mot · GN02N273 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N273av , Per (-m)Enklare regler för företagen1 SammanfattningSamhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande. Prisetbetalar medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard ochbegränsad valfrihet. Det arbete för bättre och enklare regler som inleddesav den förra borgerliga regeringen måste drivas vidare.Småföretagsdelegationens förslag i delegationens sju olikadelbetänkanden bör genomföras skyndsamt. Dessutom böravregleringsarbetet bedrivas systematiskt på alla nivåer. Samtligabefintliga regler som berör företagare skall granskas inom enmandatperiod i syfte att förenkla och minska regelmassan.Arbetet med regelförenklingar bör ges en hög politisk prioritet. Före-tagarna själva bör få påverka arbetet genom samråd. Vi vill att alla nyaförslag från regeringen som påverkar företagens villkor skall föregås av ennoggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger ut föreskrifterskall omfattas av kravet att göra en konsekvensanalys.2 behöver en större och mer dynamisksmåföretagsamhetSveriges välstånd är byggt på ett framgångsrikt företagande. Företagandei sig är den viktigaste drivkraften för att skapa välstånd. Globalisering,liberalisering och informationsteknologins snabba utveckling öppnarenorma möjligheter för vårt land och för företagen i . Inom IT-området ligger just nu i framkanten bland världens länder. Ettabsolut villkor för att skall kunna utnyttja dessa nya möjligheterär att vi förstår nödvändigheten av förändring och att vi underlättaromvandlingsprocessen som är oerhört snabb.Det är inte bara enskilda företag som är utsatta för en knivskarp konkur-rens. I lika hög grad befinner sig som land i en knivskarp kon-kurrenssituation. Det nationella näringsklimatet måste formas så att Sverigeklarar av att tävla med de mest konkurrenskraftiga delarna av världen i frågaom goda villkor för företagande och investeringar. Omvärldsförståelse ochförändringsbenägenhet i politiken är helt avgörande för framtidakonkurrensförmåga och välstånd. Fler företag och mindre offentlig sektorskulle göra mindre sårbart vid en framtida lågkonjunktur.Det är i detta perspektiv förödande att klamra sig fast vid stela modeller,rigida arbetsmarknadsregler och världens högsta skattetryck. Tillkomsten avjobb på lång sikt bygger på en tillväxt bland de små och medelstora före-tagen. Regeringens ovilja att skapa ett gott klimat för förtagande och dessoförståelse för en företagares verklighet kan avläsas i det faktum att svensktnyföretagande har minskat. har antalet ny-startade företag minskat . Denna negativa process måste brytas.Negativa attityder till småföretagande har i vårt land påverkat företags-strukturen. Villkoren för företagande har helt anpassats till storföretagen, ochi jämförelse med andra länder har ett mycket storföretagsdomineratnäringsliv. Vi saknar den mångfald av medelstora växande företag som finnsi många andra länder. Av ca en halv miljon företag är denöverväldigande majoriteten enmansföretag, många av dem rena levebröds-företag, och har fler än 20 anställda.Framväxt av nya företag inom tjänste- och servicesektorn har effektivthindrats genom den offentliga sektorns kraftiga utbyggnad och monopol.Världens största offentliga sektor har krävt världens högsta skatter, vilketytterligare har bromsat tillkomst av företag och tillväxt. Den arbetsintensivaprivata tjänstesektorn som fungerat som sysselsättningsmotor i exempelvisUSA har utvecklats betydligt långsammare i . God företagarpolitikomfattar en mängd förändringar inom områdena skatter, arbetsmarknad,konkurrens, energipolitik, regelförenkling och Europaengagemang.Framför allt är det viktigt att förändra attityderna till företagande ochentreprenörskap. Det måste i skapas ett gott företagarklimat så attfler kvinnor och män vill och vågar starta och driva företag och anställamedarbetare. För att skall få en växande företagsamhet måsteentreprenörskap och företagande löna sig.3 behöver färre och enklare regler förföretagen3.1 Framgångsrikt avregleringsarbete under mandatperioden1991-1994Under perioden tog regeringen initiativ till och genomfördeavregleringar som berörde i stort sett alla områden i samhället.Telekommunikationer, postbefordran, radio och television öppnades förkonkurrens, vilket bland annat har betydelse för utvecklingen i det kun-skapsintensiva