mot · GN02Fö32 · 1999-12-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö32av Carnerö, ()med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaretEn aktiv försvars- och säkerhetspolitikKristdemokraterna driver en aktiv försvars- och säkerhetspolitik där viframför allt motiverar ett effektivt svenskt totalförsvar utifrån detsvårförutsägbara säkerhetspolitiska läget i vår omvärld. Vi förespråkaräven ett aktivt medverkande till ökad fred och säkerhet. I denkristdemokratiska idétraditionen betonas ofta förvaltarskap ochmänniskans personliga ansvar. Begreppet förvaltarskap handlar om att hatillgångar till låns och det personliga ansvaret att förvalta tillgångarna förde kommande generationerna. Vi är alltså skyldiga att överlämna ettminst lika gott samhälle till våra barn, och därmed skydda vårt samhällemot olika hot. Rätten till liv är en av de grundläggande mänskligarättigheterna och den innefattar även rätten att försvara sig mot väpnatangrepp.Det militära försvaret behövs för att skydda medborgarna mot yttre mili-tära och andra hot där försvarets resurser kan komma väl till användning,liksom för att avskräcka potentiella angripare. Dessutom förbjuder de etiskaförpliktelserna mellan människor över hela världen att man intar rollen somåskådare, i en attityd av passiv neutralitet, då människor utsätts föraggression och krigshandlingar. Att hejda och avbryta en aggression är enförpliktelse för medmänniskor, stater och världssamfundet.1 Internationell utveckling och svensk säkerhets-och försvarspolitik1.1 OmvärldsutvecklingDen internationella utvecklingen har präglats av politiskinstabilitet, som fortsättningsvis råder efter det slut. I t exKosovo genomförde Milosevic-regimens upprepade kränkningar avmänskliga rättigheter vilket föranledde Nato-länderna att, eftermisslyckade förhandlingar och även oförmåga att enas i FN:ssäkerhetsråd för att skydda den kosovoalbanska befolkningen, militärtingripa i Kosovo. De politiska, militära och humanitära konsekvensernaav situationen på påverkade internationella relationer ochsäkerhetspolitiskt samarbete i omvärlden. Läget i och omkring Tjetjenieni södra har stadigt försämrats . Nyligeninledde ryska federala förband flyg- och artilleribeskjutning och insatsermed markförband mot vad som angavs vara terroristbaser i Tjetjenien.Civilbefolkningen har drabbats hårt vilket medfört stora strömmar avflyktingar. Händelseutvecklingen i är ett annat exempel på enkonflikthärd där det mänskliga lidandet och den materiella förstörelsenhar varit omfattande. Ett flertal konflikter på den afrikanska kontinentenär andra exempel. Utvecklingen i andra delar av världen inger också oro.Den innefattar de konflikter som har varit inblandadi, det fortsatta spända läget på den koreanska halvön liksomintensifieringen av konflikten i Kashmir mellan och Indien.Pakistan leds numera av en militärdiktatur med tillgång till kärnvapen.Det finns all anledning att följa den internationella utvecklingen med allrastörsta försiktighet. Det största hotet mot säkerheten i samman-hänger med fortsatt instabilitet i . Den stora förekomsten av taktiskakärnvapen i utgör ett orosmoment liksom också den fortsatta ryskaoviljan att ratificera såväl provstoppsavtalet som . Dekonventionella stridskrafternas sjunkande status är en förklaring till attRyssland i sina två senaste säkerhetsdoktriner har övergått till en avsevärtstarkare framtoning av kärnvapen som ett avskräckningsmedel. Hela OSS-området utgör något av ett minfält av potentiella kriser och konflikter. ÄvenUSA:s beslut att inte ratificera avtalet om fullständigt förbud mot kärn-sprängningar inger säkerhetspolitisk oro.Händelseutvecklingen hos de forna stormakterna är fortfarande av stortintresse. Under det närmaste året kan ett antal händelser få efterdyningar påden internationella säkerhetspolitiska arenan. Två presidentval kommer t exatt hållas där utgången kan få direkta konsekvenser för den svenska säker-hets- och försvarspolitiken. Presidentvalet