.Ett halvt årtusende har visserligen gått sedan kontaktermellan jordens kontinenter började etableras, men dagens alltintensivare process berör så många fler människor och såmånga fler områden, att det är berättigat att tala om enverkligt ny globalisering. Utbytet av varor och tjänster ökarstadigt, ekonomin blir alltmer internationaliserad. Kontaktermellan människor befrämjas av ny teknik, som gör attinformation kan färdas enorma avstånd på ett ögonblick.Nyhetsbilder kan nå ut till alla länders TV-kanaler samtidigt.Informationstekniken, med Internet som kanske främstaexempel, har möjliggjort en globalisering av ekonomin, ochden globaliserade ekonomin har i sin tur befrämjatspridningen av den nya tekniken. Detta ökade utbyte avvaror, tjänster, erfarenheter och information har lett till ettökat ömsesidigt beroende mellan flertalet av världens länder.I som går mot ett kunskapssamhälle är inte bara den samladeinformationsmängden större än någonsin, utan spridandet av ny teknologi gårockså fortare . När det för radion tog att nå ut till 50miljoneranvändare, tog det för televisionen och för Internet endast att nå uttill samma antal användare.Befolkningsrörelserna allt störreSamtidigt som länder länkas samman av teknik och ekonomirör sig människor över gränserna i en omfattning som dealdrig gjort förut. Ständig utveckling av kommunikationersom tåg, flyg och bilar har underlättat människors fysiskaförflyttning. Det gäller i mer kortsiktig form genom turism,pilgrimsfärder och affärsverksamhet, likaväl som i form avmer varaktig migration.Trots att människors rörlighet i vissaregioner begränsats genom skärpta regler, ökar strömmen avmigranter. Detta gäller även flyktingar från krig och förtryck.Samtidigt som det bakom flykten ligger stora tragedier, ärdet hoppingivande att det på många håll finns enberedvillighet att ta emot flyktingar. Detta är också ett viktigtinslag i globaliseringen. Utländska arbetares hemsändning avpengar till familj och släkt är nu en av de störrekapitalrörelserna över gränserna - volymen är en och en halvgång större än vad det samlade biståndet utgör. Detta har betydelse för många fattiga länder.En global social revolutionOckså sociala attityder påverkas starkt av globaliseringen.En av de mest avgörande för mänskligheten är inställningentill familj och barn. Små familjer var länge förknippade medvästerlandet, medan särskilt i var storafamiljer där kvinnans uppgift främst var en livslånguppfostran av barn.Så är det inte längre. På de flesta håll sker det en snabb nedgång ifödelsetalet. av jordens befolkning lever i länder där detnormala barnantalet är tre eller färre. Visserligen finns det länder där fem,sex barn är vanligt, men detta handlar om undantag också blandu-länderna. Till de mer intressanta inslagen hör att låga födelsetal intesällan finns i katolska länder. Kvinnor väljer en yrkeskarriär i allt störreutsträckning. Den enskilda människan och den enskilda familjen kan faktisktidag fatta sina val i en friare och bättre situation. Även denna påverkan är endel av globaliseringen och tillhör dess stora fördelar.Kulturen mer global och mindrelikriktadPå det kulturella området har globaliseringen en särskilt storbetydelse. Det brukar ibland anföras att det skulle finnas enrisk för likriktning - en cocacolonisering - av kulturlivet ivärlden. Ingenting kan vara mer felaktigt. Matkulturer frånolika håll i världen berikar det lokala köket. Inom musikenblandas stilar, från det europeiska till det amerikanska medinfluenser från såväl afrikansk som indisk eller karibiskmusiktradition. Stora författare från olika språkområden blirtillgängliga för läsare också i glesbygd.Det viktiga med kulturens globalisering är att olika kulturer blir tillgäng-liga för var och en. Det finns ibland en vanföreställning om att ett visst om-råde eller land skall präglas av en viss enhetlig kultur. Detta var kanskefallettidigare, men det innebar ofta en för många outhärdlig påtvingad likriktning.Idag