mot · GM02Kr37 · 1999-06-01 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr37av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:114 Kulturarv - kulturmiljöer och kulturföremålModerata utgångspunkterEn viktig statlig uppgift på kulturområdet är att skydda ochbevara värdefull kulturmiljö. Detta gäller bådelandskapsvård och bebyggelse. På många håll har dessvärreförstöringen av kulturskatter nått en sådan omfattning attmånga kulturminnen inte kan räddas. Det gäller också mångaäldre stadsmiljöer som i stor utsträckning raserades under1960-talet. Skulpturer vittrar sönder, underhållet av kyrkoroch konstskatter försvåras och fördyras . Attregeringen därför presenterar en proposition som tar siktejust på kulturmiljö och kulturföremål hälsar vi medtillfredsställelse. Nedan vill vi inledningsvis presentera demoderata utgångspunkterna för kulturarvet. Vi går sedan inoch kommenterar regeringens förslag.På många håll finns fornlämningar som snabbt måste undersökas. Inteminst de senaste årens stora satsningar på infrastrukturen har lett till attmängder av nya fornlämningar blivit kända. Det är viktigt att de utgrävningaroch undersökningar som genomförs sker under en strikt vetenskapligkontroll. Detta kan emellertid utföras av företag med dokumenterad kompe-tens, som efter anbudsförfarande får genomföra undersökningarna.Den offentliga verksamheten på detta område bör inskränkas till myndig-hetsutövning och kontroll medan den reella fältundersökningen bör kunnabedrivas i konkurrens.Som en följd av de senaste årens intensiva undersökningsverksamhet finnsen stor mängd obearbetat material, både hos ()och hos olika länsmuseer. när själva utgrävningsverksamheten minskarmåste insatserna inriktas på att de gamla undersökningarna dokumenterasoch rapporteras. Det är en riktig åtgärd från RAÄ att tillse att resultaten avundersökningarna integreras bättre i den akademiska forskningen.Ansvarsfördelningen inom kulturmiljövården präglas av stor osäkerhet.Det skulle vara önskvärt med ett klargörande av ansvarsfördelningen mellanden centrala myndigheten, länsstyrelser, regionala och lokala museer samtmed en precisering av villkoren för statsbidrag. () skulle kunna fungera som en ren sektorsmyndighet utan egnaomfattande genomföranderesurser och med möjlighet att genom avtal medolika intressenter åstadkomma ett aktivt kulturmiljöarbete. Länsstyrelsernaskulle då utöva den regionala myndighetsfunktionen och sköta upphandlingoch kontroll av olika insatser. Länsmuseernas roll som ochförmedlare av information om forskningsresultat kan renodlas liksom övrigaregionala och lokala museers. Statsbidraget till länsmuseerna och andramuseer som RAÄ sluter avtal med kan då ses som två oberoende delar, delsden som f.n. förmedlas av , dels den som avtalet med medföra. Hembygdsföreningarnas roll kan stärkas. Landsantikvarie-funktionen kan, genom att den får sitt statsbidrag direkt från RAÄ, frigörasfrån museerna och ges en bred folklig förankring.Sverige måste ha tillgång till personal med kunskaper om äldre material-teknik och byggnadsteknik. Åtgärder måste vidtas för att stärka utbildningeni byggnadsvård, äldre byggnadsteknik och materialframställning.Många privatpersoner övertar nu äldre bebyggelse som fritidshus. Åtskilli-ga av dessa har en stark önskan att bevara sina byggnader i ursprungligtskick. Det är viktigt att det sprids kännedom om verksamheter liknande detcentrum för byggnadsvård som skapats i Gysinge.RiksantikvarieämbetetsuppdragModerata samlingspartiet har i olika motioner hävdat attRiksantikvarieämbetets ställning som sektorsmyndighet förkulturmiljöområdet behöver renodlas och att vissa uppgifter,t.ex. uppdragsverksamheten och driften av bl.a. som vilar på RAÄ, bör överföras tillandra organ. Den i den nya instruktionen infördakompletteringen att RAÄ också har ansvar för kulturarvetförändrar inte vår uppfattning. När regeringen ipropositionen på olika sätt pekar på behovet av samverkanmellan naturvårds- och kulturmiljösektorerna leder det osstill slutsatsen att en förändring av myndighetsstrukturen sompå sikt skulle kunna leda till en sammanslagning avNaturvårdsverket och måste anses hafått ökad aktualitet. Regeringen bör tillsätta enutredning med uppdrag att studera förutsättningarna för ensådan förändring.Målen förkulturmiljöarbetetRegeringen framhåller i propositionen på olika sätt vikten avatt värdet av kulturmiljöerna uppmärksammas, att mangenom att infoga kulturmiljömålen i den allmännamiljöpolitiken har lyft fram kulturmiljöfrågorna, att det ärviktigt att andra sektorer i sitt agerande är medvetna om ochbeaktar kulturmiljövärdena osv. Det är rimligt att anta att enförutsättning för att kulturmiljövården skall få en sådangenomslagskraft är att lagstiftningen förs in undermiljöbalken där alla andra miljöfrågor