ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02L805 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L805av , (-c)STIM-avgifterMusiken har fått en allt större betydelse i samhället. Antaletradio- och TV-kanaler som sänder musik ökar, inte minst på grund avnya tekniska möjligheter till distribution. De ekonomiska värdena inommusikvärlden är betydande och många av världens största företag finnsinom området. Organisationerna som företräder upphovsrättsinnehavarnaär starka och har utvecklat ett världsomspännande nät via samarbetsavtal.När den nuvarande strukturen grundades rådde andra förhållanden.Teknisk överföring av musik var t.ex. av mycket liten betydelse. Musikframfördes i direkt kontakt med publiken. Utvecklingen har lett till att regel-systemet för musikrättigheter i upphovsrättslagen och dess praktiska tillämp-ning skapat allvarliga problem.Ett av dessa är avgränsningen mellan ideella tillställningar och kommer-siell verksamhet. Många är de ideella organisationer, t.ex. hembygdsföre-ningar, bygdegårdsföreningar, Folket Hus, byalag och sockenråd som läggerner åtskilliga timmar och dagar av ideellt arbete för att ortens invånare ska fådel av kultur. Det är därför beklagligt att (Svenska TonsättaresInternationella Musikbyrå) ställer både orimliga och byråkratiska krav förersättning för den musik som framförs vid dessa arrangemang. Även studie-förbunden har fått vidkännas allt hårdare krav på ersättning och en ökandebyråkrati. Studieförbunden anordnar ej heller kulturverksamhet för egenvinnings skull utan som ett led i sina roller som folkbildare.Enligt vår mening bör det gå att hitta ett system som är i överensstämmelsemed dagens situation. Såväl riksdag som regering har i olika sammanhangpåtalat de ideella rörelsernas stora betydelse för svenskt kulturliv. Det ärdags att gå från ord till handling. bör därför ge regeringen iuppdrag att föreslå en ändring i upphovsrättslagen där undantag för ideellaorganisationer medges.Upphovsrättsorganisationerna är välorganiserade, finansiellt starkaoch erkända i systemet för att hantera rättigheter. Det finns därför inga skälsom talar för att regeringen fortsättningsvis ska vara engagerad i och därmed legitimera agerande. Regeringens uppdragatt utse ordförande och ledamöter i bör därför slopas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iupphovsrättslagen att undantag kan medges för ideella organisationer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om representanter i styrelse.Stockholm den 30 september 1999Eskil ()()()
mot · GN02L808 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L808av , ()UppfinnarrollenSverige - ett uppfinnarlandSverige har en gammal och stor kunskap när det gäller uppfinnare ochpatent. T ex har vi , och skiftnyckeln. De senaste årenhar vi sett uppfinna datormusen. Andra uppfinningar ärdatorfärgskärmen och satellitnavigeringssystemen. Vi har stoltauppfinnartraditioner som vi måste förvalta väl. Men binder vi inkreativiteten i byråkratin, stelbenthet och kostnader som den enskildeuppfinnaren ej mäktar över, kommer många goda idéer inte fram.Patentsökningstiden överstiger i många fall livscykeln för produkteni fråga. Vem gagnar det?Krångliga system140 miljarder svenska kronor. Så mycket pengar använder Europasföretag för att återuppfinna "hjulet" enligt PRV, 1997. Omsatt tillsvenskt företagsförhållande blir summan cirka 20 miljarder . Dettahar sin utgångspunkt i en rad förhållanden som råder i och iSverige.För det första har vi inte som , patentdatabaser med fritexsökning,som kan visa alla landets patent. I dessa databaser kostar sökningarnaingenting. För det andra saknas det ett gemensamt instrument för innovatöreroch företag. Det finns många organisationer och institutioner/verksamhetersom är till för . T ex och AB.Det finns ingen direkt samordning eller kommunikation mellan dessa. Dettagynnar varken företagen eller uppfinnarna i Sverige.För det tredje höjer PRV sina avgifter när andra länder sänker avgifternaför patentsökare och patentinnehavare. Det tar också att få ett patentgodkänt. Det går t ex både fortare och är billigare att göra nyhetsgranskningvia eller patentverk.Ett samlat grepp för innovatörerSverige behöver ett samlat grepp för innovatörer, intraprenörer,entreprenörer och företag. Förutom en svensk patentdatabas behövs detäven verksamheter som på ett bättre sätt medverkar, utbildar, sammanförberörda grupper. Vi behöver också upprätta en fullständig patentdatabasmed bl a fritexsökning, svenskt teckenspråk och sökordning som kanhantera hela det svenska patentunderlaget samt mönsterskydd.Regeringen bör låta undersöka detta.Det finns även ett behov från forskare när det gäller tillgänglighet avhandlingar om uppfinningar och patent. Innovatörer, idébärare och företagkan t ex själva från sin egen närmiljö göra de första sökningarna om sinaidéer innan pengar börjar användas. Också frågan om förenklat patent ellermöjligheten till att få likställighet med t ex författare, konstnärer ochmusikernär det gäller upphovsmannarätter bör ses över.