mot · GN02Ub474 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub474av , ()Forskningspolitiken1 InledningI presenterade av den svenskaforskningspolitiken sina resultat i Forskning . Den togs emot medblandade reaktioner. Tydligt var att olika mottagare hade sitt egetperspektiv i fokus. Forskningen är ett område som av tradition varitrelativt isolerat i samhället i meningen att många inte har insikt iforskningens styrning, organisation och innehåll. Regeringensproposition "Vissa forskningsfrågor" som vi har yttrat oss om tidigarebestår av lösryckta delar av förslagen i "Forskning 2000".Eftersom forskningsfrågornas olika delar går in i och bygger på varandraborde alla frågor diskuteras . Om en avgränsning ändå skall göras ärdet viktigt att det sker på ett sätt som präglas av en helhetssyn. Detta harvaritvår målsättning när vi i denna motion avgränsar oss till inriktningen på denforskningspolitik som rör den offentliga forskningen. Vi avser att preciseravåra ställningstaganden när det gäller forskningsorganisation när regeringenpresenterar sin samlade forskningsproposition.Sammantaget satsar av BNP på forskning, vilketär mer än de flesta av våra konkurrentländer. satsade staten 15miljarder av sina medel på forskning, medan näringslivet tillförde närmare40 miljarder.Den forskning som bedrivs av näringslivet är mycket värdefull för Sverige.Det är utomordentligt viktigt att det föreligger ett gott samarbetsklimatmellan staten och näringslivet. Det är ytterst angeläget att alla aktörer tarsittansvar för samhällets utveckling.2 En gemensam värdegrundForskningen är en dynamisk kraft för en positiv samhällsutveckling.Framstående och ekonomiskt ledande nationer har välfinansieradforskning och effektiva forskningsorganisationer. Staten har ett ansvarför att forskning kan bedrivas. Samspelet mellan stat och forskare blirtydligt i de mål som finns för forskningen nämligen att vinna nykunskap för att utöka vår förståelse av den värld vi lever i och för attkunna förändra den till det bättre. Detta mål ska vara vägledande förvarje forskare oberoende av vem som finansierar forskningen, i vilkendisciplin man arbetar eller på vilken nivå forskningen bedrivs.En viktig fråga är därför vilket framtida samhälle vi vill ha och hur denvärld ska vara beskaffad som kommande generationer ska leva och verka i.Kristdemokraterna verkar för ett gott samhälle med respekt för enskildamedborgares rättigheter, behov och önskemål. Om detta mål ska nås behövssåväl humaniora och samhällsvetenskap som naturvetenskapligt och teknisktkunnande.Vi är på väg mot ett kunskapssamhälle. I industrisamhället var det forsk-ningens resultat som fokuserades i första hand. I kunskapssamhället är detdäremot forskningsprocessen och forskaren som står i centrum. Kunskapenär inte värdeneutral utan tolkas utifrån olika teorier och perspektiv. Därför ärdet viktigt att forskningspolitikens värdegrund är tydlig. Vårt samhälle harsina rötter i den kristna etiken och den västerländska humanismen. Den ärförankrad i värden som människolivets okränkbarhet, människors lika värde,frihet för den enskilde individen, solidaritet med svaga och utsatta, jäm-ställdhet mellan kvinnor och män och alla människors lika värde. Vi anser attdessa värden ska vara vägledande också för forskningen.Högre utbildning och forskning är ömsesidigt beroende av varandra. Föratt kunna bedriva god vetenskaplig grundutbildning krävs forskning. Därförmåste staten se till att det finns balans mellan grundutbildningen och forsk-ningen.Regeringen har utökat högskolans utbildningsplatser ochforskningsresurser när det gäller naturvetenskap och teknik. Det är viktigakunskapsområden för att bibehålla vårt lands konkurrenskraft. har ökat i en sådan omfattning att det på många lärosäten saknasstudenter till dem. har utrymmet för humaniora och samhälls-vetenskap minskats. Köer av studenter finns till utbildningsplatser på filoso-fisk fakultet. Många ungdomar har intresse och begåvning för studier inomhumaniora och samhällsvetenskap, ett intresse som inte tas till vara av sam-hället. Landets lärosäten besitter hög kompetens inom dessa ämnen. Dennakompetens utvecklas inte och försvinner i sämsta fall om inte staten tar sittansvar för att den ska få leva. Vi kan inte riskera kunskapsutvecklingen inomhumaniora och samhällsvetenskap. vill förvalta ochutveckla kunnandet inom dessa områden. En kunskap som är en del av vårtkulturarv och som behövs och ska vara levande också i framtiden.Att humaniora