ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ub11 · 1999-10-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub11av , ()med anledning av prop. 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystemEfter en lång tids utveckling mot ett alltmera splittrat ochkomplicerat studiestöd, föreslås i föreliggande proposition enavsevärd förenkling i och med att ett sammanhålletstudiestöd införs.I det nya samordnade systemet slås dagens studiemedel, svux och svuxaihop till ett nytt sammanhållet studiestöd. Även om det nya systemet imycket liknar dagens studiemedel, byggs centrala delar i vuxenstudiestödenin i det nya systemet genom att vissa studerande på främst grundskole- ochgymnasienivå kan få ett bidrag som utgör av det nyastudiemedlets totalbelopp. Enligt propositionen bör det högre bidraget iförsta hand ges till dem som saknar grundskolekompetens och i andra handtill dem som saknar gymnasiekompetens.Centrala () erfarenhet av att pröva tidigareutbildning som kriterium när det gäller rätten till särskilt utbildningsbidrag(UBS) visar på att denna prövning innebär svårigheter när det gäller att nålikformighet och rättssäkerhet. Därtill tar det handläggningsmässigt myckentid att bedöma kombinationer av gamla utbildningar, avbrutna utbildningar,utländska utbildningar och äldre högskoleutbildningar. Enligt vår mening ärdet angeläget att utbildningens inriktning ges större vikt som prövnings-grund. Regeringen bör beakta detta och ta tillvara erfarenheterna frånurvalsprocessen inom UBS vid utformningen av de nya urvalsreglerna till detförmånligare studiestödet.Det är angeläget att alla som har behov av grundläggande studier skallkunna få studiestöd för detta respektive studerande behöver.Alltför strikta tillämpningar av reglerna för längsta tid i den grundläggandeutbildningen för rätt till det nya studiemedlet kommer i konflikt med deövergripande målen för reformen. Enligt vår mening innebär detta inte någonstörre risk för överutnyttjande av systemet. Regeringen bör också övervägaom respektive skola skall kunna spela en roll vid bedömningen av omstudietakten är nöjaktig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillämpningen av reglerna i det nya studiestöds-systemet.Stockholm den 13 oktober 1999Bengt-Ola ()Per ()()()
mot · GN02Ub201 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub201av de , ()SkolskjutsregleringenI en särskild lag om kommunernas skyldighet att svara förvissa elevresor anges en skyldighet för elevens hemkommunatt svara för elevens kostnader för dagliga resor mellanbostaden och skolan. Lagen avser elever som har rätt tillstudiehjälp enligt studiestödslagen, främst gymnasieelever. Ilagen stadgas att ansvaret gäller för sådana resor därfärdvägen är minst sex kilometer.Utgångspunkten bör vara att de lokala förhållandena skall avgöra utandetaljreglering. Det bör ankomma på kommunen att göra erforderliga skälig-hetsbedömningar.Stadgandet om sex kilometers färdväg i lag om kommunernas skyldighetatt svara för vissa elevresor bör tas bort och frihet därmed ges kommunernaatt efter de lokala förhållandena bestämma vilka riktvärden som skall gälla.Sådan frihet att göra avståndsmässiga bedömningar har kommunerna när det gäller skolskjutsar på grundskolenivån.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagenom kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor att kilo-meterangivelsen tas bort i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 17 september 1999Marietta de ()