i påverkar direktSveriges nationella intressen i närområdet, liksom presidentvalet i , somkan innebära ett minskat amerikanskt engagemang i olika konflikthärdar, t exi . Det kan komma att kräva ett större ansvarstagande av de euro-peiska staterna.Förutom de traditionella yttre miltära hoten finns en rad andra hot, både avmilitär och icke-militär karaktär, som kan föranleda nödvändiga insatser avdet svenska totalförsvaret. Det vidgade säkerhetsbegreppet omfattar andrahot både i ett kortare och i ett längre perspektiv. Hoten omfattar bl ainternationell terrorism och gränsöverskridande kriminalitet. Hoten kan gällabåde enskilda individer och stater. Exempel härpå är spridning av mass-förstörelsevapen som inte enbart gäller stater utan i större utsträckning ävenorganisationer och terroristgrupper och ekologiska hot i samband medbristande kärnkraftssäkerhet och pågående förstöring av NBC-stridsmedel,där insatser kan komma att krävas från andra stater. En rad olika etniska ochreligiösa konflikter kan utgöra risker för att motsättningar sprids med ekono-miska och andra följder för omvärlden, vilket kan ställa krav på deltagande iolika internationella insatser. Flykting- och migrationsrörelser i större om-fattning orsakade av t ex svåra ekonomiska, ekologiska, etniska och religiösaproblem kan medföra påfrestningar i mottagarländer och kan ge såvälinrikes- som utrikespolitiska återverkningar för omvärlden. IT-revolutionensom delvis gör vårt samhälle mer sårbart inverkar även på frågor om försvaroch nationell säkerhet.1.2 Svensk säkerhetspolitikKristdemokraterna konstaterar att det i viss mån råder en positiv säker-hetspolitisk utveckling för , då inga direkta invasionshotföreligger mot landet. Men instabiliteten i vårt närområde, liksom iomvärlden, kvarstår och är oroväckande. militära förmågabevisas delvis i och med kriget i . Andra konflikthärdar iomvärlden kan få direkta konsekvenser för vilket bl a kaninnebära svenskt deltagande i olika internationella operationer. Andra hoti det vidgade säkerhetsbegreppet föranleder en hög beredskap både påkort och lång sikt.Som ett led i denna säkerhetspolitiska analys, är det avgörande att Sverigedriver en aktiv säkerhetspolitik där vi deltar med insatser såväl i det kon-fliktförebyggande som i det fredsskapande arbetet. Det främjar den svenskabefolkningens säkerhet och bidrar till fred och säkerhet i vår omvärld.Säkerheten för människor främjas både genom ett omfattande politiskt ochekonomiskt samarbete, samt via gemensamma säkerhetsstrukturer där enmilitär förmåga finns att tillgå som en sista utväg för att hindra våld ochkonflikter. Det civila och militära samarbetet måste även öka i de gemen-samma säkerhetsstrukturerna för att möta morgondagens hot.Kristdemokraterna anser att medlemskap i unionen(EU), samarbete med Nato via t ex PFF-övningar och observatörskap i Väst-europeiska unionen (VEU) har ökat förutsättningarna för en aktiv säker-hetspolitik. Även spelar en allt viktigare roll i det regionala samarbeteti . Efter det slut saknas det dock fortfarande en tydligsäkerhetsstruktur för . anser att det är viktigt att ensådan upprättas för att motverka konflikter. Vi stödjer utvecklingenav att EU använder sig av medlemsländernas militära medel för krishan-tering. vill vi poängtera vikten av att den transatlantiska länkenkvarstår för den europeiska säkerhetens skull.Kristdemokraterna anser inte att svenskt medlemskap i för när-varande är aktuellt, men vi håller dörren öppen för framtida lösningar för enalleuropeisk säkerhetsordning. Då säkerhetsproblem diskuteras är det viktigtatt gemensamma institutioner och strukturer byggs upp för att motverkabefintliga och framtida hot. Alltför ofta rör den säkerhetspolitiska dis-kussionen ett bevarande av föråldrade säkerhetsdoktriner och inte en analysav de befintliga hoten och i vilken mån nya säkerhetspolitiska strukturer bästkan bekämpa dem.Folkrätten tycks vara inne i en förändringsprocess där ny praxis