finns ett brett internationellt kulturutbud som är tillgängligt för varoch en. Inte minst Internetutvecklingen möjliggör direkta kontakter frånperson till person och ett systematiskt uppsökande av kultur och impulser.Detta leder till mindre likriktning och den individuella friheten ökar högstbetydligt. Kulturutbytet över gränserna gör det möjligt att få mer individuali-serad kultur.Forsknings- ochutbildningsexplosionenForskningen expanderar och globaliseras. Avvärldshistoriens alla forskare lever . Internetmedger en omedelbar spridning av nya forskningsrön,tvärvetenskapliga forskargrupper skapar nya infallsvinklaroch möjligheten att kommersialisera upptäckter via "scienceparks" driver på utvecklingen.De multinationella företagen svarar för en stor och växande andel avforsknings- och utvecklingsarbetet. Styrkan ligger i deras förmåga att knytasamman forskning och forskare från många olika länder och traditioner.IT-kommunikation, tätt följd av genteknik, är de områden där världensatsar mest resurser. Även optik, solar- och miljöteknik och livsmedelsteknikhör till de snabbast växande teknikområdena. Tillgången till spetsteknologioch därav följande företagsamhet har blivit en viktig bas för länders välstånd.Alltfler länder rycker nu fram i forskningsfronten. harJapan satsat kraftigt och strävar även , och kraftfullt påatt ta sig fram till frontlinjen.I den snabba utvecklingen av den högre utbildningen har halkatefter rejält . I , och går mer än 30procent av årskullarna till de långa akademiska utbildningarna (ellermer) - drygt dubbelt så många som i . Andelen tekniker är ocksåbetydligt högre och utbildningarna är ofta längre.En utveckling med gamla anorGlobaliseringen är ett gammalt fenomen - de storaupptäckterna och världsomseglingarna medförde ökadekontakter mellan kontinenterna. Kolonialismen skapadestatsmakter som sträckte sig över många världsdelar. Genomen process under ett halvt årtusende har länder ochkontinenter knutits närmare varandra på allehanda sätt.Handels- och kapitalströmmar har uppstått och klippts av.Slavhandel och migration har flyttat miljoner människoröver världshaven. Upptäcktsresande, missionärer och turisterhar medfört förändrade seder och bruk. Men somkontakterna efterhand kom att bestå alltmer avhandelsströmmar på frivillig grund, pågick en parallellutveckling mot isolering och protektionism.Isolationism och diktaturFram till var det snarare regel änundantag att jordens länder försökte skydda sig mot detglobala inflytandet. Lite tillspetsat kan sägas att världshandeloch världsmarknad enbart omfattade ,samt några länder i västra och i norr till och isöder. Visserligen hade ett antal stor export av oljaoch andra naturråvaror eller kaffe, te och andra tropiskaprodukter. Men det handlade mer om utpräglade export-ekonomier utan ett reellt utbyte i övrigt.Det väldiga kommunistiska blocket, som omfattade en tredjedel av mänsk-ligheten från i väster till i öster, hade som en av sinagrundidéer avspärrning från omvärlden. Gränserna markerades med taggtrådoch minfält. Den som försökte överskrida dessa sköts. Det var först medDeng Xiao Pings öppnande av 1978 och genom Sovjetblockets sam-manbrott 1989-1991 som bilden ändrades.Men det var inte bara kommunismen som upprättade murar mot om-världen. Detsamma gällde i de flesta världsdelar.Indien förde tills en skarpt protektionistisk politik. Handelansågs vara av ondo. Utländskainvesteringar var i princip förbjudna och den nationella självförsörjningenvar målet.I fördes likaså en protektionistisk politik, både mot omvärldenoch mellan länderna. Det var bara oljerikedomarna som flödade ur sandensom i någon mån öppnade . Men även i länder med storoljeexport var misstänksamheten mot utländska kontakter stor.I fanns under många decennier en dominans av merkanti-lism. Avspärrningarna under och rädslan för det super-starka präglade praktiskt taget alla latinamerikanska länder. Genomtullmurar och statsägande skulle den nationella politikens överhöghet garan-teras.