ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Fi302 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi302av , ()Utbetalningar från socialförsäkringarnaInförandet av utgiftstak har visat sig vara ett mycket effektivtmedel att få kontroll över de tidigare underskotten i statensfinanser. När budgetdisciplinen nu verkat i mer än enmandatperiod och budgetmålen uppnåtts utvärderas den nyabudgetprocessen i en utredning.I ett avseende finns uppenbar anledning att söka alternativ till nuvarandeordning. Det gäller konsekvenserna av att socialförsäkringarna finns underutgiftstaket. Såväl 1998 som 1999 är det främst kostnaderna för sjukför-säkringar och läkemedel som överskridit givna ramar vilket i sin tur inneburitatt internationellt bistånd, insatser för energisparande och annat tvingats tillbesparingar och omplanering under löpande verksamhetsår.Att kostnadsökningar på ett område tvingar fram brådstörtade om-planeringar på andra utgiftsområden är inte rationellt. Det är inte hellerönskvärt att snabbt ändra villkoren för försäkringar. Värdet med social-försäkringarna är ju bl a att de skall ge förutsägbarhet och trygghet.En av statsbudgetens andra stora utgiftsposter - kostnaderna för stats-skulden - ligger redan utanför utgiftstaket. För utgifterna för socialför-säkringarna finns likartade förutsättningar. Det finns ingen myndighet ellerannan som i sig ansvarar för utgifternas storlek.Finns då något alternativ som kan balansera variationer i kostnader ochdärmed påverkan på andra utgiftsområden?En intressant förebild är den fonduppbyggnad som regeringen ocharbetsmarknadens parter i enades om inför EMU-inträdet. I Finlandskall fonden ta upp variationer i kostnaderna för arbetslöshet. I goda tiderväxer fonden genom avsättningar och i dåliga tider tas medel i anspråk för attklara ökade kostnader. Fonderingen bidrar till att utjämna över konjunkturersamtidigt som risken minskar att annan verksamhet också reduceras närbehovet av insatser antagligen är större.Den översyn av budgetprocessen som inletts bör bland annat inriktas på atthitta bättre lösningar med avseende på socialförsäkringarna. En möjlig vägskulle vara att underskott och överskott i socialförsäkringarna i första handregleras mot särskilt avsatta buffertfonder eller stabilitetsfonder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att mer rationellt balanseravariationer i kostnaderna för socialförsäkringarna.Stockholm den 5 oktober 1999Berndt ()
mot · GN02Fi501 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi501av , ()Försäljning av statliga fastigheterVid våra resor runt om i landet framförs av lokala politiker i mångakommuner (t.ex. ) att de är besvikna på statens sätt att efterförändringar, ofta nedläggningar av statlig verksamhet, låta byggnaderstå öde. Ett exempel är tullstationen i . Liknande exempelkan påvisas runt om i hela landet. Vid kontakt från de berördakommunerna med statliga myndigheter, t.ex. , visas ingenförståelse för att tomma lokaler inte är bra för ortens ansikte utåt. Iställetborde berörda statliga verk omgående kontakta kommunerna och erbjudalokalerna till ett rimligt pris för att där kunna starta ny verksamhet medarbetstillfällen i bygden.Tullstationen i borde exempelvis omgående säljas till Kirunakommun för en symbolisk summa nu när alla tulltjänstemän har lämnatstationen.En utredning bör göras av liknande lokaler runt om i landet, och er-bjudanden bör sedan gå till berörd kommun om övertagande av fastigheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försäljning av statliga fastigheter till kommuner.Stockholm den 28 september 1999Runar ()()
mot · GN02Fi502 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi502av , ()Privatisering av ABUnder den borgerliga regeringstiden ombildadesByggnadsstyrelsen, som dittills haft monopol på att tillhandahålla lokalerför statlig verksamhet. De fastigheter som bedömdes ha ett värde på denallmänna hyresmarknaden tillfördes det nystartade AB.Avsikten var att detta företag skulle syssla med förvaltning av främstkontorsfastigheter på kommersiell bas.Under sin dåvarande ledning genomförde en snabbanpassning till marknadens villkor. är företaget ett stort fastighetsbolagmed inriktning på kommersiella lokaler, främst kontor, i femton störresvenska städer. Beståndet omfattar nära 300 fastigheter, och det värderas tillöver . Den sista offentliga specialfastigheten av s.k.