mot · GN02Ju908 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju908av , ()Krafttag mot narkotikaInledningNarkotikamissbruket är ett allvarligt och svårlöst problem.Vår förmåga att bekämpa narkotikan avgör vår framgång iarbetet med att möta de sociala problem som följer avnarkotikamissbruket. Varje framgång i kampen motnarkotikabrottsligheten är därför också en framgång för densociala tryggheten.Moderata samlingspartiet har alltid förordat en restriktiv narkotikapolitik.Vår strikta hållning har varit relativt framgångsrik och har efter hand fått ettbrett stöd.Under senare år har dock varningar kommit om att narkotikamissbruketsuccessivt ökar bland våra unga. Alltfler unga människor har provat ecstasy,LSD, amfetamin, hasch och tabletter. Ecstasy har blivit ett naturligt alternativtill alkohol för många unga. Dessutom används den drog som finns att tillgåför tillfället. statistik visar att antalet ungdomar påmottagningen har ökat dramatiskt. aktualiserades 690 ungdomar,och uppgick antalet till 1 251, varav 465 flickor () och 786pojkar (). Att den ökade droganvändningen inger stark oro är ensjälvklarhet men vad som inger särskild oro är att injektionsmissbruket blandungdomar förefaller öka. Enligt uppgift från tog man 1994emot 10 ungdomar som injicerat heroin, medan antalet uppgick till 26ungdomar 1997.Mot bl.a. denna bakgrund är det hög tid att flytta fram positionerna ikampen mot narkotika.Preventiva åtgärderAtt hindra våra unga från att pröva narkotika och utveckla ettberoende är en av narkotikapolitikens allra viktigasteuppgifter. För detta krävs enligt moderat uppfattning att viintensifierar och utvecklar preventiva åtgärder i kampen motnarkotika.Informationsinsatser gentemotföräldrarUnga människor kan knappast undgå att få information omnarkotikabruk och dess risker. Detta är positivt. Samtidigtmåste vi vara medvetna om att för den unge är frågan omnarkotikabruk för egen del oftast avlägsen och i bästa falläven helt främmande när informationen ges. Däremot harföräldrar ofta bristfälliga kunskaper om narkotika, desssymtom och verkningar. Detta är en allvarlig brist, eftersomföräldrarna är de som finns till hands när den unge eventuellthar prövat narkotika. Möjligheterna att på ett tidigt stadiumupptäcka ett bruk är störst om föräldrarna har tillräckligakunskaper.För att öka kunskapen och ge stöd i narkotikafrågor finns numera denideella föreningen "Föräldrar mot narkotika".Den förra socialministern uttalade sitt stöd för Moderaternaskrav på informationsinsatser riktade till föräldrar men har dessvärreingenting hänt, med undantag för det initiativ till information till föräldrar,som det moderata socialborgarrådet i har tagit. Enligt våruppfattning är det nu hög tid att regeringen tar de initiativ som behövs för attinformationsinsatser gentemot föräldrar omgående skall kunna sättas in.Ungdomars attityderÄven om man inte själv provat på en drog så betyder det inteatt man tar helt avstånd från droger. Det finns en utbredduppfattning bland ungdomar att om vissa vill droga sig är detok, det är deras eget val. Men det finns många ungdomarsom också är oroade över utvecklingen, och de vill inte ha ettsamhälle med mer droger.Synen på hasch varierar mycket. Många anser att haschets farlighet ärgrovt underskattad, både bland ungdomar och i den droginformation de fått iskolan.DrogtesterÅr infördes en möjlighet för polisen att utföra blod-och urinprov på personer som kan misstänkas för att användanarkotika. Avsikten med denna lagändring var att skapaförutsättningar för att, innan ett missbruk blivit etablerat,kunna ingripa med åtgärder av olika slag. För att prov skallkunna tas måste missbrukaren emellertid ha uppnåttstraffmyndighetsåldern.Av bl.a. årliga statistik över antalet mottagna ochdrogpåverkade ungdomar framgår att missbruket kryper allt längre ner iåldrarna. Medelåldern 1998 stannade vid , varav 16,7 för flickor ochför pojkarna . Däremot var 170 pojkar och yngre, den yngstepojken var ! 