ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02K316 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K316av Järrel, ()RiksrevisionenEnligt RF 6 § är regeringen ansvarig inför . Riksdagenskontrollmakt är grundlagsfäst men dess kontrollresurser begränsade.Konstitutionsutskottet, revisorer och är var försig nyttiga kontrollorgan men förmår ej täcka det reella behovet av starkaoch oberoende kontrollmekanismer. behöver tillföras ökadekontrollbefogenheter och revisionsresurser.F.n. förfogar regeringen över och Statskontoret förrevision, effektivitets- och verksamhetskontroll inom den statliga förvalt-ningen. Deras oberoende ställning i förhållande till regeringen kan dock pågoda grunder ifrågasättas. Regeringen har för sin verkställande roll förvissobehov av fortlöpande operationell revision och kontroll av förvaltningen menett sådant syfte tjänas bäst genom öppenhet och oberoende.Höstens olika turer i samband med ett förordnande av generaldirektör iRiksrevisionsverket (RRV) gav nya belägg för det olämpliga i att RRV"lyder" under och regeringen. RRV borde ha en grund-lagsfäst och väsentligt mer oberoende ställning . Dess funktionerborde snarare knytas till kontrollmakt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar anta principen att somfunktion skall utföras av ett i grundlagen angivet, från regeringen heltfristående, organ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslag till lagstiftning och följdåtgärder ienlighet med denna princip.Stockholm den 30 september 1999Henrik S Järrel (m)
mot · GN02K317 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K317av , ()Utredning om en oberoende statlig förvaltningsrevisionDebatten om förvaltningsrevisionens konstitutionella framtida hemvisthar ökat i intensitet . Frågan är dock inte ny. hade frågan på dagordningen. De efterföljandebesluten syftade till att förstärka revisorer.Synen på revisionsverksamhet är också nu föremål för arbete. Denna kommitté kan dock inte omfatta den totalastatliga revisionen utan berör egentligen utvecklingen av arbetet inomriksdagen på området.Regeringen å sin sida kan sägas ha intresse av att det finns en revision avden statliga verksamheten för regeringens kontroll av densamma. Det är somShirin skriver i en uppsats i : det är naturligtvis fullt legitimt för den politiskamajoriteten att tillförsäkra sig om ett utvärderings- eller utredningsinstru-ment för att kunna hålla sig informerad om förvaltningens arbete.Riksdagens revisorer bygger på ett samspel mellan revisionens tjänstemänoch riksdagsledamöter och har därför en viss partipolitisk anknytning.Det behöver nu tas ett samlat grepp omkring den statliga revisionen. Enligtmin mening bör den internationella modellen med en oberoende förvalt-ningsrevision eftersträvas. kan det vara befogat att regeringen haren egen utvärderingsverksamhet liksom att kan tänkas varaangelägen om att behålla sin form av revisionsverksamhet. En oberoendestatlig revision bör rimligen ha ungefär samma ställning som Justitieombuds-männen, dvs ligga under men inte styras politiskt.En utredning bör tillsättas för att se över den totala statliga revisionen medinriktning på att skapa ett oberoende förvaltningsrevision.En sådan utredning bör ske i nära samarbete med arbetekring revisionsfrågorna. Behovet av en utredning bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om en oberoende statlig förvalt-ningsrevision.Stockholm den 4 oktober 1999Ingvar ()
mot · GN02K318 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K318av , ()Grundlagsfästa fri- och rättigheter mellan enskildaRegeringsformen tillförsäkrar med smärre undantag endast medborgarnafri- och rättigheter uppräknade i 2 kap 1 § regeringsformen i förhållandetill det allmänna. De tillförsäkras däremot inte dessa rättigheter iförhållande till andra enskilda eller andra enskilda rättssubjekt (företageller organisationer).I denna del kan det inte anses råda full parallellitet mellan regeringsformenoch . Denna konvention kan antas ålägga konventions-staterna viss skyldighet att genom lagstiftning trygga vissa fri- ochrättigheteräven mellan enskilda.Enligt min mening vore det värdefullt att utreda om även fri- och rättig-heter mellan enskilda borde grundlagsfästas och inte som i huvudsak varainriktade på förhållandet mellan den enskilde och det allmänna. En sådangrundlagsfäst rätt skulle stärka som rättsstat. Behovet av en sådanutredning bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning för att grundlagsfästafri- och rättigheter för medborgaren i förhållande till andra enskilda.Stockholm den 4 oktober 1999Ingvar ()
