mot · GN02A807 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A807av , ()Liberal jämställdhetspolitik1 InledningLiberalism utgår från den enskilde individen. Det är en självklarhet attalla - oavsett kön - ska få forma sina liv och växa som människa.Insikten om att män och kvinnor fortfarande har olika möjligheter gör attarbetet för ett mer jämställt samhälle är ett prioriterat politikområde förFolkpartiet liberalerna.Liberaler har också en lång och stolt tradition på jämställdhetsområdet.Några axplock: var 1869 tidigt ute när han gav ut en bok omkvinnans underordnade ställning. Den första riksdagsmotionen om kvinnligrösträtt och valbarhet väcktes av liberalen och följdes sedanupp av regering, som lade det förslag som gav kvinnorna dessamänskliga rättigheter. Den frisinnade blev förstakvinnliga riksdagsledamot 1921. liberalerna var först med attkräva en särskild jämställdhetslag 1970 och 1994 godkände BengtWesterbergs jämställdhetsproposition "Delad makt - delat ansvar", somblivit mycket betydelsefull.Det finns emellertid fortfarande mycket kvar att önska. harbåde kvinnor och män små möjligheter att forma sina egna liv efter egnaönskemål och drömmar, fortfarande hindras vi ständigt av fördomar ochförväntningar som grundas i stereotypa könsroller. Kvinnor och män hardessutom inte lika stora möjligheter att reellt bestämma över sina liv; vi leveri ett samhälle där mannen är norm, vilket innebär bland annat att kvinnorupplever att de slår i ett glastak.Den liberala jämställdhetsutmaningen består i att se till att kvinnor får mermakt över sina egna liv. Detta liberala arbete kommer i hög grad att ske ikonfrontation mot dem som anser att kvinnans frigörelse går genom mer avmakt åt staten och samhällsapparaten snarare än genom mer makt åt kvinnansjälv.Liberal feminism handlar om just detta; att se strukturer som lägger hinderi vägen för kvinnor kopplat med en vilja att åtgärda detta med lösningar somutgår från den enskilde individen.Folkpartiet liberalerna tar därmed avstånd från den kollektivistiska synnuvarande jämställdhetsministern gjorde sig till repre-sentant för när hon vid ett seminarium om våld mot kvinnor i , den23 , uttalade: "Män som grupp, som kollektiv har ett ansvarför den struktur vi lever i. Detta innebär också att de har ett ansvar för attför-ändra den rådande strukturen. "liberalerna menar att alla, oavsett kön, har ett ansvar.2 Rättvis lön - oavsett könKvinnor lönediskrimineras. Det är sannolikt den mest uppenbara ochspridda formen av könsdiskriminering som lever kvar. Att avskaffa delöneskillnader som bara kan förklaras av kön framstår därför, vid sidanav insatser för att radikalt minska våldet mot kvinnor, som den viktigasteuppgiften i vår jämställdhetspolitik.Löneskillnadsutredningen lade fram sitt slutbetänkande sedan.Betänkandet lämnade ett bra faktaunderlag för debatt och politiska beslut.Inget tyder på att utredningens slutsatser blivit inaktuella sedan de pre-senterades. Det är därför hög tid att dra slutsatser av utredningens viktigastebesked - att mellan och av löneskillnaderna mellan mänoch kvinnor inte kan förklaras på något annat sätt än att kvinnordiskrimineras - trots att lagstiftning förbjuder könsdiskrimine-ring. Också några av de faktorer som med denna uppdelning hänförs tillsakligt berättigade löneskillnader behöver analyseras och förändras. Omkvinnor exempelvis väljer att gå ner på deltid är det en saklig grund att gedem lägre lön och kanske också att gå förbi dem när högre tjänster skabesättas. Men det faktum att kvinnor i högre grad än män väljer deltid ärsjälvfallet ett uttryck för traditionella könsroller. Därför är frågor ompappaledighet och möjlighet att köpa hushållstjänster till rimliga priser avmycket stor betydelse för att utjämna mäns och kvinnors förutsättningar påarbetsmarknaden.2.1 Flerårsplan för bättre löneutvecklingDet blir allt svårare att rekrytera kvalificerad personal till de viktigauppgifterna i offentlig sektor. Det märks redan tydligt på lärarområdet.De