Även i söder om blev självhushållning och importsub-stitution en huvudinriktning, på grund av det olycksaliga inflytandet avsocialistiskt tänkande. Stödda av utländska biståndsgivare inriktades kraftenalltför ofta på att avskärma kontakter med omvärlden och att utestängahandel och kapital.Demokratins idéer blir globalaTills var diktatur inte enbart den förhärskandestyrelseformen i de flesta av jordens länder. Det var till ochmed så att diktaturen försvarades som ett ideologiskt systembåde av de kommunistiska länderna, där proletariatetsdiktatur var själva grundvalen för maktutövningen, och i enhel rad andra länder där den västerländska demokratin sågssom ett hot. Det talades långt in fortfarande om"Asian values", vars underförstådda budskap var att detfrihetliga västerlandet förde med sig dekadens och oansvarignedbrytning av samhällsmoralen. återstår storaproblem.I ett bälte från och över , ,och mot Väst- och har demokratin svårt att fåfotfäste. är det enskilt största hindret mot fortsattutveckling mot demokrati och respekt för mänskliga rättigheter.Att klarar demokrati visar inte minst att Republiken på Taiwanär en väl fungerande demokrati och marknadsekonomi. Frågan om helaKinas demokratisering är den kanske avgörande säkerhetsfrågan ur ettglobalt perspektiv. Men i övriga delar av världen är demokratin faktisktregel och diktatur enstaka undantag.En alldeles avgörande förändring är att de idéer om rättssamhälle, mänsk-liga rättigheter, demokrati och minoritetsrättigheter som präglat de väster-ländska samhällena nu sprids i en allt raskare takt över världen. pågåren demokratiseringsprocess i , världens fjärde land, med de slit-ningar och bekymmer som en sådan process ibland kan medföra. Samtidigthar demokratiseringen av i allt väsentligt gått väl,med undantag av de serbiska och vitryska diktaturerna. Även i Latinamerikahar den demokratiska utvecklingen varit enastående. Endast i styrfortfarande en diktator - isolerad från omvärlden med undantag avNordkorea och den svenska socialdemokratin.Denna demokratiska utveckling är också ett resultat av globaliseringen, därde västerländska värdenormerna slutar att vara lokala och blir globala. Frånatt tidigare bara ha omfattat , , , , Nya Zeelandoch tillhör det undantagen att länder inte omfattas. Över 70procent av världens invånare lever, enligt FN, i länder som har "fairlypluralist democratic regimés".Det nya och avgörande steget för att sprida idéerna om demokrati ochmänskliga rättigheter är tveklöst att den större delen av världen nu ärinbegripen i en kraftig globalisering - handelshinder undanröjs och kontakterskapas. Frihandeln står i fokus och fria kapitalrörelser har kommit att bli detdominerande inslaget. Precis som teknikutvecklingen och den ekonomiskafriheten befrämjar varandra, är det tydligt att frihandeln har en positivpåverkan för utvecklingen mot demokrati och mänskliga rättigheter.Hur skapas förutsättningarför globaliseringenI de länder som tidigast övergav isolationism ochprotektionism har också välståndsutvecklingen visat sigtydligast. Utvecklingen går emellertid åt rätt håll för allaländer som är en del av globaliseringen.Exempel på genomsnittlig tullnivåTabell 1: (1990 1997 )En politik för att utrota fattigdom och diktatur ochåstadkomma tillväxt och välstånd i hela världen måste tafasta på de kraftfulla verktyg som globaliseringen erbjuder.Varje land måste självt utveckla kraften att användaglobaliseringen som en hävstång i den egna utvecklingen.Isolering är inte en framkomlig väg, och ingen kan hellerskapa tillväxt och utveckling åt någon annan. Dock finnsmycket att göra för att skapa bästa möjliga förutsättningarför globaliseringen och den ekonomiska utvecklingen.Frihandel är, vid sidan av grundläggande marknadsekonomiska institutio-ner, äganderätt och rättsstat, den starkaste välståndsskapande kraft vi känner.För världens fattigaste länder är en fri handel på världsmarknaden en förut-sättning