mot · GN02K323 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K323av , ()Öppna utskottsförhörDen allmänna uppfattningen är att Europeiska unionen inte kännetecknasav öppenhet vid jämförelse med till exempel och våraoffentlighetsprinciper.Vi har dock, i vissa fall, en del att lära av EU. Ett exempel är systemet medöppna utskottsförhör av kandidater till ledande befattningar inomkommissionen.Med tanke på turerna i svenska tillsättningsärenden och den kritik somriktas mot det sätt varpå regeringen sköter sin personalpolitik beträffandeledande tjänstemän i nyckelbefattningar finns alla skäl i världen att reformeradet nuvarande svenska tillsättningssystemet.Det är därför lämpligt att beslutar om införande av ett systemmed öppna utskottsförhör av regeringens kandidater till centrala befattningarsom bl. a. generaldirektörer. Då blir den demokratiska insynen större ochurvalsprocessen bättre.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om öppna utskottsförhör.Stockholm den 4 oktober 1999Tomas ()()
mot · GN02K325 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K325av , ()i riksdagenUppdelningen av socialfrågorna på socialutskottet och socialförsäkrings-utskottet har debatterats . Det är hög tid för en rationellareuppdelning. Med hänsyn till att av BNP avsätts för sjukvård,vore en rimligare fördelning att dela ärendena på ett medicinalutskott ochett socialutskott. Det nuvarande sammanförandet av sjukvårds- ochsocialfrågor har erfarenhetsmässigt skapat fler problem än det löst.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa ett medicinalutskott i riksdagen.Stockholm den 5 oktober 1999Bertil ()
mot · GN02K326 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K326av , ()Riksdagsledamöter som länsstyrelseLänsstyrelsen är statens förlängda arm, och kontrollorgan ute i län ochregioner. Därför blir rollfördelningen principiellt felaktig närlänsstyrelserna utses av företrädare för sekundärkommunerna. Ett enkeltsätt att tillgodose de nationella intressena, med dedemokratiska vore att i stället låta riksdagsledamöterna jämväl utgöralänsstyrelsen. Ett sådant system bör utredas,HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om en utredning syftandetill försök med länsstyrelser bestående av länets riksdagsledamöter.Stockholm den 2 oktober 1999Bertil ()
mot · GN02K328 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K328av , ()NummerpresentationEnligt datalagen uppstår ett personregister när register, förteckning ellerandra anteckningar förs med hjälp av ADB och innehållerpersonuppgifter som kan hänföras till den person som uppgiften avser.Enligt Datainspektionen faller uppgiften som finns i ennummerpresentatör under begreppet "register" eftersom de förs medhjälp av ADB och de är personuppgifter. Därmed är de kriterieruppfyllda som behövs för att ett personregister skall föreligga.Näringsidkare och myndigheter samt företag som skaffar en eller fleranummerpresentatörer måste anses föra ett eller flera personregister och vararegisteransvariga enligt datalagen och därför inneha en licens för att föraregister. Nästan alla myndigheter har registerlicens. Licensen avser allaformer av register som förs inom en myndighet. En myndighet behöver inteskaffa särskilt tillstånd i övrigt för att inneha en nummerpresentatör.Det är vanligt att privatpersoner och företag numera har så kalladnummerpresentation, vilket innebär att man ser telefonnumret till den personsom ringer upp. Det finns dock två möjligheter för den som ringer upp att fåvara anonym. Man kan använda sig av så kallad tillfällig blockering, vilketinnebär att man aktiverar telefonen genom att knappa in en särskild kom-bination innan man slår numret till den man söker. Om mottagaren harnummerpresentatör kommer texten "skyddat nummer" då att visas i presenta-tören. För den som vill förvissa sig om att ens nummer aldrig visas hosmottagaren kan man använda sig av så kallad fast blockering, vilket innebäratt texten "skyddat nummer" alltid visas. Denna tjänst beställs särskilt frånteleföretaget. Båda