ändamålskaraktär avyttrades . Statliga myndigheter är fortfarandeöverrepresenterade som hyresgäster, men andelen privata hyresgäster uppgårändå nu till mätt i hyresvärde.Förra året förvärvade praktiskt taget hela S-E-Bankensbestånd av rörelsefastigheter, 44 enheter till ett pris av drygt 4,2 miljarderkronor. Det ter sig egendomligt att staten, när nu socialdemokraternaövergett planerna på att socialisera bankväsendet, investerar i det nät avbank- och kontorslokaler som utnyttjas av Wallenbergssfärens husbank.I år har köpt utefter motorvägenmellan och . Utöver kontor och butiker finns där i tjugo våningar. Frågan inställer sig onekligen varför statenägnar resurser åt sådan verksamhet i stället för att syssla med eftersattaangelägenheter som ingen annan kan sköta lika bra eller bättre.Vasakronan är moget att privatiseras. Det vore bra förföretaget, bl.a. därför att en börsnotering av dess aktier skulle möjliggöra ettaktivt deltagande i den omstrukturering av fasighetsmarknaden som förestår.Det vore dessutom naturligtvis bra för staten, som kunde användaförsäljningslikviden till att - om inte annat - nedbringa statsskulden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen skyndsamt privatiserar Vasa-kronan AB.Stockholm den 29 september 1999Lars ()
mot · GN02Fi504 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi504av , ()Kulturella och vetenskapliga institutionerVår civilisation bygger på en historiskt sett komplex framväxt av olikainriktningar av ett fritt tänkande. Våra förfäder byggde landet medsatsningar på vad vi sällan eller aldrig anser oss ha råd att göra.Nationalmonument som våra riksmuseer, nationalscener ochriksbibliotek fick under senare sekel palatsliknande byggnader av ett folksom levde under helt andra ekonomiska villkor. Avkastningskrav pådenna civilisationens grundutrustning ansågs främmande och rentavlöjlig annars hade dessa byggnader aldrig kommit till.Nationalparker, nationalälvar och reservat för den biologiska mångfaldenär likaså exempel på tillgångar som vi måste bevara utan tanke på denomedelbara avkastningen. Det är av samma skäl orimligt att lägga avkast-ningskrav på den fria tanken, på grundforskningsinstitutioner i sanskrit,exegetik, vetenskapsteori, rättshistoria och andravetenskapsdiscipliner, som inte kan antas ha en direkt och omedelbar nytta.Marknadsvärdet på ett naturhistoriskt riksmuseum är ur den synvinkelnlika med noll liksom värdet av internationellt oersättliga museisamlingar.Likafullt har vi lagt hyror/avkastningskrav på gamla byggnader till en nivåsom gör det omöjligt för institutionerna att bedriva sin verksamhet. ynsättetatt lägga avkastningskrav på ideella, grundvetenskapliga och nationellavärden måste ersättas med ett mer vidsynt och framåtsyftande. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lönsamhet för institutioner för kultur ochvetenskap.Stockholm den 4 oktober 1999Harald ()
mot · GN02Fi505 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi505av , ()Finansiering av myndighetsutövningI samband med myndighetsutövning betalar kunden ofta en avgift. Iblandär det fråga om en ren expeditionsavgift men ofta är det en avgift somska täcka myndighetens kostnad för det utförda arbetet. Trots detta är detvanligt att intäkterna går direkt till statskassan och inte till den myndighetsom utför tjänsten. Detta får till följd att myndigheten inte klarar av atteffektivt anpassa sig till variationer i efterfrågan, d.v.s. detmarknadsekonomiska tänkandet tillåts inte slå igenom.I många fall vore det bättre om myndigheten kunde få använda intäkternatill att direkt täcka sina kostnader. Då skulle man kunna anställa mer personaloch undvika långa ineffektiva köer när kundernas efterfrågan ökar. Vidvikande efterfrågan skulle ett sådant mer marknadsinriktat system snabbt geen signal om att man måste reducera verksamhetens omfattning.Ett exempel på en aktuell myndighet är , som tar ininkomster om ca vilka går direkt in till statskassan. Det avseruppkörning för körkort, byte av körkort , registerhållning m.m.Om fler vill ta körkort än vad statsmakterna planerade året innan, så ger detinte mer pengar att anställa personal för utan det blir risk för köer.Både antalet förarprov och antalet nyregistrerade bilar och omregistrering avbegagnade bilar varierar kraftigt år och är