näringslivet. Inrikesflyget, taxi, landsvägstransporter, bil-provningen och järnvägen avreglerades. På de två sista punkterna återställdedock den socialdemokratiska regeringen besluten innan de trädde i kraft.Arbetsförmedlingsmonopolet avskaffades. Genom ett referensprissystem förläkemedel där patienten själv fick betala mellanskillnaden för dyrare preparatän referenspreparaten pressades prisnivån inom systemet . Ettförslag lades fram om att avveckla Apoteksbolagets monopol. Förslagetstoppades dock av den socialdemokratiska regeringen. Såväl byggnormernasom planreglerna förenklades väsentligt i syfte att öka konkurrensen,begränsa kostnaderna, stimulera nytänkande och öka valfriheten. Riksdagenbeslutade om avregleringen av elmarknaden, vilken senare har lett till storaeffektiviseringar. Reformen sköts tillfälligt upp av den socialdemokratiskaregeringen innan den genomfördes.Ett stort antal reformer genomfördes som utsatte statliga myndighetersproduktion av varor och tjänster för konkurrens, t.ex. bolagiseringarna avmyndigheten för den statliga arbetsmarknadsutbildningen (AMU), statensgodkännande- och certifieringsverksamhet inom byggsektorn, Vägverketsproduktionsverksamhet samt privatiseringarna av ,statens produktion av skogsfrön och skogsplantor, statliga bolag privatiserades i syfte att bl.a. stärka konkurrensen ochminska sammanblandningen mellan ägare och lagstiftare. Viktiga reformervar också den nya lagen om offentlig upphandling och lagen om ingripandemot otillbörligt beteende vid offentlig upphandling, som riktar sig motkonkurrenssnedvridande beteenden från beställare inom stat, kommun ochlandsting. En helt ny konkurrenslag infördes.Möjligheterna att starta alternativ till den kommunala barnomsorgenökade, vilket ledde till en kraftig ökning av barnomsorg i privat regi. För-äldrar och elever fick möjlighet att välja skola genom friskolereformen.Ytterligare exempel på reformer som genomfördes eller beslutades under denförra mandatperioden är fri etableringsrätt för utlänningar och utländskaföretag i , enhetliga skatteregler för egenföretagare och aktiebolag,enklare registrering av aktiebolag och en mer flexibel arbetsrättslig lagstift-ning. En särskild avregleringsdelegation tillkallades med uppgift att driva påavregleringsarbetet och ta lämpliga initiativ till förändringar som stärkerkonkurrensen och ökar utrymmet för nyetableringar. Den socialdemokra-tiska regeringen lade ner avregleringsdelegationen efter valet 1994.3.2 Påskynda avregleringsarbetetAvregleringarnas betydelse för den framtida ekonomiska utvecklingenmåste betonas tydligare, precis som under den borgerligaregeringsperioden. Att främja konkurrens och förnyelse måste åter bli encentral del av näringspolitiken. Under den socialdemokratiska regeringenhar avregleringsarbetet tappat tempo. ligger långt efter det övrigaEuropa vad gäller regelförenklingar. , , ochDanmark är exempel på länder med ett mer gynnsamt företagarklimat.Det försteg hade vid regeringsskiftet , efter att den borgligaregeringen tillsatt Avregleringsdelegationen, tvärstannade när densocialdemokratiska regeringen upplöste gruppen och negligeradeförenklingsarbetet . hade kunnat vara ett föregångslandom inte regeringen schabblat bort tillfället för de svenskasmåföretagarna.Visserligen har det talats en hel del om att genomföra Småföretagar-delegationens förslag, men trots detta är många av förslagen ännu integenomförda. I stället har situationen förvärrats för företagarna genom att flernya regler införts och genom att beslutade avregleringar återställts.Arbetet med att slopa, förenkla eller förbättra reglerna för företagen bör nubedrivas med full kraft. Genomförandet av de förslagen i Småföretags-delegationens sju olika betänkanden brådskar. I följande avsnitt föreslår viförenklingar och förbättringar för företagen som bygger på förslagen i dessabetänkanden (SOU 1997:186, SOU 1998:64, SOU 1998:77, SOU 1998:92,SOU 1998:93 samt SOU 1998:94).4 Förslag4.1 Snabbare patentFrämjandet av innovationer är självfallet en viktig del av en politik förökad tillväxt. Många mindre företag skapas kring ett begränsat antalunika innovationer. är av stor betydelse för att skydda denunika innovationen som den utvecklas tekniskt ochkommersiellt. Detta har delvis tillgodosetts genom det samarbetsprojektPRV och RSV genomfört, men ytterligare, konkreta åtgärder behövs.4.2 