som kan få bättre betalda jobb på annat håll hoppar av och det är svårtatt locka de bästa studenterna till lärarutbildningen. Det är ocksåoroväckande att avhoppen från lärarutbildningen är många.Folkpartiet liberalerna har gjort klart att vi arbetar för höjda lärarlöner ochatt vi är beredda att se på andra kvalificerade yrkeskategorier inom denoffentliga sektorn på samma sätt. Politiker har ett ansvar också somarbetsgivare inom den offentliga sektorn.I ingår liberalerna i den styrandemajoriteten och har där drivit igenom att mer pengar i kommunens budgetskall användas till att höja lärarnas löner. Även i Svenska Kommunförbundethar liberalerna arbetat för att lärarlönerna skall höjas.Folkpartiet liberalerna vill att staten tillsammans med Landstingsförbundetoch utformar en flerårsplan för att lösa detstrukturproblem som utgörs av att de kvinnodominerade yrkena i offentligsektor är sämre betalda än jämförbara yrken i den privata sektorn. Detkommer naturligtvis att medföra ökade kostnader för de offentliga arbets-givarna. Därför är det svårt att klara detta i en avtalsrörelse. Men kursom-läggningen, den nya inriktningen, måste läggas fast. Särskilt yrken med storteget ansvar och krav på akademisk utbildning - som läkare, sjuksköterskoroch lärare - behöver få en bättre löneutveckling.2.2 Främja rekrytering av fler män till vård och skolaDet är ett problem inom skolan, förskolan, äldrevården och sjukvårdenatt andelen män i personalen är så liten. börjar till och med dettidigare så statusfyllda läkaryrket förlora i ställning och bli ettkvinnoyrke.Det har inte varit lönebildningsaspekten som varit den avgörande förFolkpartiet liberalerna när vi föreslagit åtgärder för att öka andelen män i denoffentliga sektorn. Men historiskt verkar det finnas ett samband mellan högandel kvinnor inom ett yrkesområde och svag löneutveckling. Vår förhopp-ning är att den processen också fungerar åt motsatt håll. Det kan diskuterasvad som kommer först: hönan eller ägget? Många menar att det ärnödvändigt att först höja lönerna för att på det sättet locka fler manligasökande. Andra hoppas på att fler män i yrkeskollektiv och fackföreningarunderlättar positiva förhandlingsutfall.2.3 Konkurrens ger rättvis lönKvinnor har lägre inkomster än män generellt sett. En delförklaring är attmånga arbetar deltid, men också att många kvinnor arbetar i kvinno-dominerade yrken inom den offentliga sektorn. Den könssegregeradearbetsmarknaden består. Nästan 8 av 10 kvinnor arbetar i yrken som ärkvinnodominerade; motsvarande gäller för män. Bara en av tio av allasom jobbar arbetar i yrken med jämn könsfördelning.Kanske är det inte lika uppmärksammat att lika många kvinnor arbetar ikommuner och landsting som på den privata arbetsmarknaden. På enkommunanställd man går det hela fyra privatanställda. Här står det att finnaen stor del av förklaringen till att kvinnor har lägre löner.I praktiken råder det en monopolsituation inom stora delar av den offent-ligt finansierade sektorn. Det resulterar i att lönerna hålls nere och ett slagsnäringsförbud i de sektorer där traditionellt kvinnor har erfarenhet ochkompetens. Ska lönerna bli rättvisa krävs att anställda i vård och skola får tadel av den dynamik som ligger i att de får fler arbetsgivare att välja mellan.Låga löner förklaras alltså inte bara av attityden på arbetsmarknadengentemot kvinnor, utan på arbetsmarknadens funktionssätt.Detta är inget teoretiskt tankeexperiment, utan kan illustreras med sjuk-sköterskornas situation. Lönerna för privatanställda medlem-mar är högre än för de som är anställda av kommuner och landsting. Vid enjämförelse - oavsett ålder och befattning - är medellönen högre fördem som arbetade i privat sektor 1996. Lönespridningen är också störrebland de privatanställda.Kvinnor måste ges möjligheten att själva kunna välja arbetsgivare ochsjälva kunna bestämma arbetsformerna. Och sist - men inte minst viktigt -kunna konkurrera på en marknad för att nå upp till männens lönenivåer.Lönespridningen