mot · GM02Ub7 · 1999-03-03 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub7av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:45 Fristående förskoleklassInledningDen fattade beslut om enändring av skollagen som bland annat innebär attsexårsverksamheten nu är en egen skolform medbenämningen förskoleklass. Kommunerna är skyldiga atterbjuda sexåringar plats i förskoleklass, men deltagandet ärfrivilligt. ställde sig positiva tillutvecklingen, vilken innebär att integreringen avverksamheten för sexåringar i skolan också formaliseras.Majoriteten i ville vid beslutstillfället dela upptillståndsgivningen, mellan och kommunerna. Förde kommunala förskoleklasserna skulle ansvara,medan kommunerna skulle ansvara för tillståndsgivningenför enskild förskola, förskoleklass, integrerad barnomsorgoch fritidshem. Mot detta opponerade sig Kristdemokraterna.I den nu aktuella propositionen föreslås att utbildning som motsvararförskoleklass och som anordnas av godkända fristående skolor skall god-kännas av , som också skall utöva tillsyn över verksamheten.Fristående förskoleklasser som anordnas av andra än fristående skolor skallemellertid även fortsättningsvis godkännas av kommunen. Regeringen tar,enligt , ett steg i rätt riktning, men når med förslaget inteända fram till slutmålet: en likvärdig hantering oavsett anordnare.KristdemokraternasutgångspunkterKristdemokraternas synpunkter på fristående förskoleklasserbygger på fyra grundprinciper individualitet, flexibilitet,valfrihet och helhet.Den kristdemokratiska människosynen utgår från individen, i det här falletdet enskilda barnet. Varje barn är en unik varelse, med ett unikt, lika ochokränkbart värde. Samma regler skall gälla oavsett kön, ras, hudfärg,religion, handikapp, ålder, sociala förhållanden eller prestationsförmåga.Likabehandlingsprincipen, d.v.s. att möta varje barn utifrån dess behov, skallmed andra ord råda. anser vidare att barndomens egen-värde skall respekteras. Barndomen är inte bara en träningsperiod inför detvuxna livet, utan varje barn skall ha rätt till omsorg, lek, fritid och kultur.Detär viktigt att inte förskolans inriktning mot utbildning sker på bekostnad avallt detta.Kristdemokraternas grundsyn, att alla människor är olika, för med sig attall verksamhet som har med barn att göra bör vara flexibel nog att mötabarnets olika förutsättningar. Målet är att varje barn, utifrån sin egenutvecklingstakt, skall få den omsorg och den stimulans som bedöms varalämpligast. Flexibilitet är här ett nyckelord som kombinerat med kvalitet intefår förloras i kampen för effektivitet. Varje barns behov och möjligheter skaprövas och bedömas av föräldrarna tillsammans med förskole- ochskolpersonal. Då grundläggs redan från början ett förtroendefullt samarbetemellan hem och skola som individualisering underlättas. Olikaverksamheter har olika förutsättningar att möta barnet där det befinner sig.Lagar och regler skall garantera möjligheten att finna den, för barnet, bästaformen.Kristdemokraterna anser att alla beslut som gäller barn skall utgå frånprincipen om barnets bästa. Ingen kan bedöma detta bättre än de som kännerbarnet bäst, i normalfallet dess föräldrar. För är föräldrar-nas perspektiv och önskemål utgångspunkten. För att ge en reell möjlighettill individuella val måste rättvisa regler skapas. Alla skall, oavsettföräldrar-nas ekonomiska situation, eget handikapp eller andra särskilda behov, kunnavälja den verksamhetsform som bedöms bäst för individen. En reell möjlig-het till valfrihet är således central i våra resonemang. Självfallet inryms härockså allt det lägger i begreppet frivillighet. Inte minstgäller detta deltagandet i förskoleklasser.Varje förälder skall alltså kunna välja verksamhetsform för sitt/sina barn.Detta val gäller såväl som fristående förskola, familjedaghem ochförskoleklass. vill i detta sammanhang framhålla viktenav helhet, utifrån det enskilda barnets perspektiv. Integrationen mellanförskola/familjedaghem eller omsorg i annan form och förskoleklass är likaviktig som den mellan förskoleklass och skola. Vad gäller den senareintegrationen är det viktigt att inte utgår från att alla barn hargått i förskoleklass, utan förbereder sig för att ta emot barn med olikabakgrund.Mot bakgrund av resonemanget om barndomens egenvärde vill vikristdemokrater redan inledningsvis markera vårt motstånd mot debegreppsmässiga glidningar som pågår i sexåringsfrågan. I denna propositionförändras t.ex. begreppet verksamhet till utbildning på flera ställen. Man föralltså in skolans terminologi i förskolan och förskoleklassen och talar omlärande, grund för fortsatt skolgång etc. får de fria förskolorna intesamma rättighet som skolorna att erhålla godkännande och bidrag. Förutomatt vi med detta raderar ut förutsättningarna för att