tjänsterna som beskrivits är kostnadsfria för användaren.Av säkerhetsskäl presenteras alltid numret när man ringer larmnumret 112även om man har en tillfällig blockering.Den konflikt som jag ser i och med denna vetskap har, tillsammans medreaktioner från människor jag mött, fått mig att nu skriva denna motionangående frågan om anonyma telefonsamtal. I har man möjlighet attringa en myndighet anonymt både för att ställa en fråga och för att lämnauppgifter. Det har varit viktigt att den som valt anonymiteten också skakunna tala öppet i trygg förvissning om att identiteten är och ska förblianonym för den man talar med samt övrig personal. Att journalister som oftahänvisar till anonyma källor också använder sig av nummerpresentatörer somavslöjar kanske inte identiteten på den man talar med, men väl tecknaren avabonnemanget är förvånande.Nuvarande tekniska möjlighet och lagstiftning har förflyttat ansvaret för attgarantera anonymiteten från myndigheterna till den enskilde. Då jag vill attvi även fortsättningsvis ska slå vakt om möjligheten att lämna uppgifter ochställa frågor anonymt efterlyser jag en ändring i nuvarande lagstiftning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att kunna ringa till myndigheter utanatt den använda telefonens nummer presenteras.Stockholm den 1 oktober 1999Carina ()
mot · GN02K329 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K329av , ()Demokrati och valdeltagandeAtt valdeltagandet val blev lågt är ett uttryck för detutanförskap som många känner i samhället, av samtligaröstberättigade deltog. Och av de utländska medborgarnadeltog i valet. En klar segregering och minskad legitimitet till defolkvalda.Valdeltagandet är rekordlågt och är extra lågt i vissa grupper. Det kan inteses som annat än ett stort oroligt tecken när invandrare i mycket mindreutsträckning än andra delar av befolkningen vill utnyttja sin demokratiskarättighet att rösta. En sådan avvikelse tyder på att många invandrare kännerett utanförskap i vårt svenska samhälle. Men det finns en annan kopplingsom är värd att peka på. Invandrarbarn känner sig också mindre delaktiga isamhället.I Unga Örnars undersökning "lika? - barn tänker och tycker omrättvisa", har 8 200 barn i årskurserna 4-6 fått svara på vad de anser ombland annat skolan. Rapporten visar att det finns mycket som fungerar bra iskolan, men det finns en grupp av barn som känner att det inte är någon somlyssnar på dem i skolan.I den urvalsundersökning som gjordes i samband med rapporten visade detsig att knappt hälften av eleverna anser att de kan prata med sin lärare om dehar problem eller om något bekymrar av barnen tyckte att det finns lärare som bryr sig om vad desäger och tycker, en klar majoritet, men det betyder att nästan var fjärde elevanser att det inte finns någon lärare som bryr sig om vad de säger ellertycker.Men det är vissa grupper av barn som känner sig mindre sedda och hörda.Barn med minst en förälder född utomlands är en sådan grupp. Det är en avskolans uppgifter att minska skillnaderna och klyftorna mellan dem som hardet bra och dem som inte har samma förutsättningar.Det är ingen hemlighet att det arv du har med dig hemifrån kan påverkardina möjligheter i livet framöver. Det kan vara så illa att det lågavaldeltagandet i vissa grupper kommer att överföras till barnen när de växerupp Utanförskapet kan komma att föras över till nästa generation om intesamhället bryter den trenden.Vi ska inte lämna någon bakom oss när vi lyfter blicken in mot 2000-talet.Passivitet, vanmakt och ont i magen måste bytas till egenmakt,självförtroende och engagemang. Det görs delvis genom att man satsar merpengar på de barn som behöver det, men det handlar förstås också om att gebarnen inflytande över sin situation.Det handlar om framtiden och att förstärka demokratin. Ett samhälle föralla.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om demokrati och valdeltagande i framtiden.Stockholm den 29 september 1999Monica ()