svårt att förutse.Exempelvis har kostnaden för utfärdande av körkort varierat mellan 59 och 136 miljoner kr.Ibland kan det handla om internationell myndighetsutövning, där kundenkan välja att låta utföra en kontroll i något av flera medverkande länder. då inte kan undvika att skapa långa köer vänder sig kunden tillnågot annat land och då tappar både arbetstillfällen och erfarenhetinom verksamhetsområdet.Det är angeläget att regeringen gör en allmän översyn av reglerna förmyndigheternas avgiftsdebitering i riktning mot ökad marknadsanpassning,för att myndigheterna effektivare ska kunna anpassa sig till variationer iefterfrågan. Finansieringsmodeller som gäller för Patent- och registrerings-verket, och skulle kunna stå modell fören sådan allmän översyn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en effektivare marknadsanpassning av myndig-hetsutövning genom att verksamheter i fler fall än nu finansierasdirekt genom de uttagna avgifterna i stället för med omvägen genomanslag.Stockholm den 4 oktober 1999Runar ()
mot · GN02Fi506 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi506av , (-)Samhällsekonomi och finansförvaltningVerksamheten inom utgiftsområdet Samhällsekonomi ochfinansförvaltning är inriktad på att planera, underlätta och kontrollera attstatliga åtaganden sköts på ett så korrekt och effektivt sätt som möjligt.Verksamhetsområdena är: A Effektivisering och utveckling av statligförvaltning, som rör granskning, utvärdering och omprövning av statligverksamhet, stöd i olika former till och andra statligamyndigheter. Detta inbegriper såväl ekonomiska resurser som statligafastigheter och lokaler. Flera verksamheter tillhandahåller prognoser,analyser, bedömningar och statistik till beslutsfattare.Verksamhetsområde B Det finansiella systemet rör de finansiellainstituten, där syftet med verksamheten är att bidra till stabilitet ocheffektivitet i det finansiella systemet genom analys, tillsyn och regleringar avde finansiella institutens agerande på marknaden, ett gott konsumentskyddsamt förvaltning av statens skuld.Verksamhetsområde C Särskilda finansierings- och garantiåtagandenomfattar avgifter för Stadshypotekskassans grundfond och åtaganden genomNordiska investeringsbanken och Europeiska investeringsbanken.Verksamhetsområde D omfattar revisorer. Slutligen omfattarverksamhetsområde E Premiepensionssystemet som handhar administrationoch förvaltning av de fonderade premiepensionerna i det nyainkomstbaserade ålderspensionssystemet.Kristdemokraterna föreslår att ett sparkrav på läggs ut påsamtliga under utgiftsområdet verkande myndigheter. Det innebär enbesparing på ca . föreslås ramen för utgiftsområdet minskas med79 , för med och för med84 miljoner kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt i förhållande till regeringens förslag beslutar att ramenför utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas med 79 miljoner kronor.Stockholm den 5 oktober 1999Mats ()Per ()()()()()()()()()()()()()
mot · GN02Fi509 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi509av Kenneryd, ()Samhällsekonomi och finansförvaltningAnslagsberäkningCenterpartiet föreslår för utgiftsområdet en besparing med utgångspunktfrån det moratorium för realt ökade anslag till statliga verk ochmyndigheter som beskrivs i partiets budgetmotion. Inom utgiftsområdetär anslagsuppräkningen för de myndigheter som fått ökade anslag totalt74 . föreslår att anslagen A 1, A 3, A 4, A 6,A 8 och B 1 inte realt räknas upp och att anslaget A 10 tas bort helteftersom avvisade att Statens kvalitets- och kompetensrådbildades och anser att verksamheten borde avvecklas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt följande uppställning:Tabell 1: (Anslag (tkr) Budget C )den 5 oktober 1999Rolf Kenneryd (c)()()()()