de ovannämnda prin-ciperna skall få verka finns risken att vi med detta tar första steget mot enobligatorisk skolstart för alla sexåringar. Detta motsätter sig Kristdemo-kraterna bestämt och vill vad gäller förskoleklasser se dem som frivilliga ochdärför konsekvent använda begreppen pedagogisk verksamhet i stället förutbildning och barn i stället för elever.Godkännande och tillsynm.m.Regeringen föreslår i propositionen att skallpröva frågan om godkännande av fristående skolor somockså vill bedriva utbildning som motsvarar förskoleklassen.Kraven för godkännande och återkallande skall anpassas ihuvudsak till vad som gäller för fristående skolor.Redan när beslutet fattades om att sexårsverksamheten skulle bli en egenskolform och benämnas förskoleklass påpekade att denuppdelade tillståndsgivningen kunde komma att leda till problem för defristående skolorna.Om t. ex. ger en fristående skola tillstånd för grundskoleverk-samhet och kommunen sedan inte ger skolan tillstånd och bidrag till för-skoleklass eller integrerad skolbarnsomsorg kan detta innebära att föräldrarsom vill ha sina barn i förskoleklass inte kan välja den fristående skolan.Kristdemokraterna anser det inte särskilt barnvänligt att låta barn gå ikommunal förskoleklass för att sedan flytta dem till en fristående skola.Konsekvenserna kan bli att man snävar in de fristående skolornas verk-samhet. Därför yrkade avslag på regeringens förslag idenna del. I stället menade vi att skulle svara för både tillstånds-givning och tillsyn av de fristående skolornas förskoleklasser. Mot bakgrundav detta är det därför glädjande att regeringen nu lagt en proposition som sålångt stämmer överens med förslag.Däremot föreslår regeringen att det är kommunen som skall pröva omandra än fristående skolor önskar anordna utbildning som motsvarar för-skoleklassen. För dessa anordnare skall kraven för godkännande delvisanpassas till vad som gäller för fristående skolor. Flera remissinstanseruttrycker sitt missnöje över att olika regler skall gälla för samma typ avverksamhet. delar denna uppfattning. Detta bryter motsamtliga av partiets tidigare i motionen redovisade grundprinciper. Till-ståndsgivningen bör utgå från en enhetlig bedömning. Det underlättar församtliga berörda, om medger tillstånd och bidragsberättigandesamt svarar för tillsyn även i det fall en enskild förskola är huvudman. Detfinns ju ingenting som utesluter att en fristående förskola kanutveckla sin verksamhet så att en ny friskola skapas. Eftersom skolorna, närdet gäller den utbildning som motsvarar förskoleklassen också, enligtregeringens förslag, skall stå under tillsyn av och delta i denuppföljning och utvärdering som genomförs där, är det viktigt att detta ocksåkommer att gälla förskoleklass i annan regi än fristående skolor.I propositionen anges i övrigt att respektive kommunens beslutom godkännande och återkallande av godkännande får överklagas hos allmänförvaltningsdomstol. anser att det är viktigt att enmöjlighet att överklaga finns. Endast på detta sätt kan rättssäkerhetengaranteras. Enligt vad som föreslagits ovan skall emellertid inte kommunernavara delaktiga i beslutet om godkännande och återkallelse och skrivningenbör därför, enligt vår mening, endast gälla . Om regeringen ändåväljer att behålla kommunerna som tillståndsgivare och återkallare är detdäremot av yttersta vikt att skrivningen står kvar som propositionen anger.Bidrag och avgifterNär det gäller bidrag till en fristående skola som godkäntsför att bedriva utbildning som motsvarar förskoleklassenföreslår regeringen en reglering som överensstämmer medden som gäller för fristående skolor, som motsvarargrundskolan respektive särskolan. Huvudregeln bör alltsåvara att bidrag skall lämnas till en fristående skola somgodkänts av för att anordna förskoleklass.Kommunen skall i regeringens förslag liksom tidigarebesluta om bidrag för andra än fristående skolor, som önskaranordna utbildning som motsvarar förskoleklassen.Kristdemokraterna anser att samma bidragsregler bör gällaoavsett om verksamheten bedrivs i eller annanregi. Än en gång vill vi påpeka det lämpliga i att utnyttjasamma beslutsorgan, Skolverket.Regeringen menar vidare att om en kommun hävdar att etableringen avden fristående förskoleklassen kommer att innebära påtagliga negativaföljder för det offentliga skolväsendet i kommunen, skall särskiltpröva frågan om rätt till bidrag. Skäl för att en skola inte skall förklarasberättigad till bidrag skall enligt propositionen endast vara att etableringenaven ny fristående förskoleklass kommer att innebära påtagliga negativa ochbestående följder för skolväsendet i kommunen, alternativt att skolan tar utotillåtna avgifter.I författningskommentarerna (10 e §) markeras att ett återkallande avbidragsrätten, på grundval av