och samhällsvetenskap utvecklas är viktigt för ett mänskligtsamhälle. Att skapa sammanhang, självinsikt, förståelse för skeenden ärkunskaper som är nödvändiga inte minst i ett högteknologiskt samhälle. Tek-niken är till för människan och med ökad teknifiering krävs ökad kunskapom människans behov. Därför vill vi att den humanistiska och samhälls-vetenskapliga forskningen i högre grad ska integreras med den tekniska ochnaturvetenskapliga. Det samspel som sker mellan människa och teknik måsteockså återfinnas inom forskningens område.3 Etik i forskningenForskningen bedrivs självständigt jämfört med många andra statligtfinansierade verksamheter. I en sådan verksamhet är kravet på en tydligyrkesetik viktigt. Slutbetänkandet från Kommittén om forskningsetik(SOU 1994:4) menar att man kan minska risken för oredlighet iforskning genom att öka allmänhetens insyn i forskningsprocessen.Kommittén föreslår en rad åtgärder för att åstadkomma detta. Att föra utsin forskning till allmänheten är bra, men bör inte i första hand ske medutgångspunkt i att allmänheten ska kontrollera forskarens etiskaöverväganden. Forskarnas egen kontroll av varandra är av avgörandebetydelse.Etik i forskningen kan inbegripa flera dimensioner. För det första handlardet om vilken forskning som är försvarbar i relation till samhällsmed-borgarnas behov och önskemål. målsättning om envärdeförankrad forskning grundar sig på att kunskap aldrig är värdeneutral.För det andra handlar det om etiken i själva forskningsprocessen. Forsk-ning genomförs på ett mycket specialiserat sätt varför den etiska prövningenupprätthålls av forskarna själva. Den enes frihet att forska får inte inkräktapånågon annans frihet eller integritet. Detta måste enligt vårt synsätt vara engrundprincip såväl för forskarens arbetsvillkor som för det område manutforskar.För det tredje handlar det om ansvaret för forskningens konsekvenser. Härgäller stor försiktighet eftersom kunskap kan användas i såväl konstruktivasom destruktiva sammanhang. Den fria forskningen är ytterst viktig och ettstort ansvar vilar på forskarsamhället.För det fjärde gäller det att följa kunskapsutvecklingen inom respektiveområde. Forskarna ska utgå ifrån och bygga vidare på den kunskap somredan finns. Utifrån det perspektivet är den stora obalansen i medelstilldel-ning mellan å ena sidan humaniora och samhällsvetenskap och å andra sidannaturvetenskap och teknik inte försvarbar. De långsiktiga konsekvenserna avregeringens ensidiga satsningar är svåra att överblicka.4 Forskningens ansvarDet kommer alltid att vara forskningsvärldens uppgift att avgöra vilkenforskning som skall äga rum och hur denna forskning skall utföras. Mensamhällets forskningsmedel skall användas för långsiktiga behov. Attbedöma detta ur ett helhetsperspektiv vilar på politikernas axlar.Kortsiktiga behov kan också uppkomma när staten behöver få ettforskningsuppdrag utfört. Det finns en konflikt mellan kortsiktig ochlångsiktig nytta och konflikter mellan olika maktgrupperingars roll isamhällsutvecklingen. Forskningen bör här påta sig ett eget etiskt ansvarsom går utöver de existerande maktpositionerna.Utgångspunkter för teknik- och naturvetenskaplig forskning är oftagenomgripande förändringar i samhället såsom näringslivets struktur, arbets-livets villkor och människors vardag. Tekniska förändringar upplevs intesjälvklart som positiva. Därför är det viktigt att värderingarna blir tydligavidval av forskningsinriktning.En grundläggande fråga gäller den enskilda människans förhållande tillsamhället. Människan är, enskild eller i grupp, aktör - hon kan och harförmåga att förändra sin egen situation och påverka samhället. En sådan synär grundläggande i en demokrati.Andra frågor handlar om behovet av en pågående kunskapsutvecklinginom disciplinen, om hur vi bedömer att samhällets behov ser ut och vilkaområden som utifrån detta skall utforskas. Om man vill fokusera förändringoch samhällsrelevans följer ett framåtriktat perspektiv. Den forskning somska ge ledning för viljestyrda förändringar och ta hänsyn till kommandegenerationers intressen måste ha ett framtidsperspektiv. Detta förutsätter i sintur ett historiskt perspektiv. Denna kunskap krävs för att förstå vilkamöjligheter och vilket utrymme som finns för samhällsförändringar.Kristdemokraterna vill se en vidare samverkan mellan det teknik-/natur-vetenskapliga området och det humanistiskt-/samhällsvetenskapliga området.Målet måste vara att bygga ett mänskligt och mjukt samhälle.Den fria