är också större bland de privatanställda. En kommunal-anställd tandsköterska tjänar i snitt mindre än enprivatanställd kollega. Likaså en ekonom, ingenjör, vårdchef eller annantjänsteman som är kommunalanställd och kvinna.Ett annat exempel på att denna dynamik fungerar är flygvapnets Viggen-piloter. De lyckades förhandla till sig rejäla lönelyft förstsedan hotet att de annars skulle söka sig till en annan arbetsgivare, , varreellt. Kanske ser vi ett embryo till en liknande effekt nu när bristen påsjuksköterskor i kombination med sjuksköterskeflykt till och fram-växten av privata sjuksköterskepooler pressar upp sjuksköterskelönerna. IUmeå sade till exempel ett trettiotal sjuksköterskor upp sig i protestoch är anställda av uthyrningsföretag. Resultatet är att de nu arbetar påsin gamla arbetsplats med mer i månadslön. Det finns sprängkraft i att öppna för småskalighet inom offentlig sektor.Folkpartiet liberalerna vill bryta de offentliga de facto-monopolen och göradet möjligt för fler arbetsgivare att utföra offentligt finansierade tjänsterinom bl a vård och skola. Kvinnors arbetsmarknad skulle bli betydligttryggare om de, inom de yrken där de är överrepresenterade, tilläts förverkli-ga sina idéer. Släpps kvinnlig skaparkraft loss leder det till bättre kvalitetförbarn, sjuka och gamla genom att dessa kan välja den typ av service, omsorgeller utbildning som passar dem själva bäst. Det leder till lägre kostnader förskattebetalarna och det utvecklar den offentligt finansierade servicen. Detleder dessutom - vilket är mycket viktigt både för tryggheten och dessayrkens status - till att kvinnor som arbetar inom dessa sektorer får flerarbetsgivare att välja mellan. De är därmed inte är utelämnade till en endaarbetsgivare. Det leder också till möjligheter för avknoppning ellerexpansion till en rent kommersiell servicesektor.En av de viktigaste jämställdhetsreformerna handlar om att reformera denoffentliga sektorn. Om kvinnor startade företag i samma utsträckning sommän har gjort, och anställer var sin person, så skulle detta ge cirka400 000 nya jobb. Så länge kvinnor som arbetar inom vård, omsorg, utbild-ning och service inte ges möjlighet att förverkliga sina idéer utanför deoffentliga monopolen hämmas mycket skaparkraft. Det är inte bara jäm-ställdhetsfientligt, det är också ett gigantiskt resursslöseri.2.4 Stimulera ett stort utbud av hushållstjänsterGrunden till frihet är att överhuvudtaget ha jobb. En ekonomisktoberoende kvinna är en kvinna med lönearbete - inte obetalt hemarbete.Den klassiska utgångspunkten när man analyserar välfärd är att man utgårfrån individens val mellan konsumtion (arbete) och fritid. Men det är inte såenkelt. Många, framför allt kvinnor, utför mycket arbete utan att få lön.Många par uppger att de lever i ett jämställt förhållande - tills den dag deblirtre. I barnfamiljer sköter oftast mamman markservicen. Män får lön för 41, kvinnor för 27. För attfördelningen ska bli jämnare måste mansrollen förändras, men så ävenarbetsmarknaden.Folkpartiet liberalerna vill göra skatteändringar för att möjliggöra ett riktutbud av hushållstjänster. Dels för att många arbetslösa män och kvinnor skafå en lön, dels för att familjer där båda makarna har krävande arbeten skakunna fungera utan att någon behöver ge upp sina yrkesambitioner. Enskatteändring skulle också innebära att diskrimineringen i tjänstesektornbryts. Regeringens politik spär tyvärr på diskrimineringen. Varför skulleregeringen annars ställa sig bakom ett ROT-avdrag som underlättar för köpav traditionellt manliga servicearbeten, men inte ett RUT-avdrag somunderlättar för köp av servicearbete inom traditionellt kvinnligt domineradeyrkesområden?Förra jämställdhetsministern anser att varje kvinna skaputsa sina fönster själv men ser gärna att skattereduktion används för att mänska anställa andra män att måla samma fönster (som alltså inte får putsas! ).För oss liberaler går inte detta ihop.Ett ytterligare argument för att stimulera hushållsnära