134 flickor var och den yngsta flickan var 13 år.Oroande rapporter kommer från poliser om ungdomar som miss-tänks använda narkotika, men där lagens begränsning till straffmyndig-hetsåldern hindrar polisen från att få fram bevis.Om polisen fick möjligheten att även kontrollera misstänkta drogpåverka-de ungdomar skulle testresultatet kunna ses som ett bevisför den drogpåverkade och för föräldrarna som kanske inte förstått att derasbarn varit påverkat av en narkotisk drog. Vi moderater ser det som en hjälpbåde till föräldrarna och till deras barn.Mot denna bakgrund anser vi att nuvarande lagstiftning bör kompletterasså att polisen kan ta drogtester vid misstanke om drogbruk även på personerunder 15 år.Skolans informationsskyldighetVåra unga tillbringar en stor del av sin vakna tid i skolan.Deras lärare och annan skolpersonal har därför godamöjligheter att upptäcka förändringar hos barnen. Eleven kanplötsligt börja skolka, visa likgiltighet, vara hyperaktiv osv.Förändringar i personligheten kan vara tecken på ettbegynnande narkotikamissbruk. Denna information är viktigför föräldrar, varför skolan bör ha en absolut plikt attinformera föräldrar, när någon form av oroande tendenserbörjar visa sig hos barnet. En sådan informationsskyldighetför skolan förutsätter att skolpersonalen kontinuerligt fårfortbildning om droger och lär sig känna igen de olikasymtom och verkningar som följer av ett drogbruk.Förtroende saknasI en färsk undersökning som genomförts regi framkommer att ungdomarsaknar någon att tala förtroligt med. Uppfattningen är inte vill anförtro sig till någon vuxen och be om hjälp -"de har ändå inte tid". Att ta kontakt med lärare är heltuteslutet. De kan för lite och bryr sig för lite, och även om debryr sig så skulle de inte veta vad de ska göra. Polisen ärfullständigt otänkbart, det skulle vara att "tjalla". De socialamyndigheterna känner man inte riktigt till. Med andra ord -det är viktigt att vuxenvärldens kontakter med ungdomarnaökar.Syntetiska drogerBland unga människor växer toleransen för syntetiskadroger. Inte har vi haft en sådan starkkoppling mellan ungdomskultur och narkotikamissbruk somvi har . Den mycket oroande utvecklingen är gemensamför hela . EU-länderna översvämmas avförhållandevis billig narkotika av hög teknisk kvalitet,masstillverkad i framför allt . Såvältillverkningsprocessen som handeln med de nya syntetiskadrogerna är tämligen okomplicerad. Själva nyttjandet ärsnabbt, enkelt, billigt men livsfarligt.De internationella knarktillverkare som det här är fråga om är uppfinnings-rika. Så fort ett ämne narkotikaklassats och förts upp på listan över förbjudnapreparat, vilket brukar ta , förändrar "knarkkemisterna" ingredienser-na en aning i förhållande till den kemiska formel som ligger till grund förnarkotikaklassificeringen och drogen är på nytt helt laglig. För att kunnaligga steget före knarkkemisterna och motverka dagens negativa utvecklingär det angeläget att får en lagstiftning som möjliggör snabbaingripanden mot nya droger.Dessbättre har regeringen - om än senkommet - lämnat förslag till sådanlagstiftning (prop. 1997/98:183 Kontroll av syntetiska droger). Regeringenföreslår bl.a. att det i narkotikastrafflagen införs ett kompletterande rekvisit inarkotikadefinitionen, "euforiserande effekter". Självfallet är det av stor viktför den framtida drogutvecklingen att vi snabbt kan ingripa även mot drogersom kan framkalla ett sjukligt psykiskt begär efter och beroende avlyckokänsla även om drogernas fysiska beroendeframkallande egenskaperinte är helt utredda. Med regeringens förslag får vi nu förhoppningsvis etteffektivt instrument att sätta in i kampen mot bl.a. syntetiska droger. Isammanhanget vill vi dock understryka den stora vikten av att regeringennoggrant följer vilken effekt lagstiftningen får i praktiken.HeroinprojektBland vissa forskargrupper läggs stor kraft på attplädera för en ändring av den svenska narkotikapolitiken.Det schweiziska heroinprojektet framställs som en förebild,och en schweizisk friserad rapport används som argument.Vad som inte nämns av förespråkarna är att i sin senaste årsrapport allvarligtkritiserat det schweiziska experimentet och beklagat att vissapolitiska grupperingar försöker missbruka experimentet isyfte att uppnå en vidare distribution av heroin.Det schweiziska heroinprojektet bygger på att missbrukaren uppfyllervissa kriterier, bl.a. att missbrukaren misslyckats fullfölja två behandlings-tillfällen samt uppnått . justitieutskott gjorde enstudieresa i och kunde då konstatera att demissbrukare som får ingå i heroinprojektet är s.k. "hopplösa" fall. Att dömaut en 20-åring, som har två misslyckade