för utveckling ur fattigdom. Den rikare delen av världen har enskyldighet att erbjuda dem denna möjlighet.Frihandel handlar inte enbart om varuutbyte utan lika mycket om denkunskapsöverföring som är förknippad med varu- och tjänstehandel och omdirektinvesteringar. Erfarenheten visar att ny teknologi, organisation ochföretagsform främst överförs via handel och direktinvesteringar. Konkurren-sen sätter press på landets egen företagsamhet och dess myndigheter. Lågkvalitet och ineffektivitet får svårare att överleva. Det blir allt svårare atthävda kastsystem och diskriminering av kvinnor där kunskap och förmågatas till vara. För anhängare av kastväsende, apartheid eller annan diskrimine-ring ses världsmarknaden som ett hot, därför att den främjar konkurrens ochdärmed tillvaratagande av resurser och förmåga. Därigenom fungerar frihan-deln också som en katalysator för omvandlingen av tidigare slutna samhällentill öppenhet och tolerans. Handel har såväl en civiliserande som en freds-skapande funktion.Även för mer utvecklade länder har frihandel en kraftfull välstånds-skapande effekt. Frihandel är den mest effektiva konsumentpolitiken genomatt den tillförsäkrar alla konsumenter hög kvalitet till lägsta möjliga pris.Detär omöjligt att föreställa sig dagens välståndsnivå utan global arbetsdelningoch frihandel. Det faktum att frihandel tillfälligt kan ställa ekonomier,branscher, sektorer, företag och enskilda människor inför stora omställningarfår aldrig tas till intäkt för att inskränka frihandeln. I själva verket är detjustdetta omvandlingstryck som utgör den största, om än svårkvantifierbara,fördelen av fri handel.WTO och det multilateralasystemetDe multilaterala handelsöverenskommelserna spelar enavgörande roll i utvecklingen av en allt friare världshandel.Genom att institutionellt binda de flesta av jordens länder iförpliktande överenskommelser skyddas frihandeln frånkortsiktig politisk protektionism. Risken för eskalerandehandelskrig minskas.1930-talets tullkrig med efterföljandedepression får inte upprepas.Störst betydelse har det multilaterala handelssystemet för små och svaganationer som saknar möjlighet att påverka sina terms of trade och som stårutan politiska påtryckningsmöjligheter. Det är också dessa länder som harmest att tjäna på en fri och öppen handel.Det är av dessa skäl mycket välkommet att EU (därmed avses bådegemenskapens egen kompetens, i juridisk mening EG, och då man agerar åmedlemsländernas vägnar) har tagit initiativ till en ny runda avöverläggningar inom ramen för WTO för att globalt fortsätta arbetet attavskaffa handelshinder. Det är viktigt att rundan tar sikte på handelshinder ien vid mening och inte endast tullsatser. En bred förhandling ger den störstamöjligheten att komma överens genom att förhandlingsresultaten på deenskilda områdena kan balanseras mot varandra.WTO som institutionDet är mycket viktigt att stärka WTO som institution ochförbättra dess mekanism för konfliktlösning. Detta har inteminst det s k banankriget visat. WTO:s trovärdighet ochrespekten för organisationens tvistlösningssystem måstedärför ökas genom skärpta regler som förhindrar långdragnaprocesser. Den möjlighet som EU utnyttjat, att genomminimala förändringar och med juridiska hårklyverierförhala nya prövningar inom WTO, måste elimineras.Annars föreligger en påtaglig risk för ökad protektionismgenom att länder vidtar ensidiga straffåtgärder. Det är inteheller acceptabelt att starka medlemsländer, som ,åsidosätter WTO:s tvistlösningsmekanism och tillgriperensidiga sanktioner för att driva igenom sin ståndpunkt.EU:s förhandlingsbudEU bör sätta ett ambitiöst mål för millennierundan. Måletbör vara att avskaffa alla tullar till i-länderna. Dengenomsnittliga tullnivån för industrivaror är i EU 3-4procent. EU:s förhandlingsbud för millennierundan bör varanoll procent för i-länder.Jordbruksprodukter utgör en komplicerande faktor. EU:s subventionsgradvad beträffar jordbruksprodukter är (jämfört med 