mot · GM02Ub14 · 1999-06-01 00:00:00 — Vi anser att betyg skall ges tidigare så att eventuellastödinsatser kan få avsedd effekt när det gäller att ge eleverna den utbildningde har rätt att kräva i alla ämnen.Precis som revisorer anser vi att det behövs en grundlig ochoberoende analys av hur skolorna och kommunerna fördelar och användersina resurser. En sådan analys bör innehålla försök att fastställa etteventuelltsamband mellan satsade resurser och uppnådda resultat.Skilj på barnomsorg och skolaDet finns mycket att vinna på samverkan mellan hem,förskola, skola och fritidsverksamheter. finns godaskäl att skilja på den obligatoriska skolan och verksamhetersom är frivilliga för familjerna att ta del av. Totalintegreradverksamhet över kan göra det svårt att seskillnader mellan lek och skolarbete, vilket ibland är viktigtatt kunna se.Skolan ställer krav på elevernas insatser, vilket kan påverkas av hur arbetetstruktureras. Om förskoleklassens tid är en integrerad del av dagen, försvårasmöjligheterna att välja alternativ omsorg. Vi anser att förskolans skol-förberedande arbete skall hållas samman så att föräldrar och elever ges enrealistisk möjlighet att fritt välja barnomsorg.Prioritera lärarnaSkolans viktigaste resursLäraryrket är svårare . Skolans uppgifterhar vidgats och samhället har blivit alltmer komplicerat.Eleverna kommer från vitt skilda miljöer och olika kulturer,som kraven på resultat och att lära sig nyaarbetsmetoder, som exempelvis IT, höjts.För att kunna rekrytera, behålla och ge utvecklingsmöjligheter för lärarekrävs en modernisering av skolan som arbetsplats.Fortfarande finns många exempel på skolor där lärarna saknar arbetsplatsoch utrymme för att planera undervisningen, handleda elever och mötaföräldrar. Detta, tillsammans med relativt låga löner, varierande möjlighetertill utveckling och få karriärvägar ger inte yrket den ställning som upp-gifterna förtjänar.Lärarna måste ges möjligheter att utvecklas i sin profession om skolan skakunna bli den tillväxtmotor som behöver.Bredda lärarrekryteringenI den allmänna debatten talas det ofta om lärare som enhomogen yrkesgrupp. Det är fel. Det finns uppenbaraskillnader i såväl behovet av ämneskunskaper som avpedagogisk inriktning beroende på undervisningsuppgiften.De problem som finns vad gäller lärarförsörjningen måste lösas. Lärar-yrket måste öppnas för individer som vill byta yrke och studerande med vittskilda fält. Det behövs lärare med olika erfarenheter i skolan. Regeringenborde ta initiativ till att införa lärarcertifikat som ett medel för att breddalärarrekryteringen inom skolan.Lärarcertifikatet bör tidsbegränsas, förslagsvis till och medföra enskyldighet för skolan att se till att läraren får fort- ochvidareutbildning enligt den individuella utvecklingsplan som utarbetats.Modernisera lärarutbildningenLärarutbildningen behöver moderniseras för att bättre svaramot de krav som ställs på dagens lärare. Det var skälet tillriksdagens initiativ att begära en översyn avlärarutbildningen. Den utredning som arbetar med fråganpresenterar sina förslag varför vi nu avstår från attlämna mer detaljerade synpunkter. Ett viktigt krav äremellertid att lärarna bättre än måste gesledarskapsutbildning och att de tidigt bör ges möjligheter tillyrkespraktik. Samarbetet mellan lärarutbildningarna ochskolan behöver utvecklas dels för att ge högskolorna bättrekunskap om skolornas vardag, dels för att vikten av att genyutbildade lärare handledning av hög kvalitet skalluppmärksammas.Den nuvarande fortbildningen är för generell och kortsiktig. Fortbild-ningen tillfredsställer inte det behov som skolan, läraren och eleven ställer.För att lösa problemet måste man se till att det finns en individuell kompe-tens- och utvecklingsplan för varje lärare. Rektorn bör efter utveck-lingssamtal upprätta en sådan. Detta är en rättighet för läraren och enskyldighet för skolan.Reformera gymnasieskolanGymnasieskolans omöjliga uppdragRegeringen anger i skrivelsen att resultaten i gymnasieskolanbehöver fortsätta att förbättras och andelen elever somerhåller slutbetyg öka. Regeringens bedömning är ettunderstatement.Gymnasieskolan brottas med en rad