mot · GN02Ub499 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub499av , ()Högre utbildning och forskning1 InledningCenterpartiets mål är att skapa ett decentraliserat kunskapssamhälle. Meddet menar vi att tillgängligheten till utbildning ska: nå hela folket, inte bara de redan kunskapsprivilegierade, ske i hela landet, inte bara i några expansiva områden, ske under hela livet, inte bara under någon period.Flera åtgärder behövs för att klara detta. Det är stora skillnader iutbildningsnivåer mellan olika regioner i . De nya högskolornakan motverka den sociala och geografiska snedrekrytering som finns tillden högre utbildningen. Alla har inte möjlighet att flytta till orter medutbildning, istället måste utbildning flyttas ut till de som har behov ochönskemål om utbildning. Högskolepolitiken måste ta sin grund istudenternas rätt till en god utbildning och deras krav och förväntningarpå sin studietid. Studenten måste stå i centrum för utbildningspolitiken.Vi beskriver i denna motion syn på: akademisk kvalitet och forskning, studiesociala frågor, samverkan med det omgivande samhället.Centerpartiet har under de senaste två mandatperioderna medverkat tillden största utbyggnaden av den högre utbildningen i någonsin.Under de senaste 10 åren har antalet högskoleplatser ökat med 50procent. Det viktigaste just nu är att matcha den utbyggnaden som skermed resurser för att stärka kvaliteten. Nyrekryteringen av lärare har inteökat i samma takt som utbyggnaden av antalet studieplatser.Högskolorna behöver därför ett andrum för att besätta lärartjänster ochhöja forskningsandelen. En strategi för ökade forskningsresurser samtsäkrad kvalitet i undervisnigen för alla högskolor måste läggas fast.Centerpartiet anser att antalet utbildningsplatser för 2001-2002 skall ökasmed 10.000. Vi vill därutöver satsa på att stärka kvaliteten inom den högreutbildningen.Centerpartiet vill införa ett nytt studiefinansieringssystem. Ett nytt systemmåste vara hållbart och förutsägbart, såväl för den enskilde som för staten.Med ett nytt system kan vi minska den sociala snedrekryteringen. Vårt mål äratt bidrag och lån skall utgöra vardera av totalbeloppet. Åter-betalningen utformas som ett modifierat annuitetslån och fri-beloppet höjs med två basbelopp. förslag innebär att skuld-bördan blir hanterlig för alla studenter.2 Akademisk kvalitet och forskning2.1 En kvalificeringstrappa högskolereform innebar flera viktiga förändringar av den högreutbildningen i . Bland de mest betydande inslagen i reformenframstår införandet av en examensordning. Som generella examina finnsdels doktors- respektive licentiatexamen i forskarutbildningen, delsmagister-, kandidat- och högskoleexamen för den grundläggandehögskoleutbildningen. Därutöver finns specifika yrkesexamina med drygt40 olika inriktningar.Införandet av en examensordning resulterade i ett principgenombrott för demindre och medelstora högskolorna. En rutin för prövning av examensrätthar utvecklats som innebär att kriterier ställs upp för att erhålla examens-rättigheter. I första hand har denna princip tillämpats avseende rätten attutfärda magisterexamen vid de mindre och medelstora högskolorna. Resulta-tet har blivit att dessa högskolor givits rätt att utfärda magisterexamen inästan samtliga de ämnen för vilka examensrätt sökts. Närmare 80 examens-rättigheter har utdelats till mindre och medelstora högskolor. särskilda prövning har rätt att utdeladoktorsexamen. Regeringen beslutade att högskolorna i ,och /99 skulle bli universitet.Vi finner det rimligt att ytterligare utveckla systemet med prövning avexamensrättigheter. Systemet ger stora frihetsgrader för det enskilda lärosätetatt efter lokal prioritering kvalificera sig för examensrättighet på allt högrenivåer. har i återkommande motioner förespråkat ett etableran-de av en kvalificeringstrappa med klara kriterier för att mindre och medel-stora högskolor också skall kunna utdela examina inom forskarutbildningen.En prövning av examensrätt i