tjänster är att det gerkvinnor möjligheter att starta eget och ägna sig åt entreprenörskap likvärdigamed vad män inom den traditionellt manligt dominerade servicesektorn har.Inte minst skulle en stor grupp, f f a kvinnor, som arbetar svart med sammatyp av tjänster få pensions- och sjukpenningrättigheter.Politiker kan varken skapa eller förutse var de framtida jobben finns.Mycket tyder dock på att en expansion av den vita tjänstesektorn är bådenödvändig och önskvärd. För att få igång en sådan utveckling krävs enligtvår mening kraftigt minskade skattekilar.2.5 Uppmuntra män att dela på ansvaret för barnenPappor tar bara ut av föräldrapenningen. tog 137750 män ut - att jämföra med att 286 882 kvinnorvar mammalediga i snitt . Året före, 1997, tog män ut knappt 4miljoner dagars föräldraledighet - kvinnor tog ut drygt 34 miljoner.Visserligen är det obalans i uttaget av föräldraförsäkringen, men samtidigtär det viktigt att slå fast att fler pappor tar ut föräldraledighet änföreinförandet av mamma- och pappamånaden. Att fler män tar större ansvar försina barn måste få fortsatt stöd.Könsrollerna måste brytas underifrån och med praktisk handling. Det gårinte att enkom prata sig till ett samhälle där män och kvinnor har sammamöjligheter. Vi måste ge människor verktyg att verkligen bestämma själva.Mamma- och pappamånaden är och har varit ett sådant verktyg.Sedan regeringen sänkte ersättningen i föräldraförsäkringen har andelenmän som tar vara på sin föräldraledighet minskat. Vi vet att det ojämnauttaget av ledighet i föräldraförsäkringen är en av huvudförklaringarna till attkvinnor halkar efter lönemässigt. Detta, och det faktum att många män gärnaskulle vilja vara hemma med barnen om familjen hade råd med det, visar hurviktigt det är att inte urholka ersättningen i föräldraförsäkringen.Mamma- och pappamånaden är en nyckel till frihet. Och för att ytterligaresnabba på jämställdheten i småbarnsfamiljer vill liberalerna åter-införa höjd ersättningsnivå till i mamma- och pappamånaden. Vianslår därför mer än regeringen till utgiftsområde 12anslag A 2 Föräldraförsäkring.Socialdemokraternas brist på insikt avslöjas då man inte inser vilkenstrategisk betydelse som en jämnare fördelning av uttaget av föräldraledig-heten har för jämställdhetsutvecklingen på lång sikt. Att regeringen valde attta bort den högre ersättningen i mamma- och pappamånaden var ett bakslagför jämställdheten. Vi har i vårt budgetalternativ reserverat medel för att höjaersättningen till den tidigare högre nivån. Det är också viktigt att betonavilken betydelse det kan ha att män i ledande position visar, inte minstarbetsgivare, att ett ansvarsfullt och tufft arbete går utmärkt att förena medett engagerat föräldraskap där pappaledigheten tas tillvara. Fler män inäringsliv, politik och samhälle måste uppmuntras att våga gå före ochförena karriär med pappaansvaret.2.6 Förbättra möjligheterna att driva diskrimineringsmål ienskilda fallDen juridiska vägen kan också användas för att komma åt en orättvislönestruktur. Vi är väl medvetna om den metodens begränsningar i enekonomi där lönerna sätts och ska sättas - på en marknad.Diskriminering är ett brott och i ett rättssamhälle måste brott kunna be-ivras. Å andra sidan är det uppenbart att utslag i domstol aldrig kan räcka föratt bli av med lönediskrimineringen.Det har emellertid visat sig att de som tagit upp mål under åberopande avförbudet mot lönediskriminering i flera fall har misslyckats i Sverige.EU har ett utbyggt regelverk som säkrar principen om lika lön. EG-rättengäller över nationell lagstiftning och har prövats vid en rad tillfällen avdomstol. Det visar sig att domstolsutslagen har gått i rätt riktning - varittilldet underrepresenterade könets fördel. Ett exempel är det uppmärksammadeoch prejudicerande Defrennefallet, där en flygvärdinna erhöll löneförhöjning.Fallet avgjordes av , vilket kan jämföras med attJämställdhetsombudsmannen och jämställdhetslagen tillkom den 1 juli 1980i . fanns ingen lagstiftning