problem. Avhoppen från studiernaökar. Sämst går det för eleverna i storstadsregionerna. Att avinvandrareleverna efter påbörjade gymnasiestudier inte fullgjort dessaär en allvarlig varningssignal. Det individuella programmet har blivit enuppsamlingsplats för misslyckande.Det är ett steg i rätt riktning att Socialdemokraterna äntligen har insett attdet är nödvändigt att göra justeringar i gymnasieskolan. Men de förslag tillförändringar som redovisas i skrivelsen och i tidigare proposition innehållerför litet substans och löser inte problemen i gymnasieskolan.Det är oroväckande att av de elever som år 1994påbörjade ett individuellt program direkt efter lämnadegymnasieskolan utan att ha fullföljt sina studier. Det ärendast av de elever som börjat på ett individuellt program somerhållit slutbetyg i gymnasiet . Anmärkningsvärt är också att decirka av eleverna som går över från ett individuelltprogram till ett nationellt nästan uteslutande väljer ett program med inrikt-ning mot yrkesämnen. Trots dessa signaler väljer regeringen att bortse fråndet orimliga kravet att alla skall läsa samma kärnämneskurser oavsettbakgrund, intresse och motivationsgrad för fortsatta högre studier. Regeringoch riksdag borde inse att gymnasieskolan har ett omöjligt uppdrag.En reformagendaModerata samlingspartiets syn på gymnasieskolansutveckling har utförligt beskrivits i partimotionen Engymnasieskola med kunskap och kvalitet (1998/99:Ub210).Vi vill i detta sammanhang endast i korta ordalag beskriva enövergripande reformagenda som är nödvändig attgenomföra. Vi vill införa en tredelad kvalitetssatsning igymnasieskolan: för det första ett fritt skolval, för det andraen obligatorisk gymnasieexamen och för det tredje ettfristående nationellt kvalitetsinstitut.Det behövs alternativa kärnämneskurser och färre kärnämnen. Det behövsfler betygssteg och möjlighet att tentera upp betygen. Avskaffa de central-styrande timplanerna. Regeringens förslag att se över rådande program-struktur är bra.För att kunna bedriva undervisning av hög kvalitet krävs dessutom flerforskarutbildade lärare i gymnasieskolan. Det är hög tid att lektorat utgör ettled i att göra karriär i gymnasieskolan.Vi vill införa utbildning i entreprenörskap. Gymnasieskolans miljö skallstimulera företagande både i vid mening och specifikt inriktat på att startaoch driva företag. Det behövs ett nationellt lärlingsprogram som erbjuder enmodern lärlingsutbildning i samarbete med näringslivet. Lärlingsutbildning-en skall avslutas med ett gesällprov eller motsvarande yrkesexamination.Kraven på arbetsplatsförlagd utbildning måste skärpas. Om en skola intenår upp till de minimikrav som gäller avseende elevernas arbetsplatsförlagdautbildning skall inte gymnasieskolan få anordna utbildningen.Lägg ut mer utbildning på entreprenad. Att företag får en aktiv roll i skolanökar möjligheterna till undervisning av hög kvalitet liksom till nya idéer ochförhållningssätt.De studiebegåvade elevernas talanger och kunskaper behöver ocksåengagemang från gymnasieskolans sida. Att vara begåvad anses inteberättiga till lärarens uppmärksamhet och engagemang. Det är fel och ledertill medelmåttiga resultat och prestationer i internationella jämförelser. Detleder dessutom till att många av de studiebegåvade eleverna tröttnar pågymnasieskolan och ser den som en transportsträcka inför högskolan.Detta mönster måste brytas. Fria självständiga gymnasieskolor med olikaprofileringar och pedagogiska inriktningar kan skapa nya möjligheter som tartill vara alla elevers olika talanger och förutsättningar. Detta kan bidra tillattbottennoteringen av antalet nittonåringar i högskolan bryts och vänds ipositiv riktning.Inför flexiblayrkeshögskolorDet behövs nya modeller för den kvalificeradeeftergymnasiala yrkesutbildningen, lösningar som bättre kanmotverka de brister som finns när det gäller utbildningsnivångenerellt i landet och det ökade behov av kunskap somdagens arbetsmarknad ställer.Dagens högskola och universitet kan inte ensamma klara av att motsvarade krav som dagens och morgondagens arbetsliv ställer på välutbildadarbetskraft med olika utbildningar och inriktningar. Erfarenheterna är