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en fullständig patentdatabas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förenklade patent och likställighet med t.ex.författare, konstnärer och musiker vad gäller upphovsmannarätten.Stockholm den 4 oktober 1999Sofia ()
mot · GN02L903 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L903av Feltzing, ()Falska fakturorSmå företag luras till dyr reklamOseriösa företag i reklambranschen går i fax eller brev ut tillföreträdesvis mindre företag och erbjuder reklamplats i en katalog avnågot slag. Ofta namnges katalogerna i termer, som "SvenskaFöretagsnyheter", "Företagsutveckling" eller dylikt.En förslagstext, kallad offert/order, skickas ut för underskrift utan att ettnej-alternativ finns med. Om den enskilde företagaren inte svarar inom några(5-10) dagar tas detta som tecken på att svaret är jakande.Efter en tid kommer en faktura på ett högt belopp, vanligen ca . "Katalogen", som är på ett fåtal sidor, skickas ut tillsammansmed fakturan. Katalogen befinns vara av ytterst dålig kvalité. Sidorna kanbestå av uppkopierade blad med små rutor rad vid rad, där flera småföretagförekommer med namn och med en likadant utformad text. Var i landetkatalogen skall distribueras är otydligt och till vilken nytta.Svensk handel uppger att hanteringen med falska fakturor kostar företagen500 per år.Det kan vara mycket betungande för en småföretagare, som kanskedessutom startat sitt företag, att klara av hanteringen efter sådana härmer eller mindre påtvingade annonser.Andra metoder har också använts, där det felaktigt uppgetts att denansvarige i företaget varit vidtalad om ett reklamavtal och där en anställdp.g.a. uttalad tidsbrist betalar fakturor.En utredning om vilka regler och lagar som gäller vid denna typ avreklamerbjudanden och marknadsföring bör göras för att klargöra omändring i köplagen är behövlig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om regler i köplagen enligtintentionerna i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Barbro Feltzing (mp)
mot · GN02L904 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L904av , ()Översyn av samägandelagenSamäganderättslagen är ålderdomlig till sina effekter. Detfinns inte någon allmän civilrättslig lag som reglerar uppkomsten avsamägande. Lagen innehåller endast regler som utgår ifrån attsamägande redan föreligger.Samägande kan uppstå om parterna förvärvar egendomen tillsammans. Detkan också vara så att det är den ena parten som har betalt egendomen medanden andra parten har lagt ut motsvarande belopp på löpande utgifter, dåuppstår också ett samägande.Enligt lagen skall det, efter det att samägande konstaterats, fastställasvardera partens andel i egendomen.Samäganderättslagen är dispositiv, vilket innebär att parterna kan avtalaom att annat skall gälla. Huvudregeln är att varje förfogande över detsamägda godset i dess helhet eller vidtagande av förvaltningsåtgärd förut-sätter enighet mellan delägarna.Kan delägarna inte enas kan varje delägare ansöka om att rätten förordnargod man som omhändertar godset under viss tid.Kan inte parterna enas om försäljning av samägd tillgång kan envar avdelägarna ansöka i domstol om offentlig auktion. Så långt lagen.Lagen kan leda till ett antal komplikationer om parterna inte är eniga omatt upplösa ett samägande. Parterna är t.ex. inte eniga om hur det skallupplösas men kan vara eniga om att egendomen inte skall gå till offentligauktion. I det fallet anger lagen inte någon lösning på problemet. För isynnerhet sambor men även makar som separerar/skiljs kan lagens brist påflexibilitet skapa problem för egendom som för båda parter har ettaffektionsvärde, inte bara ett materiellt värde.En översyn av samäganderättslagen är nödvändig. Det bör ges regeringentill känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av samäganderättslagen.Stockholm den 4 oktober 1999Ingvar ()