att utbildningen förändras, främst kommer attvara aktuellt om elevantalet ökar markant. kan inte tolkadetta på annat sätt än att om en fristående förskoleklass antingen visat sigvara för populär, eller riskerar att bli det, förlorar den rätten till bidrag.Förslaget innebär att en gynnsam utveckling av en fristående skola kaninnebära att bidragen återkallas, vilket motverkar en utveckling avverksamheten. Att detta i huvudsak anses överensstämma med vad somgäller för fristående skolor som motsvarar och särskolan ochsom får kommunala bidrag, förändrar på intet sätt Kristdemokraternasgrundinställning. Rätten att välja skola är en demokratisk självklarhet i ettpluralistiskt samhälle. Men rätten att välja skola är tillintetgjord om inteskolor med olika pedagogisk inriktning finns att tillgå. I propositionen tarregeringen speciellt upp de specifika förutsättningar som gäller för landsorts-eller glesbygdskommuner. Att tillkomsten av en ny förskoleklass kaninnebära att en redan befintlig förskoleklass eller skola tvingas lägga ned, fårinte användas som argument för att inskränka valfriheten.Skolverkets beslut skall enligt förslaget kunna överklagas hos allmänförvaltningsdomstol. anser, som framgått tidigare, attSkolverket borde ha hand om all tillståndsgivning. Om regeringens förslaggår igenom vill vi dock understryka vikten av att även kommunernas beslutkan överklagas.I propositionen anges också regler för hur många verksamhetstimmar somkommunen är skyldig att lämna bidrag till. För den delen av verksamhetensom överstiger eller , eller för elevsom tas emot före höstterminen det år då eleven fyller , är kommuneninte skyldig att lämna bidrag. För de yngre barnen och för verksamhet somöverstiger nämnda timmar ges kommunerna dessutom rätt att ta ut skäligaavgifter.Kristdemokraterna vill än en gång påpeka vikten av att verksamhetenbygger på flexibilitet och frivillighet. Åldersgränsen får inte användas tillattstandardisera skolstarten till en viss ålder. Skolstarten bör vara individuell,flexibel och ske successivt. Det är viktigt att övergången görs mjuk och attföräldrar och personal samarbetar så att övergången anpassas till varje barnsbehov och individuella förutsättningar. Deltagandet skall även i framtidenvara frivilligt och det är viktigt att även andra verksamheter, som t.ex. denöppna förskolan, ges tillräckliga resurser.Omfattande stödI propositionen tar regeringen upp de fall där den friståendeförskoleklassen tar emot elever med omfattande behov avsärskilt stöd. Regeringen anser att kommunen i de fall dettaskulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiskasvårigheter inte skall vara skyldig att lämna bidrag för detsärskilda stödet.Det finns, enligt , en uppenbar risk att dessa formule-ringar kan leda till att kommunen inte fullgör sina uppgifter. För att försäkrasig om att varje barn behandlas enligt de grundläggande principerna omindividualitet, flexibilitet och valfrihet krävs i stället tydliga definitionerförhur bidragen skall fördelas och att den som anordnar förskoleklass skall varafullt berättigad till ersättning för barn med behov av särskilt stöd. Sådantstödskall med andra ord utgå oavsett om eleven går i förskoleklass i anslutningtill en eller fristående skola eller förskoleklass i enskild regi.I propositionen hänvisar regeringen i övrigt till om hurfristående skolor tillgodoser behoven hos särskilt stödkrävande elever. Manmenar att de regler för resurstilldelning, som skall tillämpas fr.o.m. den 1juli1997, inte har påverkat möjligheterna för elever i behov av särskilt stöd att fåplats i en fristående skola. har emellertid påpekat att det är svårtatt bedöma i vilken utsträckning elever avråds från att söka till friståendeskolor på grund av att det skulle innebära betydande ekonomiska ellerorganisatoriska svårigheter. Regeringens förslag, att kommunerna inte skallvara skyldiga att ge bidrag för det särskilda stödet, innebär att en sådanekonomisk svårighet än en gång införs i svensk lag. Kristdemokraternamotsatte sig att särskilda regler skulle gälla för de fristående skolorna, menfick inte gehör för våra synpunkter. Den situation som därmed skapades ärnog illa och vi kan inte medverka till en ytterligare försämring. Samma reglermåste gälla oavsett vem som ansvarar för verksamheten.Kristdemokraternas åsikt är att alla skolor bör tilldelas en tillräckligbasresurs per barn respektive elev, och en tilläggsresurs som varierar med deenskilda elevernas behov av särskild hjälp och stöd. Barn med behov avsärskilt stöd utgör egentligen inte någon särskild avskiljbar grupp, alla barnär olika och har under vissa tider särskilda behov. Vissa behov är dock merurskiljbara och det är viktigt att de uppmärksammas. Detta innebär att skolanbör vara flexibel nog att möta barns respektive