i vartfall att befintliga strukturer inte klarat av att ordna sådana kvalificeradeyrkesutbildningar som behövs i näringslivet. Vi menar att en särskild strukturmed flera flexibla och mobila yrkeshögskolor bör införas. Att den är parallelltill högskola och universitet beror på att det handlar om mycket kvalificeradutbildning, även om all utbildning inte kan anses akademisk i traditionellmening.De nya yrkeshögskolorna skall utgöra ett alternativ för personer frånarbetslivet som behöver vidareutbildning av sådant slag som inte finns påvanliga högskolor eller universitet. För yrkesverksamma med gedignayrkeskunskaper, men utan tillräcklig teoretisk utbildningsbakgrund krävsandra ingångar än vad som kan erbjudas. Vi anser att detta är möjligtatt åstadkomma genom varierande utbildningsformer och bättre kunskaperom arbetslivet i aktuell bransch. Med rätt modell är vi övertygade om att denkvalificerade eftergymnasiala utbildningen kommer att få allt störrebetydelse och att den kommer att fylla ett stort behov som aldrigkan ersättas av stora insatser av "arbetsmarknadsutbildning".En annan aspekt av flexibilitet som vi tidigare talat om är att det skall varanaturligt för personer som redan är etablerade i arbetslivet att studera inomden kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen. De har redanfärdighetsträningen men behöver en djupare ämnesteoretisk kompetens ellerär i behov av annan kunskap. I de fallen behövs inte alltid lärande påarbetsplatsen med den praktiska yrkeserfarenheten. Man skall kunnatillgodoräkna sig tidigare erfarenheter när man tar sin examen. För deteoretiska delarna av utbildningen ser vi inga hinder för ett nära samarbetemellan utbildningar inom yrkeshögskolornas ram och högskolor ochuniversitet.Sammantaget medför den modell som vi har skisserat att studenterna kanskaffa sig en allsidig kompetens, bli attraktiva i arbetslivet och attutbildningens status höjs. Vi välkomnar regeringens försiktiga närmande iriktning mot en permanent kvalificerad yrkesutbildning. Vi menar emellertidatt det är knappare om tid och behövs avsättas betydligt mer resurser änregeringen visat sig villig att göra.Det behövs en samlad IT-strategiDet är anmärkningsvärt att regeringen inte anger IT i skolansom ett av de viktigaste utvecklingsområdena de närmastetvå åren. Informationstekniken och dess betydelse nämnsknappt i skrivelsen. Men det räcker inte med att för inköp av bl.a. datorer omskolan skall kunna förbereda eleverna för morgondagenssamhälle. Den nya informations- ochkommunikationstekniken håller snabbt på att förändrasamhället på alla nivåer.En statlig huvuduppgift måste vara att garantera infrastrukturen förinformationstekniken. I huvudsak gäller det att se till att möjligheterna tillsnabb kommunikation finns i hela landet. Bredbandskommunikation innebärmöjligheten till en interaktiv, dubbelriktad kommunikation med överföringav stora datamängder i hög hastighet. Den information som överförs kan varai form av ljud, bild och text i olika kombinationer.I våra större städer och tätorter finns nödvändig infrastruktur för att kunnautnyttja den nya tekniken fullt ut, men utbyggnaden måste ske i hela landet.Vi anser dock att staten har ett särskilt ansvar att på tre områden drivautvecklingen snabbare. Det handlar om skolan, om vården och om gles-bygden.För att kunna utveckla bruket av informationstekniken skall landetssamtliga grund- och gymnasieskolor vara uppkopplade så att videokonferen-ser möjliggörs . Bredband med hög kapacitet skall upphandlasi regi och installeras i landets skolor. Varje skola bör ha enbredbandsförbindelse med en överföringshastighet motsvarande minst 10miljoner bitar (). Det är en i sammanhanget höghastighet.Därutöver krävs omfattande utbildningsinsatser. Vi är välmedvetna om attett arbete i det s.k. pågår men hade förväntat oss några idéerom resultat, utvärdering m.m. i utvecklingsplanen. Det finns vidareanledning att pröva och utveckla formerna för distansutbildning med hjälp avden nya tekniken. Inte minst vuxna skulle kunna ges ännu bättre möjlighetertill vidareutbildning med stöd av modern teknik.Vi anslår ca för att göra detmöjligt att med hjälp