på detta område. Sedan 1980har JämO drivit flera mål till Arbetsdomstolen för att pröva lön för likvärdigtarbete, men har ännu inte vunnit något avgörande fall. Bevissituationen ärofta mycket komplicerad. Den arbetsvärdering som krävs tar betydanderesurser i anspråk. JämO har en nyckelroll i detta avseende, även om detnaturligtvis är önskvärt att också fackförbunden är aktiva. Folkpartietliberalerna har varit positivt till de ökade resurser regeringen har tillförtJämO. De behövs för att säkra att de rättsliga processerna förs med bästamöjliga underlag.2.7 Tillsätt en ny lönediskrimineringsutredningOm liberalernas strategi för rättvisa löner genomförs med fullkraft är det sannolikt att löneskillnaderna mellan mänoch kvinnor minskar. Men hur mycket? Räcker detta eller behövs detmer? Den som arbetar med lönediskrimineringsfrågor blir snartmedveten om hur starka krafter i form av nedärvda mönster ochtraditionella synsätt som hindrar resultat. Vi tror därför att det skulle varabra med ännu en statlig utredning med uppgift att följa utvecklingen ocheventuellt komma med förslag till ytterligare åtgärder. En idé somframförts , bland andra av folkpartisten , är att bygga in ett ekonomiskt incitament i skattesystemet för enur könssynvinkel bra lönestruktur i företag och förvaltningar. Folkpartietliberalerna har inte på detta stadium någon klar uppfattning om huruvidaden idén håller. Vi tror på marknadsekonomi och vet att ekonomiskastyrmedel ofta är effektivare än diktat och regleringar. Det är också lättatt hitta tekniska invändningar som skulle göra det svårt att i praktikenavgöra vilka arbetsgivare som skulle komma i åtnjutande avskatterabatten. En annan fråga som behöver analyseras vidare ärjämställdhetsplanernas betydelse i lönebildningen. Mycket tyder på attdessa planer, som är obligatoriska på arbetsplatser med fler än tioanställda, inte fått den positiva effekt på lönebildningen man skulleönska. Självklart ska det följas upp att företag upprättarjämställdhetsplaner och att planerna efterlevs. Kanske bör planernautformas annorlunda, så att principerna för företagets eller förvaltningenslönepolicy går att utläsa ur planen. Med en tydlig och nedpräntad policyhur lönen baseras, exempelvis utbildning och arbetslivserfarenhet, ochvilket som väger tyngst vid lönesättning blir en eventuelllönediskriminering lättare att påvisa. Det måste bli hårdare krav på aktivaåtgärder från företagens sida. liberalerna vill införa sanktionermot de företag som inte efterlever jämställdhetsplanerna. Även detta bören ny utredning analysera och ta ställning till.Diskriminering i arbetslivet gäller också synen på kvinnor. Respekten förkvinnor är påtagligt låg i det svenska näringslivet. Detta bör också ses överav en lönediskrimineringsutredning.Ytterligare en uppgift för en utredningen är att undersöka amerikanskalösningar. Utredaren bör studera Equal Employment Opportunity Agent,, och hur det arbetar. Alla former av diskrimineringsärenden kananmälas till EEOA, vilket har sanktionsmöjligheter. Bevisbördan ligger dåhelt och hållet på arbetsgivaren. Om arbetsgivaren inte är samarbetsvilligeller får fler anmälningar mot sig har EEOA rätt att gå in och göra en totalrevision av företaget. De flesta företag är rädda för detta och därför är demycket noga med att inte dra på sig anmälningar och framför allt att sam-arbeta om de ändå blir anmälda.3 KvinnofridBara har tre unga kvinnor brutalt bragts omlivet av män i deras omedelbara närhet. Åtta barn berövades sin mamma.Det egna hemmet är för många kvinnor den farligaste miljön att vistas i.Kvinnovåldet skördar offer , i alla samhällsklasser. Samhället måste ta ett ännu större ansvar. Misshandeln röross alla.3.1 Kvinnor blir misshandlade av närstående mänEnligt , , anmäldes 1997 19 093misshandelsbrott mot kvinnor. Men då ska man komma ihåg attanmälningsbenägenheten är lägre om kvinnan är bekant med den sommisshandlar. Många av de brott kvinnor utsätts för syns alltså inte istatistiken.BRÅ uppger