mot · GN02Fi601 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi601av , ()Den s.k. diskussionerna om kostnads- och inkomstutjämning förkommunerna har vågorna gått särskilt höga kring den s.k.Robin Hood-skatten utan någon som helst reaktion hosregeringen.Slutavräkningen av kommunalskatten är den reglering som sker vid åretsslut när man vet exakt hur många som varit skrivna i en kommun. Dettainnebär att varje kommun har fått det den tillhör, alternativt måste betalatillbaka, beroende på om skattebetalarna har ökat eller minskat i kommunen,om de tjänat mer eller mindre än beräknat.Sedan 1997 har slutavräkningen gjorts "kollektivt", d.v.s. man fördelar denkommunala inkomstökningen/-minskningen jämnt över alla kommuner. Mantar de vinnande kommunernas skatteintäkter och delar ut till förlorarna.Varför skall en duktig kommun straffas? Exempelvis blev resultatet förÄngelholms kommun 1998 att man tvingades betala istället för att få en förväntad inkomst på för inflyttadeskattebetalare. Det innebär i praktiken att ju flitigare man är desto njuggareär staten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör slopas.Stockholm den 15 september 1999Maud ()
mot · GN02Fi602 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi602av , ()UtjämningsskattenNuvarande utjämningssystem mellan olika kommuner harmed rätta kritiserats för att vara grundlagsstridigt,komplicerat, innehålla regionala orättvisor, missgynnaskötsamma kommuner och gynna misskötsamma samtinnehålla så kallade pomperipossaeffekter.Den senaste justeringen av systemet innebar effekter som gör att det nuäven finns stor anledning att misstänka att inte bara regionalpolitiska utanockså rent partipolitiska grunder nu fått styra uppbyggnaden av systemet. Ettsådant system måste avskaffas. En utjämning mellan kommuner kanbehövas, men utjämningen bör då vara objektiv, någorlunda rättvis, innehållapositiva incitament samt ske via statsskatten och inte som via kommunal-skatten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskaffande av nuvarande utjämningssystemmellan kommunerna.Stockholm den 30 september 1999Henrik ()
mot · GN02Fi603 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi603av , ()Mervärdesskatt och konkurrensTrots ett skyhögt skatteuttag i , vilket gör sig särskiltgällande inom tjänstesektorn, finns ett visst utbud av privatatjänster inom omsorg, hushållstjänster o.dyl. De företag somverkar i dessa branscher har ovanpå ett alltför högt generelltskattetryck att kämpa med konkurrensen från den offentligasektorns subventionerade tjänster.Utöver detta särbehandlas kommuner och landsting i momssystemet.Syftet med särregler för den kommunala momsen var säkert gott. Med dethar med tiden blivit allt mera uppenbart att systemet snedvriderkonkurrensen och ensidigt gynnar verksamheter som drivs i kommun- ellerlandstingsregi. Det gäller t.ex. när privata skolor, daghem, vårdgivare ochtandläkare måste betala moms på inköp som motsvarande kommunalaverksamheter kan dra av.Nuvarande system - kommunkontosystemet - innebär att landsting ochkommuner inte behöver debitera moms men har ett system som ersätter demför den ingående moms de själva erlägger. Detta är ett svårgenomträngligtsystem vilket får betydelse vid upphandlingar inom t.ex. vård, utbildning ochomsorg. Vid upphandling inom kommuner och landsting är det nödvändigtatt de regler som omgärdar momssystemet förenklas så det blir lätt att förståför tjänstemän och för berörda näringsidkare som ska bedömaupphandlingarna.Ett annat problem är att vissa verksamheter är momspliktiga när de drivsprivat, men inte när de drivs av den offentliga sektorn. Ytterligare ettexempel är att svenska kommuner får dra av moms vid personalköp avdatorer. Denna rättighet har inte svenska företag.För att uppmuntra små företag inte minst inom tjänstesektorn att växa ochför att öka mångfalden inom den offentliga sektorn är det nödvändigt attändra på de regler för mervärdesskatt som snedvrider konkurrensen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om momsreglernas konkurrenseffekter,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagstiftningen att privata företag inte diskrimineras inom ramen förmervärdesskattesystemet.Stockholm den 4 oktober 1999Catharina ()Per ()
mot · GN02Fi604 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi604av , ()Offentliga marknadenDen offentliga marknaden omsätter cirka 500 miljarderkronor. Tyvärr finns flera hinder och diskrepens mellan deolika aktörerna. För att utveckla den offentliga marknadenbehöver regelverken belysas och harmonieras för de olikaaktörerna. De nuvarande skillnaderna leder till snedvridenkonkurrens mellan privat och offentlig verksamhet.Olika villkor råder bland annat avseende momsregler. Den landstings- ochkommundrivna verksamheten kompenseras för momskostnader via kommun-kontosystemet i . Privata företag har ej möjlighet till dennakompensation. En viss kompensation