forskarutbildningen skall bygga på en bedöm-ning av respektive högskolas möjlighet att uppfylla högskolelagens mål förforskarutbildningen. Forskarutbildningen skall, utöver vad som gäller förgrundläggande högskoleutbildning, ge kunskaper och färdigheter sombehövs för att självständigt kunna bedriva forskning. De mindre och medel-stora högskolorna har möjlighet att inrätta professorstjänster. I de fall dåprövning av en ansökan att inrätta professurer ger positivt resultat harhögskolan därmed fått ett värdefullt kvitto på att den vetenskapliga miljönhåller erforderlig nivå. Detta, tillsammans med den ökade tillgången tillkompetenta handledare som nya professurer innebär, skapar god grund förrätten att också examinera i forskarutbildningen.Vi förespråkar för samtliga universitet och högskolor en övergång till ettenhetligt anslag för grundutbildning och forskning. Anslaget differentierasmed nya principer för forskningsfinansiering som bygger på förslaget medhögskolornas kvalificeringstrappa. Genom ett enhetligt anslagssystem skapasförutsättningar för ett höjt och sammanhållet basanslag för forskning, somhelt enkelt följer av det utbildningsuppdrag lärosätet tilldelats. Det förstatrappsteget omfattar således all högskoleutbildning och alla högskolor. Dettamedger ökade möjligheter för samtliga högskolor att bedriva forskning.Därmed uppnås högskolelagens krav om nära samband mellan utbildningoch forskning.I det andra trappsteget kompletteras basanslaget med ett tilläggsanslag. Dehögskolor som erhållit rätten att utfärda magisterexamen i ett ämne skalläven ha fasta forskningsanslag för det ämnesområdet. Examensrätt i frågaom magisterexamen åtföljs med automatik av resurser för forskning ochforskarutbildning. För de ämnen där högskolorna saknar rätt tillmagisterexamen skall dessa även fortsättningsvis efter prövning kunnaerhålla rätt att utfärda magisterexamen och därmed tilläggsanslag. Resurser-na skall ha sådan omfattning att de ger möjlighet att bygga upp kvalitet somger underlag för professurer. Vi anser att resurser kopplade till magisternivåskall vara så tilltagna, att högskolan kan bygga upp en forskningsorgani-sation med sådan bredd och sådant djup att det tredje trappsteget vartefterkan uppnås.Det tredje steget i vår kvalificeringstrappa innebär att de högskolor somuppnått bredd och djup i utbildning och forskning, efter prövning av , skall kunna erhålla examensrättigheter för licentiat- ochdoktorsexamen. Närmare kvalitativa och kvantitativa kriterier för detta börfastställas av . Kriterierna skall vara kända enligt sammaprincip som gäller för magisterexamen. En del i prövningen skall vara atthögskolan getts rätt att inrätta professur.Med förslaget om kvalificeringstrappa skapas förutsättningar för hög-skolan att successivt utveckla bredd och djup. För högskolor som erhållitexamensrättigheter skall det vara möjligt, att efter prövning, inrätta veten-skapsområde och vidare att uppnå universitetsstatus eller att utvecklas till enprofilhögskola. Den tekniska utbildningen och forskningen är i samman-hanget mer speciell. Vi anser dock i princip att våra förslag bör görastillämpliga även för denna utbildning.Centerpartiet anser att ett system bör utvecklas för prövning av examens-rättigheter på högre nivåer. Den kvalificeringstrappa vi föreslår skall inne-hålla klara kriterier för att mindre och medelstora högskolor skall kunnautdela examina inom forskarutbildningen. Till varje steg i denna trappa börökade resurser för forskning knytas. Regeringen bör återkomma med förslagkring hur ett anslagssystem utarbetas som bygger på förslaget om högskolor-nas kvalificeringstrappa. Detta bör ges regeringen till känna.2.2 LärarnaDen centrala resurs som vetenskapligt och pedagogiskt skickliga lärareutgör inom den högre utbildningen bör tas tillvara bättre än i dag.Fortfarande lägger många institutioner betydligt större vikt vid denvetenskapliga än den pedagogiska skickligheten vid anställningar ochbefordringar. Denna attityd