samlats. En sådanordning skulle underlätta skapandet av en helhetssyn ochstimulera till tvärsektoriell samverkan.Kulturhistoriskt värdefullbebyggelseRegeringen finner enligt propositionen det angeläget attfinna former som utan att vara administrativt betungandeeller innebära alltför stora ingrepp i äganderätten kanförbättra skyddet för den kulturhistoriskt värdefullabebyggelsen. Vi delar uppfattningen att det är viktigt att detfinns ett fullgott skydd för de byggnader och miljöer som harett högt kulturhistoriskt värde. Vi anser dock att detta kanske utan alltför stora ingrepp i äganderätten. Vi förordar utnyttjar de medel som finns i PBL ochkulturminneslagen och kompletterar dessa med sakligupplysning till fastighetsägare i samband med renoverings-och ombyggnadsärenden. Vi har också för att åstadkommaen lösning i det kortare perspektivet tidigare föreslagit attanslaget G 2 under utgiftsområde 17 Bidrag tillkulturmiljövård skall ökas, för att möjliggöra att fler objektkan få del av bidraget. Även kommunala bidrag förekommer.I ett längre perspektiv kan de åtgärder som står till buds vara heltotillräckliga. Vi föreslår därför att regeringen låter utreda om det finns andraändamålsenliga metoder att stödja bevarandet av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse. Inspiration kan då lämpligen hämtas från därNational Trust har blivit en framgångsrik institution som med små medel ochmånga frivilliga insatser åstadkommit mycket goda resultat. En sådanutredning skulle också kunna överväga olika former av skatterelateradeåtgärder som stöd för kostsamma renoveringar.Frågan om skyddet för lösöre är alltför viktig för att tillåtas ytterligareuppskov. De överväganden regeringen anser sig behöva göra måste ske medstor snabbhet. Många byggnadsminnen förlorar i praktiken en del av sittvärde genom att lösöret inte går att skydda. Det innebär ett hot mot det tätaoch oupplösliga samband som regelmässigt finns mellan byggnad ochinnehåll.OrtnamnVi delar regeringens uppfattning att det är lämpligt att införaen bestämmelse om god ortnamnssed i kulturminneslagen.Det finns också anledning att uppmärksamma att den digitalakarttekniken erbjuder nya möjligheter att också bevara ochdokumentera alternativa namnformer, och t.ex. gårdsnamn,även om de är i allmänt bruk. På så sätt kan manpå ett lättillgängligt sätt komplettera de uppgifter som devanliga kartorna innehåller. bör få i uppgiftatt skapa en sådan digital ortnamnsbank.ByggnadsminnesförklaringVi stöder helt uppfattningen som regeringen ger uttryck för ipropositionen att den tid som behövs för att handlägga ettärende om byggnadsminnesförklaring givetvis bör hållas såkort som möjligt. Det är därför lämpligt att anmälda åtgärderfår utföras om inte inom en månad beslutat attförbjuda åtgärden. För att säkerställa att ärenden där någonväckt fråga om byggnadsminnesförklaring för en byggnad iprivat ägo inte innebär oskäligt stora inskränkningar iägarens möjlighet att disponera sin egendom bör enmotsvarande regel införas. bör inom en månadbesluta om man avser att gå vidare mot enbyggnadsminnesförklaring eller inte och meddelafastighetsägaren detta beslut.Utförsel av kulturföremål urlandetVi har inga invändningar mot de av regeringen ipropositionen framförda förslagen. Vi vill understryka att detär viktigt att de tillståndsmyndigheter som finner detlämpligt även fortsättningsvis kommer att lämna icke-bindande förhandsbesked. I texten i 5 kap.11 § definierasinstitution som har rätt till utförsel som "en offentliginstitution här i landet eller en institution som får bidrag avstat, kommun eller landstingskommun". Däremot finns ingetmotsvarande förtydligande när det gäller utländsk institutionsom har rätt att förvärva föremål. Regeringen bör se till attdet av tillämpningsföreskrifterna framgår vilken typ avinstitutioner som avses.Förlängning avfideikommissEnligt vår uppfattning är regeringens ståndpunkt attutrymmet för förlängning av fideikommiss ävenfortsättningsvis skall vara begränsat, från kulturmiljömässigautgångspunkter mycket olycklig. När man intar enmycket negativ attityd till möjligheten att genomstiftelsebildning säkra att kulturhistoriskt värdefullabyggnader och samlingar kan bibehållas, blir det samladeintrycket att regeringen låtit de allmänpolitiska värderingarsom ledde till att avvecklingslagen antogs få alltför stortyngd gentemot de kulturhistoriska värden som står på spel.Vi föreslår att regeringen låter utreda hur avvecklingslagenbehöver förändras för att stiftelsebildning skall bli ennaturlig form för bevarande av fideikommissegendom vidsidan av fideikommissaktiebolaget. börregeringen i positiv anda pröva uppkomna ärenden omförlängning av fideikommiss.Beskattning avfideikommissaktiebolagVi tillstyrker regeringens förslag i propositionen attundantaget från