80procent, och ). Det är inte möjligt atten nolltullnivå på jordbruksprodukter kan uppnås i samband med en nolltullför industrivaror, och en överenskommelse om det senare bör heller intebromsas av den långsammare processen för jordbruksprodukter. EU bördock, som den största aktören i WTO med betydande subventioner, läggafram en bindande plan för hur den europeiska jordbrukspolitiken skallintegreras med världsmarknaden. måste målet vara att låta marknadenför jordbruksprodukter fungera utan kvoter, pris- och produktionsinterven-tioner. Ett samfällt agerande inom ramen för WTO skulle också stabiliserapriserna på världsmarknaden. Därigenom skulle en sund världsmarknad förjordbruksprodukter kunna etableras. utgör priserna på världsmarknadenofta dumpningspriser, vilket medför att de är konstlat låga. Detta får svårakonsekvenser för jordbruket i många länder, inte minst i tredje världen.En världsmarknadsanpassning av den europeiska jordbrukssektorn ärockså angelägen med hänsyn till . Kandidatländerna iCentral- och har lägre subventionsgrad än EU, eller i vissafall inga subventioner alls. Det vore en bakvänd tågordning att kräva att dehöjer subventionerna till västeuropeiska nivåer för att återigenminska dem. Istället bör en konvergenspunkt sättas dit nuvarandemedlemmar och kandidatländer strävar genom en successiv anpassning.Producenterna måste ges en rimlig tid att anpassa sig till den nya politiken.På bör full marknadsanpassning kunna uppnås.Andra utestående problemområden (främst med avseende på relationernaEU-USA) som behöver beröras är genmodifierade och hormonbehandladejordbruksprodukter. EU måste inom dessa områden säkerställa att man intaren ståndpunkt som är WTO-kompatibel.EU:s fortlöpande åtgärderRedan före WTO:s millennierunda bör EU fortlöpande ageraför ökad frihandel och öppenhet. Det innefattar bl.a. enfortsatt sänkning av de gemensamma tullarna och att unionenslutar att använda antidumpingtullar, vilket är ett av de fåkvarvarande protektionistiska instrument som tillåts inomWTO. Dess användning är ytterst problematisk, eftersomantidumpingtullarna ofta missbrukas medkonkurrenshämmande effekter som följd. Även om enöverenskommelse inte kan nås inom WTO rörandeantidumping bör EU likväl avsäga sig möjligheten att införaantidumpingtullar.TjänsterEn femtedel av världshandeln omfattar tjänster, ochökningen är snabb både i absoluta och relativa termer.Särskilt fort går det på områden som tele, post, bank ochförsäkringar, som inte ens förknippades medhandelsområdet. Dessa var oftast ineffektiva statligamonopol som ledde till stora nationella välfärdsförluster.En allt större del av förädlingsvärdet är nu tjänsteproduktion som, inteminst genom elektronisk handel, har stor utvecklingspotential. Liberalise-ringar av handeln inom tjänstesektorn medför konkurrensutsättningar somkommer att medföra kvalitetshöjningar för konsumenterna. På tjänste-marknader som varit skyddade av offentliga regleringar blir verksamhetermed låg service och kvalitet utkonkurrerade av bättre alternativ. Här är ävenregler för offentlig upphandling av stor betydelse. bör mot dennabakgrund inom EU verka för en liberaliserad handel med tjänster.Elektronisk handelDen elektroniska handeln kan bidra till mångavälfärdsvinster, inte minst genom olika typer av miljövinster.Det är därför viktigt att förutsättningar skapas för en effektivelektronisk handel. Eftersom handeln i stor utsträckning ärinternationell, är det av största vikt att EU deltar i ochförsöker påverka regelutvecklingen i det internationellasamarbetet.För att underlätta frihandel och skapa ett sundare konkurrensklimat krävsdet dessutom att den internationella utvecklingen drivs på i riktning motförbättrat skydd av immateriella tillgångar, bland annat programvaror.En viktig förutsättning för att denna handel skall kunna vidareutvecklas äratt människor känner tilltro till de elektroniska handelssystemen och upp-lever att transaktionerna är säkra. I detta avseende har