mot · GN02K331 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K331av , Per (mp)Folkomröstningar inom kommunalförbundFolkomröstningar inom kommunalförbundI kommunallagens kap 5, § 34, om kommunala folkomröstningar, angessom ett undantag att kommunalförbund inte får anordna folkomröstningeller anlita valnämnden i kommun som är förbundsmedlem, lag1997:826. Med tanke på att alltmer samarbete mellan kommuner ochlandsting sker i förbundsform, anser att detta undantag skallupphävas.En fördjupning av demokratinDet är av största vikt för demokratin i och medborgarnasmöjligheter att känna delaktighet och kunna utöva inflytande över viktigasamhällsbeslut att även folkomröstningar i kommunal- ochlandstingsförbund blir tillåtna. Det är en fråga om att bredda och fördjupadet demokratiska inslaget på den lokala/regionala nivån.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ändring av 5 kap. 34 § kommunallagen så attfolkomröstningar i viktiga frågor kan genomföras i kommunalförbund.Stockholm den 5 oktober 1999Per ()()()
mot · GN02K332 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K332av Flyborg, ()Allmänna motionstiden"Bort med dem, som ständigt glömma,att vad stort som världen sågverkats har av späda krafter,spända av en eldig håg!Bort den blick, som, skarp för hindren,är för målets skönhet skum!Hädan, fege män och gubbar!Fjärmen er från heligt rum. "ur dikten i samlingen I år 267 e.kr.Viktor hyllar på prosa det enskilda initiativet och påminner ossom att mycket av det stora som världen skådat, är åstadkommet avenskilda människor. Ofta drivna av en inre övertygelse och ett bergfastengagemang för sin sak.Ledamöterna i riksdag har en möjlighet att motionernaom vilken fråga de vill, nämligen under den allmänna motionstiden iseptember-oktober. skall fakta samlas in,motionerna skrivas och kontakter tas över grupp- och partigränserna fördiskussioner om eventuella gemensamma ställningstaganden.Att begränsa för påverkan till endast måste varaolämpligt. Självklart vore det bättre om även , som andraparlament, hade ständig initiativrätt, dvs att när omständigheterna såpåkallar, skriva en motion i ärendet.Vi tror inte att saker och ting blir bättre av att man måste vänta i upp tillettår på att kunna väcka en motion. Om skall kunna hantera aktuellahändelser så måste man också skapa möjligheter inom riksdagssystemet attagera i nuet.Ett alternativ till ständig initiativrätt kan vara att lägga in ikvartalet. ägnas då motionerandet åt frågor som ligger ianslutning till regeringens budgetförslag.Med ständig initiativrätt eller motionstiden fördelad på 3-4 gånger per årär vi övertygade om att dramatiken kring motionerandet försvinner.Riksdagen får en jämnare arbetsfördelning. tror vi att antaletmotioner kommer att minska i antal.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ge talmanskonferensen i uppdrag attåterkomma till med förslag till en reformerad motionstid ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 5 oktober 1999Eva Flyborg (fp)()()()
mot · GN02K333 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K333av , ()Den allmänna motionstidenRegeringens förslag till budget följs av en allmän motionstid. Dåförväntas varje riksdagsledamot framföra synpunkter och förslag, oftastfrån den egna valkretsen. Motionerna får därmed också genomslag i denlokala pressen på hemorten.Riksdagens statistik där varje riksdagsledamots insatser redovisas i formav antal motioner, frågor och interpellationer samt anföranden i kammaren,bidrar också till motionsskrivandet. Ingen vill ståta i länstidningen som latasti riksdagen.De intensiva veckorna med motionsskrivande följs av lika intensiva dagar,då kammarkansliet ska sortera motionernas hemställanspunkter till utskotten.Riksdagens utredningstjänst kan andas ut efter alla frågor som undermotionstiden ska utredas och besvaras som underlag till alla motioner. ska därefter planera sin verksamhet där varje motion skabehandlas.Vi föreslår att den allmänna motionstiden avskaffas. I stället föreslår vi attriksdagsledamöterna får skriva allmänna motioner utan hänvisning tillspeciell proposition . Motionerna skickas då löpande tillutskotten som får till uppgift att behandla motionen efter det attmotionen lämnats in.Med ett sådnat förfarande skulle arbetsbelastningen - inte bara förledamöter utan också för alla andra - jämnas ut under riksdagsåret,motionernas kvalitet antagligen öka tack vare mer tid och antalet "onödiga"motioner sannolikt minska.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att slopa den allmänna motionstiden och istället inför motionsrätt under hela riksdagsåret.Stockholm den 1 oktober 1999Carin ()()