tar självfallet tid att förändra, menhögskolepolitiken måste lägga stor vikt vid att inskärpa att pedagogisktarbete skall värderas och uppskattas på samma sätt som vetenskapligt.Dessvärre har inte nyrekryteringen av lärare ökat i samma takt somutbyggnaden av antalet studieplatser. Behovet av kompetenta högskolelärareär på sina håll mycket stort, särskilt vid de mindre och medelstorahögskolorna, och kommer också att öka kraftigt . Center-partiet har uppmärksammat detta i de senaste årens högskolemotioner ochpekat på behovet av en samlad strategi för att få fler lärare. Vi efterlyseralltjämt ett strategiförslag kring hur rekryteringen av högskolelärare kanökas. Regeringen bör återkomma med ett strategiförslag kring detta. Dettabör ges regeringen till känna.2.2.1 ForskarutbildningenDen högre utbildningen skall vila på en vetenskaplig eller konstnärliggrund. Det är därför av stor vikt att lärarna också har anknytning tillforskningsvärlden. Alla lärare i den högre utbildningen bör själva ha enforskarutbildning som bas för sin undervisning. Bristen påforskarutbildade lärare är störst vid mindre och medelstora högskolor av lärarna är forskarutbildade. Även vid universiteten ochfackhögskolorna råder dock en brist, forskarutbildadelärare. Andelen lärare med forskarutbildning har dock ökat snabbt vid demindre och medelstora högskolorna.Det är en angelägen kvalitetssatsning att stödja utvecklingen mot en störreandel forskarutbildade lärare. Detta gäller kanske i synnerhet lärar- ochvårdutbildningar, som båda har en låg andel lärare med forskarutbildning . Högskolorna bör stimuleras att genomföra doktorsprogram för sina ickedisputerade lärare. Avsikten är att man skall kunna förena sin undervisningmed egen forskarutbildning. bör ges i uppdrag att utreda hurdetta kan ske. Detta bör ges regeringen till känna.Grundtanken i den reform av forskarutbildningen som gjordes för något årsedan var riktig så tillvida att forskarstuderande skall ha en rimlig socialsituation. Likväl kvarstår en mängd praktiska problem med genomförandet, iform av faktiska anställningsstopp vid många lärosäten. Inför det vidarearbetet med forskarutbildningen och som ett led i förberedelsearbetet förnästa forskningspolitiska proposition bör regeringen låta utvärdera forskar-utbildningen. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet välkomnar regeringens ambition att införa övergångsreglersom innebär att de forskarstuderande som antogs till utbildningar enligt degamla reglerna har möjlighet att i full studietakt slutföra sina studier. Mensamtidigt efterlyser vi fler förslag kring hur forskarutbildningen skallkvalitetssäkras och stärkas i ett längre perspektiv. Detta gäller främst hurflerpost-doktorala tjänster skall kunna skapas, vilket är ett stortstrukturelltproblem i svensk forskning. Forskarutbildningens dimensionering måstetydligare länkas ihop med tillgången till post-doktorala tjänster. Detta bör gesregeringen till känna.Till stor del har problemen sin grund i den avbrutna omvandlingen avforskarutbildningsbidrag till doktorandtjänster som den socialdemokratiskaregeringen genomförde 1994. Den avbrutna satsningen innebar att förut-sättningarna för ökad jämställdhet inom forskarutbildningen åter försämra-des, då de som bildar familj och har utbildningsbidrag för försörjningenendast är berättigade till minimibeloppet inom föräldraförsäkringen. Rege-ringen bör återuppta den avbrutna omvandlingen av forskarutbild-ningsbidrag till doktorandtjänster. Detta bör ges regeringen till känna.2.2.2 Pedagogisk utbildningNär allt fler studenter med olika bakgrund söker sig till högskolan ökarockså kraven på högskolan att anpassa undervisningen så att allastudenter kan tillgodogöra sig den. Högskolan är den endainstitution i utbildningssystemet där lärarna inte omfattas av formellakrav på pedagogisk, metodisk eller didaktisk kompetens. Följden är attalltför mycket av högskoleutbildningen fortfarande bedrivs på sammasätt som . Många högskolor erbjuder