mot · GN02MJ743 · 1999-10-05 00:00:00 — Många mindre företag och importörer uppleverdet nuvarande systemet som orättvist då vikt inte står i relation till värdetav produkterna. Det finns såväl fördelar som nackdelar med nuvarandesystem, dock måste de mindre företagens kritik tas på allvar. Regeringenbör därför få i uppdrag att se över nuvarande avgiftssystem förkemikalieavgifter så att större hänsyn tas till de mindre företagen ochimportörerna.6 Internationell verksamhetMånga problem förknippade med kemikalier kan inte lösas på nationellnivå. Det är omöjligt för ett enskilt land att avstå från att handla medvaror från omvärlden och kemikalier passerar gränser i varor varje dag.Vattenströmmar och vindar är också globalt spridande av kemikalier.Gemensamma verksamheter inom regleringen av kemikalier på globalnivå och inom EU fortskrider och det är viktigt att detta arbete inteminskas i omfång. En ökad handel med miljöanpassade, bärkraftigaprodukter leder till en förbättring av miljötillståndet i världen.6.1 EUDen europeiska gemenskapen har som ett av sina mål att upprätta engemensam inre marknad. En viktig förutsättning är att samma reglergäller överallt på marknaden. I och med medlemskapet i EU deltar vi i enmarknad med femton länder som har en gemensam lagstiftning omkemikalier. Den gemensamma lagstiftningen ger möjlighet att påverkavilka kemikalier som används och släpps ut i grannländerna. Detta är avsärskilt stor betydelse för de föroreningar som sprids genom luft ochvatten. bör därför aktivt arbeta för att skärpa den gemensammalagstiftningen på kemikalieområdet.EU-kommissionen försöker finna nya vägar och lösningar för hurriskbedömningen av existerande kemikalier och en säker kemikaliehanteringskall kunna utformas. Det handlar om att identifiera problemen inom detnuvarande systemet och att hitta effektivare sätt för samarbete mellanmyndigheter i medlemsländerna, kommissionen och industrin. villvarken , myndigheterna eller kemiindustrin göra avkall påvetenskapligt grundade, noggranna utvärderingar av riskerna sedda i etthelhetsperspektiv. Alla skulle förlora på att byta kända risker mot okända.6.2 Internationella konventioner och liknande på miljövårds-och kemikalieområdetKonventioner på miljövårdsområdet är betydligt vanligare änkonventioner på kemikalieområdet. Emellertid regleras utsläpp avkemiska ämnen i form av föroreningar i många miljövårdskonventionervarför kemikalier berörs i ett tämligen stort antal konventioner.De konventioner som ratificerat för skydd av den miljön är10 till antalet. Bland de mer betydelsefulla återfinns MARPOL-konventionenom förhindrande av föroreningar från fartyg, Helsingforskonventionen(HELCOM) om skyddet av miljö samt (OSPARCOM; en sammanslagning av Oslo- och ) omskyddet av Nordostatlanten.För skydd av lufthavet finns inte mindre än 14 konventioner, 8 av dessakan dock sägas vara ändringar och tillägg till tidigare konventioner påområdet. Bland de mest betydande återfinns omlångväga gränsöverskridande luftföroreningar (LRTAP), konventionerna förskydd av ozonskiktet samt om klimatförändringar.Natur och naturresurser (flora och fauna) skyddas av 10 olikakonventioner. Även här är vissa av dem ändringar eller tillägg till tidigarekonventioner. Den kanske viktigaste är om biologiskmångfald, den så kallade Agenda 21.Ytterligare konventioner är , som reglerar hanteringenav avfall, och konventioner som hanterar gränsöverskridande miljökonse-kvensbeskrivningar och industriella olyckor samt allmänhetens tillgång tillmiljöinformation och deltagande i beslutsfattande på miljöområdet.En mer kemikalieinriktad konvention är Rotterdamkonventionen, ävenkallad från den rutin (Prior Informed Consent) som införs.Konventionen skall bidra till bättre kontroll av handeln med mindreönskvärda kemikalier och bekämpningsmedel. Särskilt förväntas ioch med detta slippa oönskad import av de i