mot · GN02MJ201 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ201av , ()En sammanhållen svensk hästpolitikHästen må ha ersatts av traktorn framför plogen, men den ärfortfarande viktig för bonden och landsbygden. På knappt 30år har antalet hästar ökat från 30 000 till 185 000 i helalandet. I finns enligt beräkningar drygt 5 000 hästar.Hästarna är lantbrukets femte största inkomstkälla. Rid-,trav- och galopphästarna skall ha mat och stallplats. Detfoder som hästarna behöver växer på en åkerareal som ärdubbelt så stor som åkerareal. Runt 17 000människor är helt eller delvis beroende av hästar för sin för-sörjning. Cirka 400 000 människor rider regelbundet, varadrygt är kvinnor.Det är nu hög tid att börja betrakta den moderna hästnäringen som enbetydande resurs när det gäller att utveckla jordbruket, landsbygden ochmiljön. För att det skall ske bör en sammanhållen översyn göras av vilkaåtgärder som samhället kan vidta för att främja hästnäringen. Det kan gällaåtgärder som ryms inom den gemensamma jordbrukspolitiken eller fråganom vilka svenska hästraser som bör föras upp på listan över utrotningshotaderaser, till exempel nordsvenska brukshästen, kallblodstravaren, den svenskaardennern samt gotlandsrusset, samt frågor rörande utbildning ochkompetensutveckling inom näringen. Följaktligen bör en utredning tillsättasmed uppgift att utforma en sammanhållen svensk politik för utvecklingen avhästnäringen. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning med uppgift att föreslå ensammanhållen svensk politik för utvecklingen av hästnäringen.Stockholm den 20 september 1999Kenneth ()()()
mot · GN02MJ202 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ202av , ()LivsmedelsindustrinDen svenska livsmedelssektorn sysselsätter cirka270.000 personer i jordbruk, trädgårdsnäring,livsmedelsindustri och i verksamheter som fungerar somunderleverantörer till dessa branscher. Direkt och indirektsysselsätter således livsmedelssektorn av antaletsysselsatta i landet. finns dessa arbetstillfälleni delar av landet som i övrigt har ett ansträngtsysselsättningsläge.Basen för livsmedelsindustrins utveckling finns i jordbruket. Förnärvarande tyngs den svenska primärproduktionen av skatter och avgiftersom inte finns i våra konkurrentländer. I och med EU-medlemskapet harkonkurrensen ökat. Handeln på EU-marknaden är fri och de svenskalivsmedelsföretagen utsätts för en allt hårdare konkurrens från företag i andraEU-länder och från företag utanför EU genom minskade tullar och andrabarriärer som ökar världshandeln. Friare handel ställer givetvis fokus påvillkoren i olika länder. Det innebär att inte kan ha skatter ochavgifter på jordbruket som skiljer sig alltför mycket från konkur-rentländernas. Den höga beskattningen av svenskt jordbruk innebär enförsämrad lönsamhet i produktionen och en minskad framtidstro i deenskilda jordbruksföretagen.Jordbruket och livsmedelsindustrin i vårt land är till betydande delarömsesidigt beroende av varandra. Industrin måste ha tillgång till landetsproducerade råvaror av en god kvalitet och till konkurrenskraftigt pris. Omstaten vill, vilket regeringen uttalat i ett antal regeringsförklaringar, främjalivsmedelssektorns utveckling så att den kan hävda sig på den nationellamarknaden och expandera internationellt får de åtgärder i form avlagstiftning, avgifter och skatter som åläggs näringen inte på ett avgörandesätt avvika från omvärldens. Därför är det nödvändigt att diskriminerandeskatter och avgifter i jordbruket tas bort och att motsvarande nya pålagoravvisas. I utredningen , som presen-terades 1997, finns förslag på de åtgärder som behöver genomföras för attsvenskt jordbruk och livsmedelsnäringen skall ges möjligheten attkonkurrera på lika villkor. I utredningen påtalas också att dieselskatten måstesänkas. Regeringen gör i stället tvärtom genom att i budgetpropositionenytterligare höja dieselskatten. Det är angeläget att dessa förslag somutredningen föreslår nu genomförs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder som behöver genomföras för att svensktjordbruk och livsmedelsnäring skall ges möjlighet att konkurrera pålika villkor.Stockholm den 22 september 1999Elizabeth ()()