utvecklingen av säker-hetssystem som digitala signaturer och mjukvara som innehåller krypto ennyckelroll.Viktigt är också att en översyn görs av den lagstiftning som reglerarbeskattning och affärstransaktioner för att inte några särskilda oklarheterskall uppstå i de fall transaktioner och förhandlingar sker på elektronisk väg,men också för att kontrollera att inte den nuvarande regleringen ställer upponödiga hinder vid denna typ av handel.Den elektroniska handeln innebär också nya möjligheter för attdelta på världsmarknaden. Kostnaden för att marknadsföra sig via Internet ärförsvinnande liten jämfört med traditionell marknadsföring och därmedsänks tröskeln för många företag att delta i det internationella utbytet.Tekniska standarderEtt hinder i global handel är att standarder och tekniska kravvarierar mellan länder. Även EU stod inför motsvarandeproblem vid skapandet av den inre marknaden. Det finns iprincip två sätt att hantera problemet. En möjlighet är attskilda nationella standarder ersätts av en gemensamstandard. Det är i stor utsträckning ett tillvägagångssätt somanvänds inom EU och det arbetet utgör en huvuddel av dedirektiv som antas av EU. Det är dock ett tillvägagångssättsom endast i undantagsfall är tillämpligt för WTO. Enövernationell gemensam lagstiftning som skall beslutas av134 WTO-medlemmar - länder som befinner sig på olikautvecklingsnivåer - vore inte rimlig.En annan möjlighet är att ta fasta på den spontana konvergens av standar-der och specifikationer som uppstår på en fri marknad. Det har t.ex. intekrävts några statliga kommissioner eller multilaterala konferenser för attkomma överens om en global programspråksstandard för datorer. Trots av-saknaden av enhetliga standarder kan de flesta datorer runt om i världenproblemfritt kommunicera med varandra. En process som skall ta fram lag-stiftade standarder löper alltid risken att bli förmål för improduktiv strävanatt ta tillvara sitt egenintresse, s.k. rent-seeking, och bör därför användasmedförsiktighet. Det krävs en noggrann analys i varje enskilt fall om detkonkurrenshämmande ingrepp det innebär att lagstifta om standarder upp-vägs av den konkurrensfrämjande effekt en gemensam standard har för demsom omfattas av den. Det finns dessutom en påtaglig risk att en lagstiftadstandard snabbt kan bli föråldrad.UtländskadirektinvesteringarU-världens problem är inte att man har för många utan för fådirektinvesteringar. Kortsiktiga placeringar, ellerinvesteringar i råvaruutvinning, förekommer i de flesta fall,även där de marknadsekonomiska institutionerna ochlagstyret är relativt svagt utvecklade. Långsiktigadirektinvesteringar på goda affärsmässiga grunder är merberoende av marknadsekonomiska institutioner ochförutsägbarhet i statsmaktens agerande. Demokrati, enfungerande rättsstat med korruptionsbekämpning och skyddför mänskliga rättigheter är sådana stabila institutioner sombefrämjar utländska investeringar. Detta innebär också attdet främsta hindret mot utveckling i flera länder är den egnaregimen, ofta understödd av andra länders förlegadebiståndspolitik. Ett avtal inom ramen för WTO som byggerpå icke-diskriminering, dvs att utländska investeringar skallbehandlas på samma sätt som inhemska, kan reduceraosäkerheten. Därmed underlättas kapitalöverföring, ochsamtidigt också kunskapsöverföring och utvecklingskraft, tillu-länderna. Att den rika världen fungerar som exportör avinvesteringskapital och att u-världen är nettoimportör ärnaturligt i en snabb utvecklingsprocess. Det handlar främstom i-världens pensionskapital som därigenom bättre säkrarframtida pensioner genom att bidra till utvecklingen i tredjevärlden. Frihandel och investeringar är den viktigaste insatssom den rika världen kan erbjuda de fattiga länderna. Det ärdärför särskilt viktigt att inte acceptera dolda hinder som demiljö- och arbetsmiljöklausuler, som konkurrenssvagabranscher i väst så ofta begär, vare sig i handelsavtal eller iavtal om direktinvesteringar.