mot · GN02Ub203 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub203av , ()Olycksfall bland barn och ungdomOlyckshändelser och våld iskolanSkador till följd av olyckshändelser och våld är i ,liksom i övriga delar av världen, ett allvarligt hälsoproblem.Under läsåret 96/97 registrerade 79 skolor i deolycksfall som inträffade. Totalt inträffade 1 094 elevskador.Högst antal inträffade i årskurserna 4-6. Fler skadorregistrerades bland pojkar än bland flickor. Mer än hälften avskadorna () uppges ha inträffat inomhus t.ex. iidrottslokal på skolområdet, i lektionssal/klassrum eller ikorridor/kapprum. Den vanligaste skadehändelsen ärkollision/slag/stöt med föremål följt av kollision/slag/stöt med annan elev.Sårskada är den mest frekventa skadetypen följt avstukning/vrickning/fraktur. De flesta skadorna anges somicke avsiktliga ().Det är en självklarhet att det skadeförebyggande arbetet i skolan borde hahög prioritet. Skolan är ju elevernas arbetsplats. Så är emellertid inte falletöverallt trots att det finns modeller utarbetade för hur detta arbete skullekunna gå till. I finns t.ex. projektet somskulle kunna stå modell för många andra skolor i . Projektet utgör endel i kommunens satsning "En säker och trygg kommun". Skolhälsovårdenvid landets skolor skulle här kunna utgöra en viktig resurs för genomförandeav olika skadeförebyggande aktiviteter som vi vet har effekt. Neddragningenav skolhälsovårdens resurser lägger dock hinder i vägen för utnyttjande av dekunskaper som finns. Regeringen bör av detta men också av andra skäl (sefp-motion om folkhälsa) vidta åtgärder för att stärka skolhälsovården.En annan olycksfallsförebyggande insats är simundervisningen i skolan.Skolans ansvar understryks i kursplanen för i ämnet idrott ochhälsa, där det bland målen för det femte skolåret ingår att eleven skall kunnasimma. Detta mål uppnås dock inte till fullo. Särskilt oroande är attsimkunnigheten bland invandrarelever är dålig.Regeringen bör därför ta initiativ till åtgärder som syftar till att stärkasimundervisningen av barn och ungdom.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skadeförebyggande åtgärder i skolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om simundervisningen i skolan.Stockholm den 23 september 1999Barbro ()
mot · GN02Ub204 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub204av , ()Resebidrag till barn och ungdomar med funktionshinderBarn med olika funktionshinder måste för singymasieutbildning bo långt från hemorten. En del avungdomarna har ännu inte fyllt när studierna inleds.Regler för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) finns i regeringens förordning SFS 1995:667 och i CSN:s föreskrifteroch allmänna råd CSNFS 1995:26, ändrad 1996:8.Rg-bidrag kan beviljas döva eller hörselskadade elever i gymnasieskola iÖrebro kommun samt till elever i utbildningen som är speciellt anpassad försvårt rörelsehindrade ungdomar (Rh-anpassad utbildning).Bidraget lämnas till elever som tillfälligt bor på utbildningsorten näravståndet till den ordinarie bostaden överskrider rimligt pendlingsavståndeller därför att de har andra skäl att bo tillfälligt på utbildningsorten. Denpraktiska tillämpningen och beslut om antal hemresor och färdsätt beslutasav CSN.Bidrag för resor kan beviljas för en resa vid läsårets början och en resa vidläsårets slut. Vidare kan högst 18 fram- och återresor beviljas mellanutbildningsorten och den ordinarie bostadsorten för eleven eller för enfamiljemedlem eller någon annan närstående. Detta innebär en hemresa varfjortonde dag oavsett om eleven är eller har uppnått myndighetsålder.För resande som är rörelsehindrad beviljas Rg-bidrag för det eller defärdsätt som med hänsyn till den resandes funktionshinder och övrigakostnader medför lägst kostnad. För resande som inte är rörelsehindradbeviljas bidrag normalt med ett belopp som motsvarar kostnaderna för resaenligt billigaste ordinarie alternativ med allmänna kommunikationsmedel.I undantagsfall kan ett dyrare färdsätt beviljas. Då skall den resande göraen "avsevärd tidsvinst". Om en resa (enkel) med billigaste alternativ för densom inte är rörelsehindrad kan genomföras under högst , beviljasinte bidrag för ett dyrare alternativ även om tidsvinsten är avsevärd.Med nuvarande bestämmelser kan t.ex. en hörselskadad eller döv elevdrabbas av 12 timmars restid för att kunna besöka sitt hem. Hemresornainskränker sig till . Vid resor med tåg eller buss är detomöjligt för dessa elever att uppfatta eventuella högtalarmeddelanden vidförseningar och förändringar.Nuvarande bestämmelser bör ses över. Dagens regler innebär långbortavaro från hemmet för förhållandevis unga. Varje hemresa medför, i endel av fallen, att en stor del av helgledigheten går åt som restid.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring av nuvaranderegler för hemresor enligt vad som anförts i motionen.Stockholm den 24 september 1999Jeppe ()()