sina lärareen pedagogisk utbildning. Det finns dock skäl att överväga att görapedagogisk utbildning obligatorisk för fast anställning som lärare inomden högre utbildningen. En pedagogisk utbildning för högskolelärare börges andra former än den vanliga lärarutbildningen, till exempel somdeltidskurser under något/. Den bör också ha en inriktning motpraktisk undervisning och undervisningsmetod. Regeringen böråterkomma med förslag till sådan ändring av högskolelagen attpedagogisk utbildning för lärare i högskolan blir obligatorisk. Detta börges regeringen till känna.Frågan om högskoledidaktisk forskning har nära samband med pedagogiskutbildning för högskolans lärare. Högskoleutbildningar skiljer sig på ettmarkant sätt från undervisning på andra nivåer och ställer därför med allsannolikhet andra krav på valet av metodik och stoff. Den högskoledidak-tiska forskningen har länge varit eftersatt och bör framgent stödjas. Detta börges regeringen till känna.2.3 Undervisnings-/examinationsformerI samband med att högskolan expanderar måste frågan om expansionensbetydelse för undervisnings- och examinationsformer belysas.Motiverade farhågor om att allt större grupper försvårar en pedagogiskförnyelse i skolan har väckts.Den arbetsgrupp som tillsattes av utbildningsministern för att utredastuderandeinflytandet har i sin studie visat att majoriteten av studenterna harmycket traditionell och passiviserande undervisning. Självstudierna handlaralltför sällan om att söka kunskap, utan istället till övervägande del om attmemorera faktakunskaper inför tentamenstillfället. Synen på utbildning somenbart meritering inför arbetslivet har förstärkts på bekostnad av synen påhögre utbildning som ett värde i sig, och den är tyvärr utbredd . Detbidrar till att många studenter inte lär sig för livet utan för att få en examenoch högskolan riskerar reduceras till en utbildningsfabrik.Vid många högskolor görs ett förtjänstfullt arbete med attutveckla undervisnings- och examinationsformerna. Det är varken möjligteller önskvärt att nationellt föreskriva vilken form undervisning ochexamination skall ta. Det är däremot möjligt att dokumentera det som skeroch därigenom bidra till att kunskaper och erfarenheter sprids till allahögskolor i . bör ges ett uppdrag med denna innbörd.Detta bör ges regeringen till känna.2.4 Utvärdering av högre utbildningKvalitet är ett komplext begrepp som inte låter sig fångas i en enkelkvantitativ beskrivning. Kvalitetsindikatorer och liknande instrumentmåste därför användas med stor försiktighet och kompletteras med andrametoder. Självfallet kan kvantitativa instrument användas för att görakvalitativa beskrivningar. visar på en sådan metod irapporten och förändring. Idén om att gradera och rangordnalärosätena kvalitetsmässigt, att upprätta rankinglistor, är däremot inteheller en önskvärd eller konstruktiv/tillförlitlig metod ikvalitetssäkringsarbetet. Istället måste en grundnivå fastställas, en lägstanivå för all högskoleutbildning i Sverige.De mål som uppställs i högskolelagen måste ständigt följas upp ochutvärderas, och varje lärosäte måste ha ansvar för att så sker inom ramen förden egna verksamheten. Målet för lärosätenas kvalitetsarbete måste helatiden vara att förbättra och utveckla utbildningen vid högskolan, och statensuppgift måste bestå i att stimulera högskolorna till detta arbete och tillföraekonomiska resurser som möjliggör för högskolorna att uppnå målen. Statenhar vidare ett ansvar för att högskolornas verksamhet granskas samt attkvalitetsarbetet redovisas och följs upp. Staten har naturligtvis också ansvarför att tillskjuta nya högskolor tillräckliga ekonomiska resurser.Högskoleverkets uppgift att granska kvaliteten och kvalitetsarbetet vidhögskolorna har visat sig fungera väl, och verket har kommit att bli en viktigresurs i kvalitetsutvecklingsarbetet.2.4.1 Lokal utvärderingKvalitetsgranskning är en omfattande och genomgripande process sommåste involvera högskolans samtliga enheter och aktörer. Den