grundforskningen måste alltid få leva på sina villkor. I ett lång-siktigt perspektiv bör dock samverkan mellan olika discipliner medverka helhetsbild. För detta krävs balans mellan tillämpad forskning och grund-forskning.Kristdemokraterna efterlyser en värdeorienterad forskning som har enhelhetssyn på människan och som utgår från en gemensam värdegrund.5 ForskningsorganisationenFör är det viktigt att uppnå det övergripande måletmed forskningen. För att nå det krävs en funktionell och effektivorganisation och en strategi vid urval och fördelning av medel. En sådanmåste få växa fram utifrån en värdeförankrad forskningspolitik.Den nuvarande forskningens organisation är otydlig. Olika myndigheteroch styrelser fördelar medel ur olika penningströmmar. Detta är ingenidealisk lösning. Orimligt mycket tid går åt till att söka medel. I stället börstrukturen präglas av ordning och reda som leder till tydlighet.Kristdemokraterna anser att varje lärosäte med forskning inom ett veten-skapsområde ska ha tillräckliga basresurser för att kvaliteten på forskningoch forskarutbildning ska kunna säkerställas. Lärosätena fördelar sedanpengarna mellan forskare som sökt sig dit. Varje lärosäte kan ha egnaansvarsområden. På det sättet kan fördjupad kvalitet erhållas utan att breddenförloras.Varje universitet och högskola kan också utöka sina resurser genompengar från forskningsråd, sektorsorgan och andra forskningsfinansiärer, t exnäringslivet. Vi anser att det även finns anledning att behållasåväl forskningsråd som sektorsorgan. Däremot finns det anledning attompröva de funktioner de har.Vi vill se över såväl forskningsrådens som sektorsorganens antal, strukturoch form. Utgångspunkter för denna översyn är att åstadkomma ett effektivtnyttjande av samhällets resurser samt att skapa en organisationsstruktur somstämmer överens med en värdeorienterad forskning.Det är viktigt att varje forskningsinstitution sprider kunskap om sinforskning till grundutbildningen. Inte minst för forskarnas egen utveckling ärdet viktigt att grundutbildning blir en naturlig informationstagare vid varjeforskningsinstitution. För att åstadkomma att studenten kommer närmareforskningsprocessen och sitt ämnes forskningsfront anser vi att lektorernasoch professorernas möjlighet att bedriva egen forskning måste förbättras,som deras pedagogiska kunskaper behöver utvecklas.Inom varje forskningsområde behövs de olika perspektiv som kvinnor ochmän står för. Därför är det viktigt att genusperspektivet lyfts fram som ennaturlig del vid varje forskningsinstitution. Det ska inte isoleras tillverksamhet på några få lärosäten.Fortfarande är det en sned fördelning mellan män och kvinnor i forskar-samhället. Det behöver utredas vilka hinder som fortfarande finns förkvinnor att verka på lika villkor. Universitet och högskolor måste anpassastill kvinnors speciella villkor när det gäller att förena familjebildning ochyrkeskarriär.Vi anser också att jämställdhetslagstiftningen ska införas i högskole-förordningen.Vidare anser vi att femårsgränsen för forskningsassistenter ska tas bort. Idagsläget måste tjänst erhållas efter disputation. En sådan regelminskar möjligheten för forskare att t ex ta föräldraledigt, att söka inter-nationellt projektarbete eller att ta annan tillfällig tjänst. Många nyblivnaföräldrar och särskilt kvinnor hindras genom denna regel från att kommavidare i den akademiska karriären.6 Forskningen ska komma samhället till delSamhällsmedborgarna investerar via skatten sina medel i forskningen.Stora neddragningar har genomförts på viktiga områden de senaste åren.I ett sådant skede är det särskilt viktigt att medborgarna vet vart pengarnagår och hur de används.Statliga bidrag och fondmedel garanterar tryckning av vetenskapligaforskningsresultat för att dessa sedan ska kunna ingå i den vetenskapligadebatten. Forskningsresultaten är ofta svårtillgängliga för icke-experter. Detvore angeläget att utveckla möjligheter att popularisera forskningsresultaten.För det behövs en personell och materiell satsning som en del avverksamheten vid forskningsinstitutionerna. Resultaten av forskning är inteenbart en produkt som ska framställas. De ska också komma till nytta. Attt ex göra kunskap om teknik tillgänglig för människor öppnar möjligheter förfolkligt deltagande i diskussion och beslut i ett komplicerat teknisktsamhälle. De flesta forskningsrapporter är skrivna så att de inte är tillgäng-liga för den oinsatte. En bättre information relaterad till olika