mot · GN02Ub205 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub205av , ()Fler betygssteg på gymnasietFler betygssteg pågymnasietAntalet betygssteg måste utökas. De tre betygssteg som i daganvänds är otillräckliga för att spegla elevernas kunskaperoch resultat på ett tillfredsställande sätt. Informationen ombetygskriterierna måste dessutom förbättras. Det är för storaskillnader på vad som är nätt och jämnt Godkänd och nästanVäl godkänd för att motivera samma betyg. Eleverna tyckeratt det gör betygen orättvisa, vilket gör betygen oanvändbarasom pedagogiskt verktyg.Med tydliga nationella kriterier för de tre steg som finns, kan enenkel förändring vara att ge läraren ansvar för att markera betyget med minuseller plus. Betygskriterierna bör ses över när det gäller kopplingen mellanbetyg och mål, samt hur betygen fungerar visavi kursernas omfattning.Ett annat problem är att högsta betyget Mycket väl godkänd saknarnationella kriterier. Det är givetvis olyckligt eftersom just det betyget krävsför attraktiva högskoleutbildningar.Den socialdemokratiska regeringen beslöt som en av sina första åtgärderatt förbjuda betygskomplettering för elever som nåttkunskaper motsvarande betyget Godkänd. Det innebär att elever som vet attde behöver och kan förbättra sina betyg inte kan göra det förrän eftergymnasietiden.Möjligheten att komplettera betygen måste åter-införas. I stället för att uppmuntra alla elever att ständigt skaffa sig bättrekunskaper leder nuvarande system till att eleverna tränas i taktiserandealternativt tappar studiemotivationen. Att kunna komplettera betygen ärockså en rättssäkerhetsfråga för eleverna.En annan följd av beslutet är att många elever som lämnat gymnasiet nugår på komvux eller för att läsa upp betygen. De flesta avdem höjer sina betyg och kommer därmed in på högskolan som deslår ut nästa generation studenter.Dessa studenter tvingas att komplettera sina betyg på komvux/Kunskaps-lyftet och därmed är "ekorrhjulet" i full gång. Det är slöseri med tid ochresurser. Det är därför bra om elever ägnar fritid och lov åt att skaffa sigbättre kunskaper och de skall självfallet få detta arbete värderat ochdokumenterat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betygssystemet,2. att hos regeringen begär förslag om återinförande avrätten att pröva betyg i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 24 september 1999Catharina ()
mot · GN02Ub206 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub206av , ()Stödåtgärder till ungt företagandeUng Företagsamhet (UF) är en organisation som verkar föratt införa företagande och näringsliv i den svenskagymnasieutbildningen. Ungdomar i åldern fårunder ett läsår prova på att starta, driva och avveckla ettföretag med stöd av lärare och rådgivare från näringslivet.Under /99 drevs UF-företag med sammanlagt 9000gymnasieelever, 800 gymnasielärare och 2500 rådgivare från näringslivetiblandade i verksamheten, som finns på ca 280 gymnasieskolor. Totalt har57000 gymnasieungdomar gått igenom UF:s program sedan verksamhetenstartade i . Verksamheter motsvarande UF:s finns i ett 100-talländer runtom i världen.Av de 2100 företagen /99 var tjänsteföretag medanresterande var inriktade på handel med varor. Drygt hälften ( 57procent) av de företag som bedrev handel med varor gjorde det medegentillverkade produkter medan den resterande