kankomma att ytterligare modifiera och komplettera regler. Krist-demokraterna anser att för fortsatt internationellt engagemang är det nöd-vändigt att folkrätten utvecklas bl a vad gäller humanitär intervention. Det ärmänniskor som skall skyddas, inte stater. En sådan utveckling måste förenaen rätt till regionala ingripanden, där även mandat för skyddandet av mänsk-liga rättigheter kan ges av lämpliga regionala organ då FN:s säkerhetsrådtillfälligt är låst av stormakters veto, men där FN:s auktoritet som en globalorganisation består genom att frågor ständigt återförs till dess huvudorgan.Sverige har ett gott anseende i internationella sammanhang vad gällerdemokrati och mänskliga rättigheter. Det är därför angeläget att Sverigeanvänder sina möjligheter att i exempelvis FN verka för att begreppet folkrättutvecklas så att av maktfullkomliga härskare förföljda folk och etniskagrupper av Världssamfundet kan garanteras folkrätt och mänskliga rättig-heter.1.3 Svensk försvarspolitikUtifrån den ideologiska grunden för kristdemokratisk politik och som enföljd av omvärldsutvecklingen liksom den säkerhetspolitiskabedömningen följer behovet av ett effektivt svenskt totalförsvar som kanmöta dagens och morgondagens hotbilder. Om analysen av deninternationella utvecklingen inte skiljer sig nämnvärt från regeringens sådrar helt skilda slutsatser för den svenskaförsvarspolitiken.En osäkerhet beträffande "Det nya försvaret" antyds av regeringen då denpåpekar att "ett invasionsföretag syftande till ockupation av ter siginte möjligt att genomföra , förutsatt att vi har engrundläggande försvarsförmåga." Det uttalandet pekar enligt Kristdemo-kraterna på att de snabba och drastiska nedskärningarna inte fullt ut kanmotiveras av det säkerhetspolitiska läget kontra det "Det nya försvarets"förmåga att försvara landet.Den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde skulle, i samband medallvarligare incidenter och kriser i vårt direkta närområde, kunna leda till attSverige blir föremål för militära operationer redan på kort sikt. För att interisktagningen med vår försvarsförmåga ska bli för stor anser Kristdemo-kraterna att de förhastade och drastiska nedskärningar som förestår inte kanmotiveras utifrån den nuvarande svårförutsägbara säkerhetspolitiska situa-tionen i Europa.Den hotbild som regeringen beskriver och de konsekvenser den kan få förSverige stämmer inte överens med de förslag regeringen lagt fram om ettnytt försvar och de krav på samverkan som ett sådant försvar kan komma attinnebära. Regeringen anför bl a att "det kräver en helhetssyn på hela skalanav civila och militära insatser från konfliktförebyggande över hävdandet avSveriges territoriella integritet och krishantering till försvar mot väpnatangrepp. Vårt försvar och våra internationella insatser skall samverka förökad säkerhet." I regeringens förslag finns inte, enligt Kristdemokraternasuppfattning, underlag för det påståendet.Kristdemokraterna är positiva till försvarets utökade internationellaengagemang. Det ger både kunskap och internationell goodwill samtidigtsom det också ger förutsättningar för bevarande av fred och säkerhet. Mentyvärr undergrävs möjligheterna till ökade insatser då nedskärningarna ledertill problem att bevara kompetens i utlandsstyrkan samt att rekryteratillräckligt med personal.Men det mest alarmerande med de internationella insatserna är attregeringen via sitt förslag inkräktar på förmågan att försvara vårt eget land.Kristdemokraterna har vid åtskilliga tillfällen påpekat att det inom försvars-budgetens ram måste finnas särskilda budgeterade och öronmärkta medel förinternationella fredsbevarande och fredsskapande insatser. Det visade bl aden på internationell nivå mycket generande förseningen av de utlovademilitära insatserna till Kosovo under detta år.2 AnpassningAnpassningsprincipen är central. delar regeringenssyn att anpassningsförmågan måste utvecklas, vilket kräver framsynthetoch flexibilitet och framför allt en hög