denna listadeämnena.Inom FN pågår också diskussioner om att vidta åtgärder mot de POP-ämnen (POP = Persistent Organic Compound) som är internationellt erkändasom problemämnen. Dessa insatser förväntas resultera i en nykonvention.Arbetet med att begränsa POP-substanser pågår förutom på FN-nivå ocksåinom , inom EU och i enskilda stater, bl a . Samordningen avarbetet på de olika nivåerna, liksom motiven, ambitionsnivåerna och detillgängliga resurserna, varierar emellertid betydligt. IntergovernmentalForum on Chemical Safety (IFCS) har därför bildats. Syftet med denna administrerade organisation, är att förbättra koordina-tionen mellan de nationella och internationella åtgärderna för ökad kemi-kaliesäkerhet. Överläggningarna sker på regeringsnivå med både nationellamyndigheter och vissa organisationer som rådgivare.De nationella sakmyndigheterna har också en egen organisation, Inter-Organization Programme for the (),vars syfte är att verka för just det som anges i organisationens namn.Avslutningsvis kan nämnas den kemikalierelaterade konvention somsannolikt har minst med miljö att göra, nämligen konventionen om kemiskavapen.6.2.1 NordsjökonferensenNordsjöländernas miljöministrar har i ett forum föratt diskutera havsmiljön inom området. har ett antaldeklarationer undertecknats av . Vid den fjärdeNordsjökonferensen enades deltagarna om en nykemikaliepolitik. I konferensens slutdokument - Esbjergdeklarationen -slogs fast att alla utsläpp av "hazardous substances" ska upphöra inom engeneration (25) år. Det långsiktiga målet är att bakgrundsnivåerna imiljön är nära noll för naturfrämmande ämnen samt närabakgrundsnivåerna för naturligt förekommande ämnen (det s.k.Generationsmålet). I Esbjergdeklarationen definieras "hazardoussubstances" som ämnen eller grupper av organiska ämnen som ärpersistenta, bioackumulerbara och toxiska.Sverige arbetar för att kriteriet toxiska skall negligeras ochalla ämnen som är persistenta och bioackumulerbara, oavsett giftighet, skallfasas ut eller förbjudas. Förutom det toxiska kriteriet släpper man nu ocksåkravet att det skall handla om ämnen i havsmiljön och vill att kravet skallomfatta all användning av sådana ämnen, även om de inte förekommer ellersläpps ut till havsmiljön.Skall ha en högre ambitionsnivå än Esbjergdeklarationen? Frågandiskuteras och kan ses från olika synvinklar. Skulle frångå dendeklaration vi har undertecknat och till exempel anse att toxiteten ej behövervägas in för att stoppa vissa ämnen kan, trovärdigheten i det internationellasamarbetet komma att ifrågasättas, som svenskt näringsliv kan fåproblem med import av varor. Hur skall en importör kunna hävda att Sverigehar förbjudit vissa ämnen när det inte finns en bredare internationell samsynoch vi undertecknat en deklaration som vi frångår? Vi anser att förstskall klara av Esbjergdeklarationen innan vi går vidare med arbetet att fasa utenbart persistenta och bioackumulerbara ämnen, vilket bör ske internationelltsamordnat.7 Hemställan7 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att analysera risk och nytta vid säkerhetsarbetetpå kemikalieområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om PVC,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flamskyddsmedel,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kemikalier och komponenter i avfall,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om innehållsdeklaration i varor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om substitutionsprincipen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Kemikalieinspektionen avseende balans mellanavgifter och statsbudgetfinansiering,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Kemikalieinspektionen avseende avgifts-finansiering för små och stora företag,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Nordsjökonferensen.Stockholm den 1 oktober 1999Göte ()()()()()()()()(m)()()()