delen bedrev handel medbefintliga varor.UF har 40 anställda i , varav 36 arbetar åt något av de 23 regionalakanslierna och 4 arbetar på förbundskansliet.UF-konceptet innebär att ungdomar i åldern under ett läsår fårfölja ett företags livscykel; starta, driva och avveckla företaget. Varjeföretagbestår av ca fem elever och de driver företaget pervecka. Verksamheten bedrivs vanligtvis i gymnasieskolan. Till sin hjälp harungdomarna sina lärare, rådgivare från näringslivet på orten samt UF:spersonal och utbildningsmaterial (elevhandbok, företagspärm, interaktiv , lärarhandledning och rådgivarhäfte).Ungdomarna bestämmer sig för en affärsidé, räknar fram hur mycketstartkapital som behövs och säljer riskkapitalsedlar. Maximalt startkapital är10000 kr och en och samma person får ej äga riskkapitalsedlar för mer än250 kr. Hela gruppen fungerar som styrelse och utser bland sig VD och andrabefattningshavare i företaget. Sedan sätter produktion och försäljning igång.Företaget drivs . När företaget avvecklas betalas desatsade pengarna tillbaka och om det gått bra ges dessutom utdelning.Under läsåret har ungdomarna möjlighet att deltaga i en mängd aktiviteterpå regional, nationell och även internationell nivå, t ex mässor och tävlingar.Att deltaga i aktiviteterna är naturligtvis frivilligt. Tre moment ärobligatoriska för att erhålla intyg från Ung Företagsamhet. Dessa moment ärregistrering, inlämning av delårsrapport och årsredovisning.En mängd åtgärder krävs för att öka nyföretagandet i . En viktigfaktor är UF:s verksamhet. Om en dubblering av verksamheten fram till år2001 skall kunna åstadkommas krävs ökat, dels ekonomiskt och delsorganisatoriskt, stöd till verksamheten. De organisatoriska frågorna harkommunerna att lösa. bör därför få i uppdrag att se till att UF:sverksamhet på bred front ges möjlighet att komma in i skolarbetet, främstinom samhällskunskap, matematik och företagsekonomi.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör få i uppdrag att se till att UngFöretagsamhets verksamhet ges möjlighet att komma in i skolarbetet.Stockholm den 28 september 1999Harald ()()
mot · GN02Ub208 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub208av , ()Folkomröstning om barnomsorgenI har flera av de folkomröstningar som ägt rumgenomförts på grund av att det har funnits olikauppfattningar inom partierna. Det gäller såväl den första omtotalförbud av alkolhaltiga drycker, vilken ägde rum ,som den senaste om kärnkraften . För att undvika enförödande splittring där representanter från samma parti ståttför skilda uppfattningar har man kunnat hänvisa till enfolkomröstning som fått tjänstgöra som skiljedomstol i dessapartier.Till saken hör dessutom att frågorna ofta varit mycket komplicerade ochinte alltid lämpade för allmänheten när inte ens ledande politiker i riksdagoch regering har kunnat ta ställning och ge besked om sin uppfattning.Det finns emellertid frågor som på ett direkt och påtagligt sätt angår nästanalla medborgare och som man har god erfarenhet av. En sådan fråga är huromsorgen och vården av våra barn skall utformas. Skall alla barnfamiljer fådel av samma ekonomiska stöd, oavsett om de väljer att lämna barnen pådaghem eller om de väljer att under ta eget ansvar förbarnen i hemmet?Den här frågan splittrar inte de politiska partierna på långt när lika mycketsom till exempel frågan om ett svenskt medlemskap i den europeiskaunionen, men vilken uppfattning människor i allmänhet och småbarns-föräldrar i synnerhet har kan man bara gissa. Ändå är detta en fråga som harstörre betydelse för en barnfamilj än nästan alla andra frågor.Hur skall allmänhetens förtroende för det demokratiska styrelsesättet ökaoch hur skall politiker och den politiska beslutsprocessen återfå sittförtroende hos allmänheten? Detta är frågor som just nu diskuteras intensivt.En särskild demokratiutredning arbetar med dessa ochliknande problem. Vore det då inte att ge den svenska allmänhetenen rejäl chans att få säga sin mening i en folkomröstning som gäller en frågasom är angelägen för alla, innan långtgående beslut fattas av ?HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en folkomröstning angående utformningen avbarnomsorgen.Stockholm den 28 september 1999Lars ()