kompetens och kvalitet hostotalförsvarets resurser.Våra ställningstaganden har utvecklats i den separata motion(1999/2000:Fö1) som lämnades i samband med revisorersskrivelse Anpassningen av totalförsvaret (98/99:RR7) samt i vår motion(1999/2000:Fö212) med anledning av budgeten för utgiftsområde 6 Total-försvar år 2000.3 Förmåga till tillväxtRegeringen anger att försämringar i omvärlden kanmedföra behov av större försvarsförmåga och därför också enförmåga att tillväxa resursmässigt. Försvarsmaktens planering för tillväxtmåste vara en kontinuerlig process och en viktig del avanpassningsprincipen. vill därför betona att det ärnödvändigt att fortlöpande värdera Försvarsmaktens operativa förmågautifrån omvärldsutvecklingen samt att kontinuerligt informerasom detta.Regeringen anför att grundorganisationsförslaget "kommer att ha denvolym och infrastruktur som behövs för att genom flexibilitet och planeringkunna utnyttjas även i en tillväxtsituation". Med hänsyn till att tillväxt-förmågan är en viktig del i anpassningsprincipen och att denna förmåga nublir kraftigt beskuren i en minskad försvarsmakt bör tillväxtstrukturenklarläggas i samband med den årliga redovisningen av anpassningsförmågan.Ett trovärdigt tillväxtkoncept måste skapas som bl.a. visar den personella ochmateriella bas som finns att tillgå. Försvarsmaktens kompetens för tillväxtutgörs främst av förmågan att integrerat leda och strida i högre förband samtav förmågan att hantera materiel, avsedd för tillväxt.4 FörsvarsekonominSom ett av de första partierna krävde redan i börjanav 1998 ett nytt försvarsbeslut med temat "folkförsvar medhandlingsfrihet".Redan innan hade gått av innevarande försvarsbeslutsperiod komFörsvarsmaktens ekonomi i obalans och resultatet blev verksamhets-inskränkningar och en ambitionssänkning motsvarande 10 miljarder kronorunder återstoden av försvarsbeslutsperioden.Vi framförde därför att ett underlag för ett nytt försvarsbeslut bordeutarbetas i stället för att genom besparingar lappa, laga och senarelägga olikaprojekt. Vi befarade att anpassningsdoktrinen från Försvarsbeslut 96 kundesättas ur spel samt att det inte gick att bortse från risken att Försvarsmaktenslångsiktiga styrka urgröptes.Det vi framför allt kritiserade i Försvarsberedningens rapport i januari1999 Förändrad omvärld - omdanat försvar (Ds 1999:2) var ett antalkostnadskrävande faktorer som ej analyserats och som begränsade utrymmetför en eventuell ramsänkning. I vår avvikande uppfattning står:När det gäller de framtida försvarskostnaderna är det för tidigt att uttala sigom hur mycket billigare ett sådant försvar kan bli. Det finns ingen samladsyn på hur den framtida personalförsörjningen ska utformas. Investeringar iförsvarsmateriel är långsiktiga och kontraktsbundna. Kostnader för personal-avveckling, pliktpersonalens framtida ersättningar, avveckling av mark ochanläggningar och ökad förmåga att i samverkan med andra länder delta iinternationella operationer måste noggrant analyseras. En förtätning av verk-samheten kan medföra stora investeringar.En inbyggd handlingsfrihet mot nya typer av angreppshot som på lång siktskulle kunna uppstå gör det nödvändigt att det svenska försvaret vilar på enstabil och trovärdig grund som ger långsiktig styrka i en föränderlig framtid.Förnyelse och utveckling kommer att erfordras för internationella insatseroch för att vi skall kunna följa med i den militärtekniska utvecklingen ochskapa handlingsfrihet för framtiden.Kristdemokraterna deltog i fjolårets försvarsförhandlingar hela tideneftersom vi ansåg det vara av stort värde att söka en bred försvarspolitiskuppgörelse. Tillvägagångssättet för att nå denna blev märklig. Försvars-ministern markerade tydligt att regeringen inte tänkte göra upp med mpoch v men såg inte till att få fram ett väl förankrat majoritetsförslag.Kristdemokraterna betonade vikten av att först lösa den s.k. akutanärtidsproblematiken innan nästa steg tog vid.Brutna löften, instabila regler och