enskildahögskolan måste ha genomtänkta rutiner för hurkvalitetsutvecklingsarbetet aktivt och kontinuerligt skall bedrivas och hurresultaten skall tas till vara och implementeras/tränga igenomorganisationen. För att kvalitetsutvecklingsarbete skall ge positivaresultat förutsätts en seriös uppföljning.Interna utvärderingar av högskolans verksamhet och utvärderingsprojektdär studenternas åsikter efterfrågas och tillåts påverka verksamheten är ettpar exempel på viktiga instrument i kvalitetsutvecklingsarbete. Det är ävenett viktigt forum för studenterna till inflytande inom högskolan. Samtidigtmåste högskolorna stimulera studenterna till aktivt deltagande genom att visaatt synpunkterna tas på allvar och beaktas i den fortsatta kvalitetsutveck-lingen.Studentbarometern i är ett positivt exempel där oväntade synpunkterkommit fram och initierat förändringsarbete både inom högskolorna ochinom studentkårerna. Det som varit avgörande för studenternas motivationatt besvara Studentbarometern har, enligt Lunds Universitets Studentkårer,varit att tydligt visat vad man vidtar för åtgärder som resultatavsvaren. Ett tredje exempel är att genomföra externa utvärderingar av inter-nationella bedömargrupper för att få synpunkter och impulser från personermed andra erfarenheter. Erfarenheten av de utvärderingar som gjorts på dettasätt har också visat sig vara positiva.Utvärdering är ett brett område med allt från övergripande utvärderingarav hela till utvärdering av en enstaka kurs. I en medproduce-rande studentroll ingår att ta ansvar för den egna utbildningen - ansvar förvalet av kurser, den egna inlärningen, men också ansvar för att påverka sinegen undervisning. Studenter är i allmänhet mycket intresserade av att kunnapåverka sin utbildning i alla dess olika aspekter. De vill kunna påverkaundervisningen, vara med och forma de olika delarna av utbildningen, hainflytande över valet av kurslitteratur och examinationsform, kursens upp-läggning etc.Utbildningskvalitet berör dock inte enbart kurser och föreläsningar utanäven det samlade intrycket från den studiesociala miljön. Det är såledesviktigt att finna vägar för att kunna utvärdera och förbättra densamma. I enverksamhet som baseras på ett vetenskapligt förhållningssätt måste det varaen självklarhet att tillsammans studera och kritiskt granska det man gör.Kurser bör inte bara utvärderas en gång i slutet på kursen, utan kontinuerligtunder kursens gång, så att studenternas åsikter direkt kan påverka kursensuppläggning och undervisning. Utvärdering av kurser förekommer i mycketolika grad, också inom ett lärosäte. Ofta blir utvärderingen beroende avenskilda eldsjälar bland studenter eller lärare. Högskolan bör åläggas ettstörre ansvar för att utvärdering av varje kurs sker och kommer till använd-ning. Närmare utformning bör avgöras av högskola och studenter vid varjelärosäte. Detta bör ges regeringen till känna.2.5 DistansutbildningTill skillnad från närutbildning där studerande och lärare ärnärvarande under undervisningen innebär distansutbildning att parternabefinner sig på distans från varandra och/eller rum.Kommunikationen mellan studerande och lärare sker ofta i huvudsakmed användning av IT. Det karaktäristiska är således att det ärutbildningen som kommer till den studerande i dennes normala miljö påhemorten eller på arbetsplatsen. Distansutbildning som utbildningsformär värdefull speciellt för studerande som av familje- ellerarbetsmarknadsskäl inte kan flytta till den ordinarie högskoleorten.Likaså kan den som redan har en utbildning vidareutbilda sig utan attflytta. menar därför att distansutbildning har en stor ochviktig funktion att fylla när det livslånga lärandet ökar i betydelse.Distansutbildning bör dock ses som ett komplement till den traditionellanärutbildningen.Distansstudier innebär även att den studerande generellt sett mer är lämnadåt sig själv och bär huvudansvaret för sina studier. Distansstudier kräverdärför en starkare motivation, större mognad och