också att antalet polisanmälda våldsbrott har ökat med . Ökningen gäller såväl det våld som riktasmot män som det som riktas mot kvinnor. Av statistiken liksom från fleraandra datakällor framgår dock att våld mot män och våld mot kvinnor delvishar olika struktur. I nästan åtta av tio fall () av de under år 1997polisanmälda våldsbrotten mot kvinnor är gärningsmannen sedan tidigarebekant för offret. Vid våld mot män är motsvarande andel . Det ärockså betydligt vanligare att det våld som riktas mot kvinnor utspelasinomhus än vad fallet är när män faller offer för misshandel. I mer än sju avtio fall av kvinnomisshandel begås brottet inomhus, medan motsvarandeandel för män är fyra av tio fall.Det är således betydligt vanligare att kvinnor utsätts för våld av någon medvilken de har eller har haft någon form av relation och att det sker inomhus,utan att andra än gärningsmannen och offret är närvarande.3.2 Kvinnomisshandel är mångfasetteradMisshandeln kan delas upp i sexuell, psykisk och fysisk misshandel. Denså kallade lagen om kvinnofrid som trädde i kraft gavdomstolarna möjlighet att bedöma en hel process - en närstående ellertidigare närstående person ska dömas om gärningarna varit ett led i enupprepad kränkning av personens integritet och varit ägnade att allvarligtskada personens självkänsla - och inte bara enskilda våldsyttringar.Under det första halvåret med den nya så kallade kvinnofridslagen dömdessammanlagt 37 personer. Av dessa hade 24 personer kvinnofridsbrott somhuvudbrott. De övriga hade ett allvarligare brott, till exempel grov miss-handel, som huvudbrott.Majoriteten av dem som dömdes för brott mot kvinnofridslagen fickfängelse. Gällande rätt är emellertid att psykisk misshandel är straffbarom gärningen medför en medicinsk effekt. Vid mindre allvarliga former avpsykisk misshandel är det svårt att bevisa att en medicinskt påverkbar effekthar ett sådant samband med gärningen att det går att döma till ansvar. Det ärvärdefullt om också sådan "lindrig" psykisk misshandel blir kriminaliserad,men det är svårt att hitta en rättssäker lagteknisk konstruktion. Frågan bördärför bli föremål för förnyat utredande.3.3 Stöd brottsoffretPolis och vårdpersonal måste få den utbildning och de resurser som krävsför att klara av sina uppgifter att upprätta ordning, hjälpa och vårda. Detär viktigt att de frågar kvinnor om de utsätts för misshandel och grundligtundersöka saken om misstanke finns. Det är även av stor vikt att deförmår misshandlade kvinnor att polisanmäla förövaren. Dessa kvinnormåste också få hjälp i form av kristerapi.Brottsoffrens ställning måste stärkas. Kvinnor som utsätts för förföljelse,trakasserier, våld och hot om våld lever i en ständig otrygghet och måsteberedas största möjliga rörelsefrihet. För att trakasserade kvinnors rörelse-frihet skall öka är det enligt vår uppfattning högst rimligt att vidga detområde som åklagaren har möjlighet att låta omfattas av besöksförbudet. Vimenar att detta område i ett första steg bör bli så stort att det omfattar delavkommun(er). En sådan utvidgning kunde exempelvis ske genom en ändring i2 § lagen om besöksförbud på så sätt att "närheten av" ersätts med "del avkommun som innefattar". I ett andra steg är vi inte främmande för att resafrågan om ytterligare begränsning i rörelsefriheten för den som återkom-mande överträder ett besöksförbud. Grundlagens och Europakonventionensbestämmelser har dock betydelse för frågan som därför måste bli föremål fören mer ingående analys. Även att dra in körkortet skulle prövas.Vi ställer oss helt bakom tanken på att män som inte respekterar besöks-förbud när de är på fri fot skall förses med en elektronisk fotboja. Regeringenhar gett i uppdrag att göra en förstudie omhuruvida den teknik som finns är tillförlitlig och om över-vakningen är praktiskt genomförbar. presenterade BRÅrapporten "Elektronisk övervakning vid besöksförbud. Teknikens möjlig-heter och begränsningar". Enligt vår uppfattning är den förstudien i detnärmaste onödig.