mot · GN02MJ203 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ203av , ()Miljöersättningar och landsbygdsutvecklingSverige har efter förhandlingar med EU-kommissionenerhållit en mycket dålig tilldelning av resurser inom ramenför den så kallade landsbygdsförordningen. I dennaförordning ryms program för miljöåtgärder i jordbruket, stödtill mindre gynnade områden, investeringsstöd, stöd tillnyetablerade bönder, landsbygdsutveckling, skogsåtgärdermm. Det är mycket olyckligt att av EU tilldelasmindre medel för dessa angelägna åtgärder. Uppenbarligenstraffas nu p.g.a. att regeringen under de fyra förstaåren i EU inte utnyttjat den framförhandlade ramen förmiljöersättningen. Trots fagert tal om ekologiskt hållbarutveckling har regeringen de fakto inte prioriterat detta.Om inga åtgärder vidtas kommer konsekvenserna bli att ambitionerna i detsvenska miljöprogrammet för jordbruket måste dras ned, vilket minskarmöjligheterna att hålla landskapet öppet och inte minst äventyrar denbiologiska mångfalden. Det innebär även att konkurrensförutsättningarna fördet svenska jordbruket och den svenska landsbygden försämras ytterligare.Vi förutsätter att regeringen trots det inträffade ställer de medel tillförfogande som avsetts för miljöersättningar i jordbruket.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöåtgärder i jordbruket.Stockholm den 22 september 1999Elizabeth ()()
mot · GN02MJ204 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ204av , ()och RoundupEU:s jordbrukspolitik CAP innehåller både stort och smått.Det som kan regleras ska tydligen regleras. Det sorgliga äratt en del regleringar går stick i stäv med miljöambitioner.Ett sådant exempel är trädesreglerna.Första datumFör att förhindra fusk, det är skälet som anförs, får en bondeinte köra ut på trädan förrän . Man menar att det såsent är omöjligt att så och hinna få skörd och därmed lyftaträdesbidraget trots odling. Trädesbidraget är mellan ca1300 och upp till ca per ha beroende på var i landetman bor.Rotogräsen väletableradeMånga väljer att ha trädan naken. ochförsommaren gror ogräsfröer och speciellt rotogräsen blir sågott som omöjliga att bekämpa mekaniskt så sent som i juliinför höstsådden. Valet faller då på totalutrotningsmedel,oftast Roundup. Sedan EU-medlemskapet ökaranvändningen av dessa bekämpningsmedel år . Enligtuppgift har användningen av Roundup ökat med 40 %mellan 1997 och 1998.Ändra trädesreglerna!Det finns mycket speciella skäl till att ändra trädesreglerna iSverige. De undersökningar som gjorts i visar attbekämpningsmedel återfinns i yt- och grundvatten. Medlenbryts inte ner som i varmare jordar, utan förorenaromgivningen. Just klimatet borde kunna användas somargument inför för att få ändra trädes-reglerna och göra det möjligt att bekämpa ogräs mekanisktunder . Avsikten är naturligtvis att fåanvändningen av bekämpningsmdedel som Roundup attminska, inte som öka. Någon ändring av första datumför ny sådd är inte avsikten.Regeringen bör alltså begära hos att undantasfrån trädesreglerna så att det blir möjligt att bekämpa ogräs mekaniskt underförsommaren.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s trädesregler.Stockholm den 23 september 1999Gudrun ()
mot · GN02MJ205 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ205av , ()KartavgifterFrån och med 1998 kräver EU att jordbruksmark identifierasi digitala kartor innan arealersättningarna betalas ut. Tidigarekartor dög inte. Det är mycket anmärkningsvärt då man kankonstatera att de nya kartorna i många fall stämmer sämreöverens med verkligheten.Enligt en förordning från regeringen, baserad på ett riksdagsbeslut, får denenskilde lantbrukaren stå för kartavgiften. Motsvarande avgifter finns inte iandra EU-länder. Kartavgiften ligger perbrukare.Vi moderater reserverade oss då mot kartavgiften och anser fortfarande attden är att betrakta som en ansökningsavgift. Någon sådan får inte med-lemsländerna ta ut, enligt EG-rätten. menar att det inte ärfrågan om vare sig pengar eller principer utan juridik, och att man har enförordning att rätta sig efter. Uppenbart råder därför fortfarande entolkningsstrid kring EG-rätten. Det är angeläget att lantbrukare inom olikaEU-länder konkurrerar på lika villkor, varför vi anser att kartavgiften bör tasbort.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kartavgifter som påförts lantbrukare i Sverige.Stockholm den 22 oktober 1999Ingvar ()()
mot · GN02MJ207 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ207av , ()Det svenska oxköttetPå grund av den målmedvetna aveln riktad mot att öka derasmjölkproduktion har de svartvita svenska korna (SLB)kommit att få en kraftigt försämrad köttkvalitet. För ett landmed ambitionen att öka livsmedelsexporten är sådantnaturligtvis olyckligt. Det är nu angeläget att tar fram planer för hurman skall återställa den tidigare goda kvaliteten på det svenska oxköttet frånSLB-besättningarna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av kvalitetsförbättring av det svenskaoxköttet.Stockholm den 22 september 1999Bertil ()