därtill en kraftig ramreduktion har nulett till en stressad och oordnad planeringsprocess med stor risk för materiel-förstöring. Eftersom reagerade på regeringens oförmågaatt lösa Försvarsmaktens ekonomiska problem ställde vi inte upp på deekonomiska ramar som Socialdemokraterna och lade fram.Orsaken till de dramatiska nedskärningarna handlar inte enbart om 10procents neddragningar av ramen som en del gör gällande, utan bakom dedramatiska nedskärningarna ligger försvarsuppgörelsen mellan Socialde-mokraterna och som förvärrade Försvarsmaktens ekonomiskasituation livligt påhejade av de försvarsfientliga partierna Vänstern ochMiljöpartiet. Det är värt att notera att samtliga partier i försvarsutskottetvidtvå tillfällen hade varit eniga om att det nya ekonomisystemet inte skulle fåpåverka försvarsverksamheten negativt.I vår motion 98/99:Fö9 med anledning av regeringens proposition För-ändrad omvärld - omdanat försvar (prop. 98/99:74) yrkade vi avslag påregeringens förslag till ekonomiska ramar och skrev vi följande ivår budgetmotion (1999/2000:Fö212) för utgiftsområde 6 Totalförsvar:De ekonomiska ramar som regeringen och kommit överens ominnebär dramatiska nedskärningar för försvaret. kan intemedverka till ett sådant beslut i ett läge där konsekvenserna inte kanöverblickas. De stora nedskärningarna ger, i ett läge när Försvarsmaktensekonomi utsatts för stora påfrestningar och instabila regler, ringa tro-värdighet åt viljan att utforma framtidens försvar. Tillgången på mänskligkompetens måste tillgodoses för att Försvarsmakten ska kunna ha godförmåga att hantera morgondagens krav.För att undvika materielförstöring, vidmakthålla kompetens och en stabilgrund för anpassningsförmågan avsätter 1 300 miljonerkronor samt för , dvs sammanlagt för återstoden av innevarande försvarsbeslutsperiod. År2002, som är första året på nästa försvarsbeslutsperiod, tillför vi då vi ej accepterar den föreslagna ramsänkningen.5 Försvarsmaktens grundorganisationI budgetmotion 1999/2000:Fö212 rörandeutgiftsområde 6 Totalförsvar för angavs följande utgångspunkterför en framtida grundorganisation:Försvarets framtida grundorganisation måste medge ökad samträning avoperativa förband och även ge goda förutsättningar för civil-militär sam-verkan. Försvarsmaktens insats- och anpassningsförmåga vilar på persona-lens kompetens och professionalism. En ambitionsökning vad gäller kon-tinuerlig utbildnings- och övningsverksamhet är därför nödvändig. Marin-stridskrafter bör baseras såväl vid som på och deninternationellt unika förmågan till väpnad strid i grunda vatten som Sverigebesitter bör säkerställas. För att tillgodose behovet av rekrytering, bevara ochutveckla vinterkompetens och förmåga till tillväxt inom armén bör tvåplattformar för respektive truppslag finnas.Med hänvisning till ovanstående samt förslag tillekonomiska ramar för utgiftsområde 6 Totalförsvar för åren 2000-2002yrkar vi härmed avslag på regeringens proposition 1999/2000:30 Det nyaförsvaret och vill anföra följande skäl för vårt ställningstagande.Förslaget ger en för stor och obalanserad neddragning av hela försvaretsorganisation bl.a. inom arméns krigs- och grundorganisation. Möjligheternaatt långsiktigt upprätthålla ett tillräckligt nationellt försvar påverkas därmed iallt för omfattande grad och den starkt reducerade försvarsorganisationenmedger ej att kommer att kunna ha tillräckliga resurser tillförfogande för att bidra till fred och säkerhet i och dess närhet.Neddragningen av arméns organisation blir omfattande vilket undergräversåväl värnpliktssystemet, utbildningen som rekryteringen och den långsiktigaanpassnings- och tillväxtförmåga som erfordras i händelse av en försämradsäkerhetspolitisk utveckling. Konsekvenserna för försvarsförmågatill följd av exempelvis ett nära på utplånat infanteri, artilleri eller deföre-slagna ingreppen i JAS-systemets uppbyggnad och utbildning är inteklarlagda.Sammantaget innebär regeringens proposition avseende den