elevers olika förutsättningar.Barn med funktionshinder och mindre synliga handikapp måste få den hjälpoch den uppmärksamhet som deras speciella handikapp kräver. Föräldrarnaskunskaper om det egna barnets behov bör tas till vara och skall ses som entillgång vid en eventuell placering i barnomsorg/skola. Kristdemokraternaanser att fristående skolor som motsvarar särskola och bedriver förskole-verksamhet skall behandlas utifrån samma principer som tidigare anförts imotionen.I propositionen skriver regeringen också att förskoleklasser i anslutning tillfristående skola som motsvarar särskola skall tilldelas bidrag av elevernashemkommuner. I likhet med vad som gäller för fristående skolor utgårregeringen från att parterna kommer överens om beloppet. Bidragen tillsärskolorna är mycket viktiga och det är av stor vikt att dessa garanteras.Återigen bör stor vikt läggas vid det enskilda barnets behov.Ikraftträdande ochövergångsbestämmelserRegeringen föreslår att ändringarna i skollagen skall träda ikraft . De fristående skolor som föreikraftträdandet har fått tillstånd att bedriva verksamhet sommotsvarar förskoleklassen skall anses ha blivit godkända ochberättigade till bidrag. Även andra än fristående skolor skallanses ha fått sådant godkännande. Däremot skall defristående skolor som vid lagens ikraftträdande inte bedriverutbildning motsvarande förskoleklassen och som vill habidrag från och med /2001 ansöka omgodkännande hos före den 1 september 1999.Kristdemokraterna anser att övergångsbestämmelserna är olyckliga.Särskilt olyckligt vore beslutet för de fristående skolor som redan nu ärmycket väl förberedda och som planerat sin verksamhetsstart . Detkan, enligt , inte vara rimligt att genom det senabeslutet fördröjer verksamhetsstarten med . Beslutet skapar ett onödigtproblem som skulle kunna lösas om sista ansökningsdag ändrades till 1 juni.Då kan den planerade verksamheten få ett godkännande före ochbedrivas fr.o.m. . Ekonomiska konsekvenserI propositionen redogör regeringen förfinansieringsprincipen, vilken kortfattat innebär att omstatsmakterna fattar beslut som ökar kostnader förkommunerna bör dessa ökningar finansieras genomstatsbidrag eller beslut om möjliga besparingar. Regeringenanser att förslagen i propositionen inte kommer att innebäranågra kostnadsökningar för kommunerna och föreslårdärmed inte heller någon ökning av statsbidragen.Kristdemokraterna utgår från att regeringens bedömning är riktig och attdenna fråga följs upp och utvärderas ordentligt. Om beslutet bygger påfelaktig beräkningsgrund bör frågan behandlas på nytt.Förskoleklass vidutlandsskolornaI propositionen föreslår regeringen att även de svenskautlandsskolorna från och med /2001, efterprövning, skall ha rätt till statsbidrag för den del avverksamheten som handlar om förskoleklasser.Kristdemokraterna stödjer regeringens förslag att statsbidrag också skallfå lämnas för utbildning som motsvarar förskoleklassen vid svenskautlandsskolor. De svenska utlandsskolorna utför ett mycket värdefullt arbeteoch är en förutsättning för utlandsvistelse för många svenska familjer medbarn. Det är en självklarhet att dessa skolor också skall omfattas av de nyareglerna. vill även här påpeka att vore ett rimligtslutdatum för ansökan, så att de skolor som planerat att börja till höstensskall kunna göra det. Dessutom är det viktigt att reglerna vad gälleruppföljning och utvärdering görs tillämpliga även för utlandsskolorna,liksom möjligheten att överklaga beslut.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frivillighet och valfrihet som principer för deltagande iförskoleklass,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en enhetlig bedömning för samtliga fristående förskoleklasser vidtillståndsgivning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samma regler för samtliga fristående förskoleklasser också börgälla vid bidragsgivningen,4. att avslår regeringens förslag till ändring i skollagen, vadgäller möjligheten för att återkalla bidrag i de fall rättentillsådana bidrag innebär påtagliga negativa följder för skolväsendet ikommunen,5. att avslår regeringens förslag till ändring i skollagen vadgäller elever med omfattande behov av särskilt stöd,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bidrag från elevernas hemkommuner till förskoleklasser ianslutning till fristående skola som motsvarar särskola,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övergångsbestämmelser för ändringarna i skollagen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering och uppföljning av de ekonomiska konsekvensernatill följd av ändringarna i skollagen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förskoleklass vid utlandsskolorna.Stockholm den 3 mars 1999Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()