behandlingsförsök bakom sig ärinhumant och visar endast bristande kunskap om rehabilitering avmissbrukare. Även i planerar man att påbörja ett heroinprojekt ochtror sig kunna lösa en del narkotikaproblem genom ett liknande projekt.Hassela Nordic Network, som är väl känt för sin kamp mot narkotika, harpå nära håll följt det schweiziska experimentet med distribution av heroinalltsedan starten . Även från sida har stark kritik riktats bl.a.mot vetenskapligheten i experimentet.Erfarenheter från och senare erfarenheter frånbl.a. och av liknande experiment visar att narkotikamiss-bruk och kriminalitet inte minskar utan snarare ökar med den schweiziskametoden.Om propagandan för projekt av det schweiziska slaget får stå oemotsagdkommer attityderna i att förändras på samma sätt som skett iSchweiz. Det är därför väsentligt att agerar med kraft i de organ därdessa frågor behandlas. Regeringen bör föra upp denna fråga på EU:sdagordning och även agera inom FN:s ram för att motverka en farligattitydförändring.Avbryt sprutprojektet!I finns en bred enighet om att målet om ettnarkotikafritt ligger fast. Skall vi med trovärdighetkunna driva denna linje även inom EU och FN bör vi ocksåvisa detta i praktisk handling. bedrivs emellertiden försöksverksamhet med utdelning av fria sprutor tillnarkotikamissbrukare i och . Av utvärderingen framgår att av defå fall där narkotikamissbrukare smittats av hiv under den tidförsöksverksamheten pågått har alla utom en deltagit isprututbytesprogrammen. Det har också visat sig att antaletinlämnade sprutor och kanyler inte motsvarats av utlämnadesådana. Det har inte heller varit möjligt att bedöma om deinlämnade sprutorna och kanylerna varit de utdelade ellerandra. bedömning var att en förlängning avförsöksperioden inte tedde sig meningsfull. Trots dettabeslutade regeringen att verksamheten skulle fortsätta.Enligt Moderata samlingspartiets bestämda uppfattning är det motstridigtatt förena riksdags beslut om totalförbud mot all icke-medicinskhantering av narkotika med en verksamhet som går ut på att dela utverktygen för att kunna injicera narkotika. En fortsatt utbytesverksamhetmed rena sprutor och kanyler till narkotikamissbrukare i skaparosäkerhet både här hemma och i om vad svensk narkotikapolitikegentligen står för.Både i och i andra länder uppdagas många fall av hepatit C på ettoroväckande sätt. Vid justitieutskottets besök på behandlinghemmet SanPatignano i framkom från ansvarig läkare att hepatit C förekommeräven bland dem som ingår i sprutprojekt. En teori är att smittspridningen skervia skålar, skedar m.m. som ofta gemensamt används för att bereda knarket.Denna teori har också stöd av infektionsläkare i . Spridningen avhepatit C är ett exempel på hur sprutprojekten kan invagga narkomanerna ien falsk trygghet.Mot denna bakgrund är det djupt beklagligt att regeringen, som i sinnarkotikapolitiska skrivelse (1997/98:172) uttalar att insatser som är ägnadeatt minska skadorna av missbruk, snarare än att syfta till drogfrihet, inte kanaccepteras, ändå låter sprututbytesprojektet fortgå.Enligt vår bestämda uppfattning är det hög tid att regeringen avbryter denu pågående projekten med utdelning av fria sprutor till narkotikamiss-brukare.Polisens metoderKräksirapOm polisen skall ha en chans att leva upp till statsmakternasfastlagda mål om ett narkotikafritt samhälle krävs att polisenfår tillgång till effektiva instrument att sätta in motnarkotikan. har framkommit attheroinförsäljarna utvecklat en ny försäljningsmetod som gårut på att heroinet säljs i kapslar inlindade i plast.Heroinlangaren förvarar kapslarna i munnen och då affärengjorts upp och kapseln överlämnats till köparen stoppardenne kapseln snabbt i sin mun. När polisen försöker ingripamot knarklangaren eller köparen sväljs kapslarna. Dettamycket raffinerade tillvägagångssätt har polisen ingenchans att komma åt. I har polisen möjlighet att ta medsig den misstänkte till sjukhus, där han eller hon geskräksirap av sjukhusets personal för att säkra bevisningen förbrottet. Enligt vår uppfattning bör användandet av kräksirappå det sätt som sker i kunna tillämpas även förmisstänkta knarklangare i . Även frånpolismyndigheten i efterfrågar man ett beslut attfå använda sig av kräksirapLivstids fängelse för grovnarkotikabrottslighetInom narkotikahanteringen