långsiktigautvecklingen av det militära försvaret en icke tillräckligt analyserad säker-hetspolitisk risktagning. Denna risktagning kommer att påverka Sverigeunder och den reducerade försvarsorganisationen som föreslåskommer att ge landet en för låg nationell försvarsförmåga liksom för lågförmåga till att medverka i internationella fredsfrämjande operationer och attanpassa försvaret i händelse av en försämrad säkerhetspolitisk omvärlds-utveckling.5.1 InriktningFörsvarsberedningen var i sin - omdanatförsvar enig om den övergripande inriktningen av . Detta betonades även i proposition 1998/99:74 sompresenterades . Där angavs bl.a. att grundorganisationenmåste bättre ta till vara Försvarsmaktens möjligheter till och behov avsamordnad verksamhet för effektivare och mer rationell utbildning ochövning av förband. Regeringen efterlyste således en tydligare inriktningmot en integrerad verksamhet. Det förslag till grundorganisation somregeringen och nu presenterat fullföljer enligt Kristdemokraternaej den tidigare beslutade inriktningen.5.2 Integrerad verksamhetFörsvarsmakten skall utformas för att utgöra en gemensam resurs för allatyper av operativa uppgifter och ha stor flexibilitet och vara förberedd påanpassning tilll nya uppgifter . skall kunnasättas samman i operativa insatsstyrkor som medger ett integreratutnyttjande av mark-, luft- och sjöstridskrafter.Grunden för det militära försvarets utveckling skall även framgent varaförmågan till väpnad strid och regeringen anger på flera ställen i propo-sitionen vikten av att kunna uppträda integrerat med olika stridskrafter. Påsidan 40 står det: "Det väsentliga i modern krigföring är att kunna uppträdaintegrerat och samordnat med utnyttjande av alla stridskrafter. "anser att kompetensen till samordnad strid är avgörandeför hur väl Försvarsmaktens uppgifter skall kunna lösas t.ex. vid enfredsframtvingande operation. Vi delar därför inte regeringens syn att för-delarna "blir större med ett system med separata utbildningsförband förrespektive funktion i förhållande till en integrering med förband" på fleraplatser. Vi har därför nedan redovisat vår principiella syn.5.3 KompetensKompetens är egenskapen att ha och kunna tillämpa kunskaper ochfärdigheter för att kunna genomföra viss verksamhet. Att ha erforderligkompetens och dessutom resurser för att kunna lösa en given uppgiftbetyder att förmåga har uppnåtts.I propositionen Förändrad omvärld - omdanat försvar angavs att omstruk-tureringen av grundorganisationen skall leda till bättre möjligheter tillsamträning, förbättrad systemkunskap, tillväxtförmåga och flexibilitet.Regeringen menade att en regional samordning av utbildningsplatser bidrartill detta. På sidan 110 står: "Genom en sådan samordning och kraftsamlingmöjliggörs en effektivare produktion som i sin tur svarar mot kraven på enbredare kompetensutveckling i befälskåren." menar attdet nu lagda förslaget ej tillgodoser denna viktiga utgångspunkt i tillräckligomfattning.5.4 EkonomiSammantaget innebär regeringens förslag och åtgärder i förhållande tillFörsvarsmaktens förslag beräknade ökade kostnader om 95 miljonerkronor , , år2002, , samt440 och framåt.En omställning av Försvarsmakten kostar ofta mer än man tänkt sig ochdetta är kostnader som ej kommer försvaret till godo. Orsaken kan vara attför mycket verksamhet stoppats in i organisationen i samband med försvars-besluten och att investeringar blivit dyrare än beräknat. måste vidsitt beslut förutsätta att den föreslagna organisationen täcks av angivnaekonomiska ramar. I föreliggande proposition har regeringen tydligt angettde ekonomiska utgångspunkterna samt att vårpropositionen skallinnehålla förslag till ekonomiska ramar för utgifts-området.Eftersom regeringens förslag kommer att kosta merfram till och med uppstår frågan hur detta kommer att finansieras.Kommer denna obalans mellan verksamhet och ekonomiska anslag att täckasav utökade anslag eller kommer det att gå ut över annan verksamhet inomFörsvarsmakten?