mot · GN02Ub213 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub213av , ()Konsumentutbildning inom gymnasieskolanSkolan är huvudsakligen inriktad på kunskaper förarbetslivet. Förutsättningen för ett fungerande arbetsliv är ettfungerande vardagsliv. Skolan måste också ha ansvaret föratt ge ungdomarna tillräckliga kunskaper för att både klaraav ett fungerande arbets- och vardagsliv. För att konsument-politikens mål, som antagits av (1994/95:140) omatt stärka konsumenternas ställning på marknaden, ska kunnauppnås krävs det att skolan bär ett ansvar.Allt större krav ställs på enskilda konsumenter och hushåll i takt medavregleringar inom offentlig sektor, övriga nationella samhällsförändringaroch, inte minst, den gränsöverskridande elektroniska handeln som skapar nyamöjligheter och villkor för konsumenterna.För att möta den nya marknaden och kunna styra det egnakonsumtionsbeteendet och de egna konsumtionsvalen krävs kunskaper.Förutsättningen för en välfungerande marknadsekonomi är välutbildade ochkritiska konsumenter.Konsumentverket konstaterar i rapporten "Kunskap och handling " attelever på gymnasieskolans yrkesinriktade program har betydligt sämrekunskaper inom konsumentområdet än elever på teoretiska program. närvi kan se en tendens att ekonomiska och sociala skillnader ökar är detangeläget att inom utbildningsväsendet renodlat belysa konsumentområdet urett konsument-/hushållsekonomiskt perspektiv som komplement till detraditionella sätten att behandla frågorna.För att ge alla ungdomar, oberoende av utbildningsväg, samma grund-förutsättningar bör gymnasieskolan ges möjlighet att erbjuda ungdomarnautbildning inom området belyst ur ett hushålls-/konsumentperspektiv.Gymnasieskolans alla programområden skall innehålla ett obligatorisktskolämne som ur ett hushållsperspektiv belyser vardagsjuridik, konsument-juridik, konsument-/hushållsekonomi, boendekunskap, konsumtion ochmiljö.Inom ramen för lärarutbildningen av gymnasielärare bör det inrättasutbildning inom ämnesområdet, även detta belyst ur ett hushålls-/konsument-perspektiv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs att1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konsumentutbildning inom gymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lärarutbildningen för gymnasielärare.Stockholm den 30 september 1999Rigmor ()
mot · GN02Ub214 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub214av , ()Betygen i grundläggande vuxenutbildningNuvarande betygssystem togs i med anledning avprop. 1992/93:250, En ny läroplan och ett nytt betygssystemför gymnasieskolan, komvux m.m.Betygen inom grundläggande vuxenutbildning blev Icke godkänd,Godkänd och Väl godkänd. Resonemangen var att det egentligen enbartbehövdes två betygsnivåer - Icke godkänd och Godkänd - för att doku-mentera studier på grundläggande vuxenutbildning, eftersom man inte söktepå sitt betyg för att påbörja studier på gymnasial nivå i komvux. Skälet tillattden tredje betygsnivån infördes var att det ändå, bl.a. för att stimulera destuderande, ansågs att en tredje nivå, Väl godkänd, var motiverad.De senaste åren har antalet vuxenstuderande ökat betydligt med anledningav . Ett flertal elever som läser på komvux grundläggandevuxenutbildning har reagerat på att de, trots att de har alla rätt på enskrivning, inte kan få mer än Väl godkänd. De undrar över varför man skabehöva få "sämre" betyg för att man läser in . Elevernabefarar att det kan slå orättvist för den som söker ett jobb på sitt betyg. Omen komvuxelev och en högstadieelev, som läst klart, söker samma arbete,exempelvis ett sommarjobb där