finns enorma ekonomiska vinsteratt göra för dem som är tillräckligt hänsyns- ochsamvetslösa. De grova narkotikabrottslingarna profiterarcyniskt på andra människors beroende och olycka. I dettaperspektiv - och med hänsyn till det allmännarättsmedvetandet - är de straffsatser som kan utdömasinte tillräckliga. Lagens strängaste straff, livstids fängelse,skall därför kunna utdömas för grovt narkotikabrott.Narkotikafria fängelserEn absolut förutsättning för att tiden i anstalt skall kunnaanvändas till att anpassa intagna till ett hederligt liv efteravtjänat straff är att fängelserna kan hållas fria frånnarkotika. Många fängelsedömda narkomaner vill ingethellre än att få avtjäna sitt straff i en drogfri miljö, vilket idagsläget inte alltid är möjligt eftersom det råder brist pådrogfria fängelser. För att komma till rätta med knarket påfängelserna måste därför ett första steg vara att inom varjekriminalvårdsregion skapa åtminstone en drogfri anstalt.Narkotikafria anstalter är också av central betydelse för att minska våldetmellan intagna på våra anstalter. För att effektivare kunna kontrollera attnarkotika inte smugglas in i anstalterna har vi upprepade gånger föreslagit attbesök skall kunna kontrolleras inte enbart enligt nuvarande ordning, där entjänsteman är närvarande, utan i vissa fall även genom att besöket sker undersådana förhållanden att den intagne och besökaren varken kan överlämnaföremål till varandra eller ha fysisk kontakt (kontrollerade besök). Enförutsättning för denna form av besök är att den intagne och besökaren skiljsåt, t.ex. genom att besöksrum inrättas med en glasruta mellan den intagneoch besökaren.Av en rapport från (, Orsaker till hotoch våld mellan intagna, Dnr B42-9710-0614) framgår att en stor del av dekonflikter som uppstår på anstalterna ytterst handlar om narkotika. Även motden bakgrunden framstår det således som högst angeläget att intensifieranarkotikabekämpningen på anstalterna.Bl.a. måste möjligheten till provtagning användas i fortsatt stor utsträck-ning så länge som narkotikasituationen på fängelserna inte är tillfreds-ställande.Personalen på anstalternas olika avdelningar skall göra narkotikavisita-tioner, dvs. genomsöka anstalterna efter narkotika, oregelbundet men ofta.Urinprov skall vara frekvent förekommande.Vidare bör regeringen kontinuerligt redovisa narkotikasituationen pålandets fängelser till riskdagen.I flera länder i - liksom i - används speciella narkotika-hundar i långt större utsträckning än i . Välutbildade narkotikahundarhar visat sig vara effektiva mot narkotika i fängelser varför även svenskkriminalvård bör ha tillgång till sådana. Mot den bakgrunden har Moderatasamlingspartiet tidigare föreslagit att narkotikahundar skall användas i ökadutsträckning inom kriminalvården. Detta förslag återfinns även i Kriminal-vårdsstyrelsens rapport. I rapporten lämnas en rad andra förslag som börkunna ligga till grund för det fortsatta arbetet med att få anstalterna narko-tikafria.Då kriminalvårdens insatser mot narkotikan på anstalterna är heltavgörande för såväl arbetet med att minska förekomsten av våld och hot påanstalterna som för den intagnes möjligheter att under verkställighetenförbereda sig för att efter avtjänat straff leva ett hederligt liv utgår vi från attregeringen återkommer med förslag i enlighet med vad somföreslagits ovan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information till föräldrar,12. att hos regeringen begär förslag om drogtester ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolans informationsskyldighet,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om heroinprojekt,15. att beslutar avbryta pågående verksamhet medutdelning av fria sprutor till narkotikamissbrukare i enlighet med vadsom anförts i motionen,16. att hos regeringen begär förslag om möjligheten attanvända kräksirap i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att hos regeringen begär förslag till straffskärpningför grovt narkotikabrott i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om narkotikafria fängelser och att det inom varjekriminalvårdsregion skapas minst en drogfri anstalt i enlighet med vadsom anförts i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Gun ()(m)()()()()()()1 Yrkandena 1, 4 och 5 hänvisade till SoU.2 Yrkande 3 hänvisat till UbU.