mot · GN02K334 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K334av , Per (m), partistödetMinskat stöd till politiska partierDe politiska partierna har en stor och viktig uppgift att fylla i endemokrati. Avgörande för väljarnas förtroende för politiska partier är attpartierna kan leva upp till väljarnas förväntningar och att de har hela sinlojalitet hos valmanskåren. Detta förutsätter att partierna förmår hålla sigoberoende gentemot alla särintressen. I annat fall finns risk för attsärintressen indirekt tar över och styr det politiska skeendet i stället förpartierna själva. Detta kan ytterst drabba förtroendet för demokratin somsådan. Inte heller bör partierna vara beroende av stöd från den offentligasektorn.I partistödet ligger även en inte oväsentlig konserverande effekt då detutgår endast till partier som har nått en viss andel av rösterna iriksdagsvalet.Det är visserligen en rimlig avvägning att ett parti skall ha stöd hos en vissandel av valmanskåren för att få del av det statliga stödet. Å andra sidanmedför det betydande olägenheter för de nya partier som försöker ta sig in iriksdagen att inte kunna delta i valen på samma villkor och med liknandeekonomiska resurser som de etablerade partierna.Moderata Samlingspartiet har under en följd av år krävt att partistödet skallminskas och reformeras. Av den anledningen har vi tidigare krävt attpartistödet minskas till en tredjedel av det nuvarande, ett krav som vi hållerfast vid. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår vi att partistödet minskastill en tredjedel av det nuvarande ordinarie anslaget ,vilket innebär en neddragning med och därefteren årlig besparing på för åren 2001 och 2002.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt till anslaget C 4 Stöd till politiska partier för anvisar mindre än vad regeringen föreslagiteller således 48 352 000 kr.Stockholm den 5 oktober 1999Per ()()()()()()()()()
mot · GN02K335 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K335av Bjälkebring, ()för radio och TV (GN) är en statlig myndighet somgranskar radio- och TV-program som omfattas av den svenska radio- ochTV-lagen. Dess uppgift är att övervaka att innehållet i redan sändaprogram överensstämmer med de lagregler och tillståndsvillkor somgäller för sändningarna. Förutom detta har även tilluppgift att följa utländska satellitsändningar till svensk allmänhet ochbedöma om innehållet avviker från de programregler som antagits avbl.a. EU:s medlemsländer, samt att granska om de lokala radiostationernauppfyller kravet i lokalradiolagen.Granskningsnämndens uppgift är viktig för att garantera att de sändandeföretagen iakttar varsamhet. Denna varsamhet är särskilt viktig med tanke påmediernas stora genomslagskraft och de effekter på särskilt barn och ungasom inslag innehållande våld, pornografi och drogbruk kan ge. Andraprograminslag det kan gälla är sådana där personer diskrimineras p.g.a. kön,sexuell läggning eller etnisk bakgrund. I ett medielandskap där den nyatekniken ger möjlighet för fler utlandsproducerade kanaler som omfattas avden svenska lagstiftningen, blir det ännu viktigare att kunna garantera attlagen följs, d.v.s. att det bolagen sänder stämmer överens med den svenskaradio- och TV-lagen.Vi har tillbaka i och med de digitala sändningarna ställtsinför ett nytt problem. Allmänhet, , rättsväsende kan integöra något åt om bolagen som fått sändningstillstånd inte sänder. Radio- ochTV-lagen ger inget utrymme för rättslig prövning. Eftersom statligt givnasändningstillstånd enbart kan dras tillbaka av regeringen.Jag anser att det är en fråga om demokrati, att allmänheten får rätt attbegära rättslig prövning av tillstånden att sända via det marksända TV-nätet.Om sändningar, som inträffat, helt uteblir är detta något som i hög gradberör en bred allmänhet.Det är viktigt i en demokrati att även allmänheten kan klaga på uteblivensändning, och att Justitiekanslern får möjlighet att behandla denna klagan iallmän domstol samt att det vid avtalsbrott ges möjlighet att utdöma varning,böter eller återkallande av tillstånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring avradio- och TV-lagen att allmänheten får möjlighet att hos JK påkallarättslig prövning vad gäller sändningstillstånd enligt vad i motionenanförts.Stockholm den 5 oktober 1999Charlotta L Bjälkebring (v)