målgrupperberoende på innehåll vore ett sätt att göra forskningsresultaten mer till-gängliga och därmed förbättra kommunikationen mellan forskare och övrigamedborgare.Forskarna producerar kunskap som är till nytta för dagens och morgon-dagens samhälle. Kunskapen i sig bör kunna göras förståelig för med-borgaren som ovan sagts. Men forskaren har också olika bilder av vadresultaten kan betyda för samhällets framtida utveckling. Det är därför avstor vikt att forskarna presenterar den framtida utveckling de ser i t extänkbara scenarier. Det gör det lättare för politiker och andra beslutsfattareatt förstå konsekvenserna av olika beslut. Därmed kan de bli underlag för dendemokratiska processen.7 Internationellt samarbeteDet internationella samarbetet får aldrig förringas. Det är ennödvändighet för att komma vidare i kunskapsutvecklingen. I ettkunskapsintensivt samhälle handlar det också för forskare om att hatillgång till all nödvändig information för att kunna använda den i detkunskapsbygge som forskning innebär. Därför är det av stor vikt attforskare får möjlighet att vistas i internationella forskningsmiljöer. Det ärstatens uppgift att ge förutsättningar för detta. Den EU-baseradeforskningen är viktig att slå vakt om.8 ForskarutbildningDen reformerade forskarutbildningen som gäller fr o m ärtill stora delar bra. Men vi ser det viktigt att utvärdering sker så atteventuella brister snabbt kan kartläggas för åtgärder. Vidare är det viktigtatt också forskarutbildningen omfattas av högskolornas kvalitetsarbete.Kristdemokraterna är kritiska till de delar i reformen som gör det svårt attbedriva forskningsstudier på deltid. Det försvårar inte enbart för t ex läkareoch adjunkter som har ambition att disputera, utan också för dem som bildatfamilj och vill förena föräldraskap med forskarstudier. Det är just i den ålderdå man vanligen bildar familj som forskarstudier påbörjas.Förutsättningarna för att bedriva studier måste vara goda för att attraheranya grupper. Anställning som doktorand är en bra finansieringsform. Den gertrygga villkor och bra möjlighet att fullfölja studierna och bidrar därmed ökad rekrytering. Men en framgångsrik forskarutbildning handlar ocksåom handledarrelationer och forskningsmiljöer. Det handlar om hur mannyttjar doktorander som lärarresurser, om den postdoktorala situationen ochjämställdhetsarbetet.9 FinansieringDet finns inte ett tillräckligt stort antal disputerade lärare för attsäkra kvaliteten på den högre utbildningen. Det saknas s kspetsutbildningar för olika yrkesgrupper. Den mest påtagliga bristenfinns inom vården där det finns ett uppenbart behov avspecialistutbildade läkare . Det gäller också inom tekniska yrkendär ingalunda kan utbilda det antal ingenjörer somnäringslivet behöver. Regeringen anslår medel till doktorandernasförsörjning, men medlen är inte anpassade till vad dessa högreutbildningar i verkligheten kostar. Målet att lärare ska vara disputeradeoch att spetsutbildningar ska finnas kan inte nås när styrningen av medelfår till följd att lärosätena i huvudsak satsar på billigare utbildningar.Det är hög tid att utreda behovet av disputerade lärare och forskare samtspecialistutbildade läkare och tekniker och skapa en medveten strategi för attuppnå målen. Tilldelningen av medel till dessa utbildningar bör öka.10 Hemställan10 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att forskningen är värdeförankrad ivästerländsk humanism och etik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att uppvärdera den humanistiska forskningen,3. att hos regeringen begär en utredning av konse-kvenserna av obalansen i medelstilldelning mellan naturvetenskap ochteknik å ena sidan och samhällsvetenskap och humaniora å andrasidan,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om genusperspektivet i forskning och forskar-utbildning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att anpassa karriärvägarna så att familjebildandeoch yrkeskarriär kan förenas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att internationellt samarbete är en nödvändighetför forskningen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fler spetsutbildningar skall skapas för att mötasamhällets behov,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att femårsgränsen för forskarsassistenter av-skaffas,9. att hos regeringen begär en översyn av forsknings-rådens och sektorsorganens antal, struktur och form.Stockholm den 5 oktober 1999Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()