av informationstekniken förnya, modernisera ochutveckla skolan. Våra satsningar består i en utbyggnad av den digitalainfrastrukturen, utbildningsprojekt för att höja lärarnas IT-kompetens samtsatsningar på distansutbildning.Vuxenutbildning behövsVuxenutbildning är ett begrepp som täcker ett mycket brettspektrum av utbildningar. I skrivelsen görs en begränsning.Så räknas exempelvis inte eftergymnasialhögskoleutbildning till vuxenutbildningen, vilket är ennaturlig gränsdragning. Gränsdragningar av det här slagetkommer att bli svårare , då utbudet av utbildningför vuxna blir allt större och betydligt mera flexibel än i dag.Detta är det utbildningsområde som harvuxit mest, framför allt beroende på den höga arbetslösheten.Den borgerliga regeringen genomförde en extra satsning som gav storagrupper arbetslösa möjligheten att studera i första hand inom folkbildningensram. Från årtiondets mitt har den socialdemokratiska regeringen satsat på dets k som lagt huvudansvaret för utbildningen på kommunerna.Det finns en risk med snabba, omfattande utbildningssatsningar därdeltagarnas arbetslöshet är den gemensamma nämnaren. Kvantitet riskerar attgå före kvalitet. En kvalificerad utbildning kräver långsiktig planering och destuderandes motivation. Därför är utvärderingar av dessa satsningar särskiltviktiga.Utvecklingsplanen gör en uppdelning på tre olika områden: basutbildningt.o.m. gymnasiekompetens, eftergymnasial yrkesutbildning samt folkbildningoch vissa kompletterande skolor. När det gäller folkbildningen och dekompletterande skolorna sägs att de inte i första hand syftar till någonformell kompetens eller till något specifikt yrke. Det stämmer knappast medverkligheten ur ett studerandeperspektiv. Den övervägande delen avheltidsvuxenstuderande inom folkbildningen söker en ny kompetens för attgå vidare i arbetslivet eller till högre studier. Därtill kommer att densocialdemokratiska regeringen inte lagt några mer långtgående initiativ föratt öka den kompetensgrundande utbildningen i folkbildningens regi.Det är särskilt allvarligt för alla vuxenstuderande att regeringen ännu intehar lagt ett förslag till ett fungerande studiestöd. För många vuxna medförsörjningsbörda är det nödvändigt att få besked om vilka de ekonomiskamöjligheterna är för att kunna påbörja sina studier. Det bör ocksåunderstrykas att det inte räcker med besked om studiestöd i taget.En flerårig utbildning kräver ett flerårigt studiestöd. När regeringenpresenterar sitt förslag till studiestöd kommer Moderata samlingspartiet attnoggrant pröva förslaget och presentera partiets syn på ett framtidastudiestöd. Frågan om hur vuxenutbildningen skall utvecklas är understöpsleven . Uppenbart är att det krävs ett nytänkande föratt klara den framtida kompetensförsörjningen. Även välutbildade vuxnakommer i ett alltmer föränderligt samhällsliv att efterfråga möjligheter tilluppdatering eller komplettering av sina kunskaper. Det tillsammans med denproblematik som ligger i att vi har många lågutbildadei arbetskraften innebär stora utmaningar. har baraägnat sig åt delar av den problematik som ett livslångt lärande innebär, menprincipbeslut om den framtida vuxenutbildningen måste ha en bredare ansats.En viktig fråga gäller värdering och validering av vuxenstuderandeskunskaper. Olika slags betyg motsvaras inom folkhögskolan av graderadeomdömen, som skall ange den visade studieförmågan. Här vill vi peka på ettförslag som tagits fram inom , som mäter kunskaper och färdighetermen också hur man kan tillämpa kunskaper såväl teoretiskt som praktiskt ochsom tar särskild hänsyn till den vuxnes längre erfarenhet.En grupp som - även inom vuxenutbildningen - behöver uppmärksammasär studerande med funktionshinder och deltagare i behov av särskilt stöd. Förmånga av dessa studerande krävs stora insatser för att de skall kunna bedrivastudier som vuxna, insatser som alltid skall ha hög prioritet. För dessastuderande är en individualiserad undervisning av särskild vikt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den fortsatta utvecklingen av barn- ochungdomsskolan samt vuxenutbildningen.Stockholm den 1 juni 1999Beatrice ()()()Per ()()()()()()