mot · GN02MJ208 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ208av Nisser, ()EU-ersättningar inom lantbruketMånga lantbruksföretagare får avsätta mycket tid för attförsöka att på ett riktigt sätt fylla i blanketter ochansökningar för olika EU-stöd. Det finns många ochkrångliga regler för sökande av stöd, som ofta är avgörandeför att lantbruksföretaget skall kunna få ekonomi i sinverksamhet, det kan gälla s.k. direktstöd i form avarealersättningar, handjurs-, am- och dikobidrag. Det kanäven gälla miljöstöd i form av rekostöd och vallstöd somskall gynna biologisk mångfald. Allt detta är viktigt för attdet skall finnas en levande landsbygd, med öppna fält ochmarker med djur.Många företagare och även bondeorganisationer vittnar om de problemsom skapats kring sökande av de olika stöden. Blankettdjungeln är bådebyråkratisk och svår att tränga igenom. Allt är inte EU-byråkratins fel. del av problemen är skapade av svensk jordbruksbyråkrati. Vi tar tyvärralltför ofta okritiskt åt oss alla de regler som skapas inom EU. Därefterkommer svenska tolkningar att följas av fler och mer kompliceradeblanketter. EU får ofta i debatten stå till svars även för de svenskproduceradereglerna, vilket skapar en orättvist negativ bild av EU. Allt arbete för attföretagarna skall kunna göra sina ansökningar på rätt sätt tar onödigt myckettid och kraft.När nu EU:s jordbrukspolitik är som den är, måste få ut så mycketsom möjligt av de olika stödformer som finns inom EU. Ansvar för dettavilar på riksdag och regering. Om vi i framgent inte får ut de stödsom borde vara möjliga, kommer det att bli förödande för svenskt lantbrukoch svensk landsbygd. Missade möjliga pengar går då till övriga EU-länder,varför snedvridning av konkurrensen ytterligare ökar. Här vilar ett tungtansvar på den . Det finns mycket mer som kan kommaSverige till del genom ett mer offensivt och positivt arbete av regeringen ochdess förhandlare.Den bör arbeta för att EU skall minimera byråkratinoch förenkla de regler som är kopplade till ansökningar av EU-stöd. Riksdagoch regering genom och lantbruksenheterna måste arbeta föratt minska bidrags- och blankettkrånglet. Det gäller både det som kommerfrån EU och de regler och blanketter som är producerade inom landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om enklare regler för sökande av EU-stöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det är angeläget att utnyttjar de EU-stöd och -ersättningar som finns tillgängliga.Stockholm den 24 september 1999Per-Samuel Nisser (m)()
mot · GN02MJ209 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ209av , ()Stöd till ekologisk odling i växthusStöd till ekologisk odling iväxthusEnligt nuvarande EU-regler kan stöd för ekologisk odlingendast utgå för odling på friland och ej vid odling i växthus.Vi anser detta vara en omotiverad gränsdragning eftersomdet finns likvärdiga skäl till att stimulera till en ökadyrkesmässig ekologisk odling av grönsaker ochprydnadsväxter i växthus. Även om utvecklingen avbiologiska och alternativa bekämpningsmedel kommitmycket långt inom växthusodlingen är det för företagenförenat med en viss risk att helt överge den kemiskabekämpningen av sjukdomar och skadegörare i denna odling.Ett större risktagande är det för företagen att övergå från handels-gödselmedel och odling i rena näringslösningar till gödslingsregimer sombygger på definierad ekologisk metodik. Forskning och erfarenhet har härännu inte lämnat entydiga och tillförlitliga resultat till vägledning förväxthusodlingen.Vår nationella målsättning att av jordbruket skall vara omställttill ekologiskt uthållig produktion har ingen motsvarighet inomväxthusodlingen. Endast någon procent av denna odlingsgren har enKRAV-godkänd status och utvecklingstakten är i målperspektivet omuthålliga och ekologiskt hållbara produktionsformer mycket låg. En ökadstimulans till det enskilda odlingsföretaget skulle med stor sannolikhet kunnaöka denna utvecklingstakt och ge möjlighet att uppställa ettutvecklingsmål också för denna produktionsgren.Sverige bör därför agera för att EU inför ett särskilt övergångsstöd föryrkesmässig ekologisk odling av såväl ätliga produkter som prydnadsväxter.Under alla omständigheter bör agera för att EU godkänner att ettnationellt övergångsstöd får tillämpas inom ramen för det nyamiljöprogrammet som tar vid år 2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett ekologiskt övergångsstöd för yrkesmässigväxthusodling.Stockholm den 27 september 1999Ingvar ()()