kan erhållas, högst . Kommuneroch landsting beslutar själva om kompensation skall utgå. Som exempel kannämnas skolpengen där kommunen själv fattar beslut om nivån och därmedhuruvida kompensation för moms skall utgå eller ej.Enligt EU direktiv 6, mervärdesdirektivet (77/388eeg av )är sjukvård, tandvård, utbildning och social omsorg befriade från moms.Problem med konkurrenssituationen uppstår ändå på grund av oklarheterkring momsfrågan. Exempelvis omfattas den landstingsdrivna tandvården avmomsutjämningssystemet och behöver ej bära kostnader för moms. Denprivata tandläkaren har inte denna möjlighet. Tandläkarens inkomster bestårav patientavgifter som är befriade från moms enligt EU-direktivet. Närtandläkaren skall köpa utrustning såsom tandläkarstol, IT-utrustning ellerhyra tjänster för städning eller annan service är dessa ej momsbefriade.Eftersom tandvården är momsbefriad råder ingen möjlighet att dra avkostnaderna för momsen. En negativ konkurrenssituation drabbar den privatatandläkaren jämfört med den landstingsdrivna folktandvården. Folktand-vården erhåller kompensation via kommunkontosystemet i Ludvika.I dag är det vanligt att sjukvård utförs på uppdrag av privataentreprenörer. Den sjukvård entreprenören utför är momsbefriad. Låt säga attentreprenören önskar anlita en underleverantör för att utföra tjänster såsomstädning, catering och trädgårdsskötsel. För dessa uppgifter utgår moms, mendet är ej möjligt att dra av momsen eftersom hälso- och sjukvården ärmomsbefriad. Detta får till följd att entreprenören försöker att utföra allverksamhet själv i stället för att anlita underentreprenörer. På så sätt hämmarnuvarande momsregler såväl konkurrensen som utvecklandet av nyaföretag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av de regler somgäller för den offentliga marknaden i syfte att uppnå en ickediskriminerande konkurrenssituation för samtliga inblandade sektoreri enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Margareta ()()
mot · GN02Fi608 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi608av , ()Fördröjd kommunalskatt vid flyttNär en ung fotbollsspelare, eller en ishockeyspelare, byterklubb är det vanligt att mottagande klubb betalar enövergångssumma. Summan motiveras med attursprungsklubben haft större kostnader för utbildning ochupplärning av personen än vad personen i fråga kunnatgenerera tillbaka i form av intäkt till klubben.När en ung person, som vuxit upp i ett utflyttningsområde, flyttar till etttillväxtområde så kan den mottagande kommunen tämligen omgåendeintaxera kommunalskatt och i övrigt tillgodogöra sig den produktivapersonens bidrag. Ingen "övergångssumma" utgår till den kommun som haftkostnader för utbildning och omsorg.Om vi inser att en person under sin levnad är både resursnettoförbrukareoch resursbruttoproducent så kan vi också härleda de första 25-30 åren, medstort omsorgs- och utbildningsbehov, till nettosidan. Tiden efter pensione-ringen med ökad vård- och omsorgsbehov kan också räknas dit. Tiden från25-30 år och fram till pensioneringen, den yrkesverksamma perioden, kan påsamma sätt härledas till bruttosidan.Idag råder en stor obalans mellan avflyttnings- och tillväxtkommunernanär det gäller att kunna nyttja den s k bruttoperioden. Avflyttningskommunenfår stå för kostnaden under uppväxt och utbildningsåren. Inte helt ovanligt äratt många personer dessutom väljer att flytta till "hem"-kommunen när deblir pensionärer.Som en hjälp till glesbygden utgår diverse stöd från staten. Stöd som intesällan ses som "allmosor från den närande delen av till den tärandedelen" och det utan att man har i åtanke att stödkommunen en gång i tidenvarit leverantör av en utbildad resurs.Ett sätt att skapa bättre respekt och förståelse för utflyttningskommunernassituation skulle vara att ersätta delar av bidragen med en "övergångssumma"där "mottagande" kommun under får dela med sig av kommunal-skatteintäkten till den "levererande" kommunen enligt ett avräkningssystem.Ett sådant system skulle förvandla bidrag till återbäring.Helt säkert finns praktiska stötestenar i att genomföra ett sådant härförslag. Trots detta anser jag att det vore önskvärt att frågan genomlystes ochutreddes grundligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda en tillämpning av fördröjd kommunal-skatt vid flytt.Stockholm den 5 oktober 1999Mikael ()