självdisciplin vilket gördem till en studieform lämpad för vuxna.2.5.1 En ny distanshögskolaRiksdagen har redan beslutat att skapa en distansutbildningsmyndighet iHärnösand. Det är naturligt att vidareutveckla denna med ett bredaremandat, fler högskoleplatser och status som egen högskola. Detta bör gesregeringen till känna. kan då bli ett kreativt centrum fördistansutbildning i hela landet. En distanshögskola bör köpa sina kurserfrån andra lärosäten - i och utomlands - och bidra tillutvecklingen av metoder och teknik för distansutbildning.Distanshögskolans kurser bör också i stor utsträckning erbjudas somsamverkansprojekt mellan högskolan, Utbildningsradion och lokalautbildningsarrangörer. Likaså bör den var nära kopplad till dedistansutbildningsenheter och den kompetens på området som redanfinns vid olika svenska lärosäten.2.5.2 Kvalitet i distansutbildningenEnligt DUKOM (, SOU 1998:83) visarerfarenheter att distanskurser kräver mer omsorgsfull planeringorganisatoriskt, pedagogiskt och tekniskt än traditionell närutbildning.Likaså är fungerande kommunikation mellan deltagarna viktig.Centerpartiet menar att kurser i distanspedagogik och distansmetodik börges i all lärarutbildning och vidareutbildning för lärare.Likvärdiga krav som ställs på traditionell högskoleutbildning måste ställaspå distansutbildning. Det innebär förutom att innehållet skall vila påvetenskaplig grund även att det är nödvändigt att anpassa undervisnings-formen till de studerandes villkor och behov. Likaså är tillgången till kvalifi-cerad studievägledning ett viktigt kvalitetskrav även för distansstuderande.Vid distansutbildning saknas den naturliga kamratkretsen i klassen ochstudiegruppen varför det är därför viktigt att den, helt eller delvis, ersättsmed distanskommunikation eller att lokala studiemiljöer upprättas såsomexempelvis lärcentra. har exempelvis byggt upp enstruktur för detta genom de olika resurspersoner högskolan har i varje kom-mun i län.Enligt den arbetsgrupp som utbildningsministern tillsatte 1997 för attutvärdera studenternas inflytande i högskolan (Studentinflytande inom hög-skolan, Ds 1998:51) menade distansstuderande att deras inflytande var dåligt.Vissa ansåg att högskolorna inte brytt sig om distans- och deltidsstudenternasåsikter och misstänkte att orsaken var det faktum att dessa studenter kan varamindre lönsamma för högskolan. Detta är allvarligt ur kvalitetssynpunkt ochen attitydförändring hos högskolorna måste till.2.5.3 IT i distansutbildningenTeknisk utrustning har ofta vållat problem i samband meddistansutbildning. Problemen har funnits hos bristande teknik, blandstudenternas kunnande och ibland har problemet i huvudsak legat hosutbildningsanordnarna. Elektroniska kommunikationsmöjligheter tillrimliga priser är en avgörande förutsättning för distansstudier. En snabbutbyggnad av den digitala infrastrukturen måste därför prioriteras. Iväntan på ett nationellt fibernät kommer andra tekniker behövas och enrimlig åtgärd är att införa enhetstaxa för elektroniska anslutningar. Det äräven viktigt att kraven på tekniken läggs på rätt nivå och att det finnstillgång till teknisk support. Detta bör ges regeringen till känna.2.5.4 Resurstilldelningssystemet för distansutbildningResurstilldelningssystemet består av en så kallad per capita-ersättning, baserad på antalet studenter inom en utbildning, och enprestationsdel, som utbetalas för antalet examinerade på en utbildning.Systemet är i grunden bra då det innebär en balans mellan nödvändigabasresurser och incitament att öka genomströmningen.För distansutbildning innebär emellertid denna konstruktion särskildaproblem. Generellt har distansutbildningar en lägre genomströmning änkurser förlagda till lärosätet. Orsakerna till detta kan diskuteras. En av debidragande orsakerna är med säkerhet att många som tar del av distans-utbildningen har en examen och därför är mer intresserade avatt ta del av kunskaperna i utbildningen än av examinationen ochhögskolepoängen i sig.