kunskaperna i engelska är viktiga, så är derädda för att arbetsgivaren tycker att högstadieelevens betyg - Mycket välgodkänd - slår högre. Detta på grund av att arbetsgivaren kanske inte kännertill att Väl godkänd i komvux grundläggande vuxenutbildning är det högstabetyg man kan få.Tyvärr kan man inte utgå från att det på alla håll finns en tillräckligkännedom om att Väl godkänd är det högsta betyg man kan få pågrundläggande vuxenutbildning. Därför finns en risk för att detta betyg inteslår lika högt som Mycket väl godkänd. Av detta skäl kan det vara befogat attge i uppdrag att tydligare informera om skillnaderna ibetygssystemen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen ger i uppdrag atttydligare än informera om skillnaderna i betygssystemen.Stockholm den 30 september 1999Sonia ()
mot · GN02Ub216 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub216av , ()Konsumentkunskap i skolanKonsumenter är vi hela livet.Samhällsutvecklingen ställer nya och ökade krav på den enskilda individensom konsument.Avregleringar och marknadsstyrning gör att många upplever endjungel av taxor och priser. Den senaste tidens upphandlingar av t.ex. el- ochteletjänster har visat på många svårigheter. Handeln av varor och tjänster viaInternet växer.Reklam och informationsutbud ökar vilket ställer konsumenten inför svåraoch ekonomiskt viktiga val.Unga människors ställning och beredskap som medvetna konsumenterbehöver stärkas.Hemkunskapsämnet i skolan bör ges ökat utrymme förkonsumentkunskap.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konsumentkunskap i skolan.Stockholm den 30 september 1999Barbro ()()Per ()()
mot · GN02Ub217 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub217av , ()FriskolorAntalet ansökningar om att få starta friskolor i harökat markant . För /2001 har 272nya ansökningar lämnats in till . Motsvarandesiffra för innevarande läsår var 153 stycken. Intresset blandelever och föräldrar att söka alternativ till den offentligaskolan synes vara mycket starkt och i stigande.Att vara huvudman för en friskola är förknippat med ett stort och viktigtansvar. Av det skälet är det positivt med den framförhållning som finnsstipulerad i lagtext. Ansökan om att få starta en friskola skall var Skolverkettillhanda året före skolstart. , 18månader, är en rimlig minsta tid mellan ansökan och skolstart.Skolverket har sedan att handlägga ansökningarna, som skall granskas påformella grunder, och också ge kommunen tillfälle till yttrande - ett tids- ochresurskrävande arbete således. Som ett exempel kan anges att den 1 juni1999 var fortfarande tre ansökningar inte behandlade.Någon bortre tidsgräns när en ansökan skall vara behandlad finns inte, utandet som avgör handläggningen är egna prioriteringar ochsamlade resurser. Beslut om en ansökan kan i praktiken komma föreen tänkt skolstart.Att starta en friskola är en komplicerad fråga i en mängd avseenden.Hyreskontrakt måste skrivas. Presumtiva elever skall kunna göra sitt valav skola. Den skola man lämnar behöver rimlig tid att anpassa sinorganisation och ekonomi efter de nya förutsättningarna. Personal skallrekryteras, och överenskommelse måste slutas med tidigare arbetsgivare.Material och inventarier skall inköpas etc. - sammantaget en mängdåtaganden som kräver mer än några få månaders handläggningstid.Dagens system, där i princip kan dröja med sitt svar till någraveckor före tänkt skolstart, är djupt olyckligt och försvårar inte bara för denfristående skolan, utan försvårar i motsvarande utsträckning även för denkommunala skolhuvudmannen.En sista beslutsdag måste införas som ligger med god marginal tillskolstart. Som riktlinje kan ses, vilket är det datum som dekommunala skolorna i regel har som sista dag för internt val av skola.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att införa en sista beslutsdag förbehandling av friskoleansökningar.Stockholm den 29 september 1999Anders ()