reavinstbeskattning skall gälla även vidöverföring av samlingar av lösöre tillfideikommissaktiebolaget. Vi anser också att det bör öppnasmöjlighet för fideikommissaktiebolag att reavinstfrittförvärva även andra samlingar än sådana som avses iavvecklingslagens 17 §. En sådan utvidgning av undantagetär angelägen eftersom det på fideikommissegendomar oftafinns samlingar vid sidan av fideikommissegendomen somutgör viktiga delar av den skyddsvärda kulturmiljön.Möjligheten för ägarna att avyttra dessa till ettfideikommissaktiebolag utan reavinstskatt skulle väsentligtöka möjligheten att bevara dem för framtiden.Vi ifrågasätter starkt den föreslagna skärpning av reavinstskatten som blirföljden av att undantaget från reavinstbeskattning för avyttring av till fidei-kommissaktiebolaget överförd fastighet och för aktie i bolaget slopas. Redani förarbetena till avvecklingslagen framhölls de olägenheter som kan uppståom fideikommissegendomen splittras vid avvecklingen. Aktiebolagsbild-ningen angavs då som den utväg som i första hand anvisades. Befrielsen frånreavinstbeskattning är ett mycket viktigt incitament för denna bolags-bildning. Eftersom avyttring av fastighet eller samling även fortsättningsviskräver tillstånd bör undantaget kunna bestå och gälla även avyttrande avsamling.Att bilda fideikommissaktiebolag innebär för fideikommissintressenternabetydande nackdelar. Detta kan bl.a. utläsas av Fideikommisnämndensskrivelse där man redogör för att möjligheten att bildaaktiebolag utnyttjats endast i ett fåtal fall (drygt 10). Undantaget från rea-vinstbeskattning vid avyttring av aktie har avgörande betydelse för intressen-ternas ställningstagande för att bilda bolag. I Fideikommissnämndensskrivelse konstaterades att det i allmänhet går bra att skifta aktier i denförstagenerationen men att det sedan blir svårare när arvingarna inte har sammaband till familjeegendomen och kanske inte får något ekonomiskt utbyte avaktieinnehavet. Man påpekar också de svårigheter som föreligger vid av-vecklingen när det gäller att hindra splittring av värdefulla samlingar avlösöre.Vi anser att, alldeles oberoende av om reavinstbeskattningsreglerna ändraseller inte, reglerna för avyttring av fideikommissaktiebolags egendom bör sesöver. Sedan avvecklingslagen antogs har permutationsinstitutet lagregleratsoch grunderna för länsstyrelsernas tillståndsgivning förändrats. Det börinföras regler för hur bolagsordningarna för fideikommissaktiebolagen skallutformas för att stå i samklang med permutationslagen.ArvsskattefrågorRegeringen föreslår i propositionen attKulturarvsutredningens förslag om anstånd med arvsskattinte bör genomföras. Skälen för denna bedömning är enligtvår uppfattning så knapphändiga att frågan behöver belysasytterligare. Då skulle man också kunna utvärdera effekten avatt regeringen har möjlighet att besluta om befrielse ellernedsättning av arvsskatt i vissa fall med hänsyn tillegendomens historiska, vetenskapliga eller konstnärligavärde.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inriktningen avkulturmiljöpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att låta utredaRiksantikvarieämbetets uppdrag och organisation,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kulturmiljöfrågorna böringå i ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att låta utreda möjlighetenatt införa en svensk som ett medel att bevarakulturhistoriskt värdefull bebyggelse,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bör fåi uppdrag att skapa en digital bank med ortnamn som intelängre är i allmänt bruk,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att länsstyrelserna inom enmånad bör besluta om huruvida väckt fråga ombyggnadsminnesförklaring av fastighet i privat ägo skall ledatill vidare handläggning,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ettförtydligande av begreppet institution i utlandet,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förändra lagen omavveckling av fideikommiss så att den möjliggörstiftelsebildning,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att reavinstskatt inte skallutgå vid fideikommissaktiebolags förvärv av kulturhistorisktvärdefulla samlingar,10. att avslår regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1963:587) om inkomstbeskattning avfideikommissbo, m.m. vad gäller reavinstbeskattning föravyttring av till fideikommissaktiebolag överförd fastigheteller samling och för aktie i bolaget i enlighet med vad somanförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en reglering avtillståndsgivningen vid fideikommissaktiebolagensförsäljning av fast eller lös egendom,12. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ytterligareutredning av arvsskattereglerna från kulturmiljösynpunkt.Stockholm den 1 juni 1999Elisabeth ()()()()()()()()()()()