Patentskydd för enklare uppfinningarLivscykeln för nya produkter blir allt kortare. I tolv av EU:s femtonmedlemsländer har man valt att möta behovet av ett snabbare, enklareoch billigare skydd för kortlivade produkter med ett särskiltbruksmönsterskydd. Det är, förutom , ochLuxemburg som valt att avstå från denna lösning. Ett enklare skydd föruppfinningar efter den modell som förordas i EU:s grönbokBruksmodellskydd (Com (95) 370 final, on the Protection ofUtility Models in the Single Market) bör utredas i Sverige.4.3 Inför enhetligt beräkningsunderlag för ersättningarna i deallmänna försäkringarnaDet finns ett beräkningsunderlag för sjukförsäkringen och ett annat förarbetsskadeförsäkringen. Om ett sjukfall klassas om till arbetsskadamåste göra om beräkningen, vilket ofta medför attföretagen belastas med frågor om t.ex. vilka kostnadsersättningar somutgivits.Reglerna bör ändras så att samma beräkningsunderlag används i bådaförsäkringarna.4.4 Klargör arbetsgivarens rehabiliteringsansvarArbetsgivarna har givits ett långtgående åtgärds- och kostnadsansvar förrehabilitering av anställda. Självfallet har arbetsgivaren störreförutsättningar än att upptäcka tecken på ohälsa hos deanställda. Arbetsgivaren kan också enklare se vilka förändringar som kangenomföras på arbetsplatsen för att underlätta den anställdes situation.Kompetensen i rehabiliteringsfrågor, som i hög grad dessutom är enresursfråga, är emellertid mycket ojämnt spridd bland arbetsgivarna. Det ärframför allt de mindre företagen som har svårt att upprätthålla underlag försärskilda tjänster inom företaget som handhar dessa frågor. De mindreföretagens begränsade möjligheter att hålla sig med särskild kompetens irehabiliteringsfrågor måste beaktas. Rehabiliteringsansvaret bör definieras påett sådant sätt att det upplevs som rättvist och skapar incitament, snarare änger ett godtyckligt utfall.4.5 Beskattning av tjänstebilar bör schabloniserasReglerna för förmånsbeskattning av tjänstebil ändrades vid årsskiftet1996/1997. uppskattades värdet av att den anställdesarbetsgivare betalade bil och drivmedel till ett schablonbelopp. ingårinte längre drivmedel i detta schablonbelopp. Den anställde är tvungenatt föra körjournal och specificera antal körda mil i tjänsten för att intetvingas skatta för bensinförmånen som för lön. tvingas ägna mycket tid åt att administrera dennaredovisning.En ny översyn bör genomföras för att granska den ökade tidsåtgångsom drabbar småföretagare med de nya reglerna. I detta sammanhang börkostnaden för denna byråkratisering också beaktas.4.6 Förenklad självdeklaration för egenföretagareNästan ingen av landets 700.000 egenföretagare klarar deklarationensjälv, utan tar hjälp. Problemen med självdeklarationen har samband medde krav som ställs på bokföring och bokslut.Reglerna för småföretagarnas redovisning, bokslut och deklaration börgöras så enkla att de flesta företagare kan klara sitt bokslut och sindeklaration utan kostsam hjälp utifrån. Frågan har bollats runt inom olikautredningar, men detta hjälper föga alla de företagare som tyngs av förlegaderegler.4.7 Slopa skattetilläggen för fel i momsredovisningenDen skattskyldige påförs skattetillägg vid fel i momsredovisningen, äveni de fall där staten inte förlorat pengar eller förlusten varit försumbar.Detta är mycket stötande och strider mot det allmänna rättsmedvetandet.Skattetillägg måste stå i rimlig proportion till statens förlust.Skattetillägg bör slopas helt i de fall periodiseringsfelen inte varit tillstatens nackdel eller är av försumbart belopp. Att en mildring skett utav dehöga avgifterna är ett steg i rätt riktning, men är inte nog.4.8 Förenkling av tullprocedurernaHarmoniseringen av svenska lagar och regler i tullfrågor med EU:sbestämmelser har lett till en mer komplex lagstiftning . Dettahar fått återverkningar för både näringslivet och tulladministrationen.Reglerna för tullprocedurerna bör förenklas i sådan omfattning att små-företag normalt kan klara sina tullärenden utan konsulthjälp. I avvaktan påatt det europeiska regelverket förenklas, bör undvika mer långt-gående anpassning av de nationella tullreglerna än den gällande EG-rättenkräver.4.9 Slopa avgifter och byråkrati kring den obligatoriskaventilationskontrollenVentilationskontroller kan utföras av flera olika sorters småföretag, bl.a.ventilationsföretag, som tillhandahåller tjänster såsom kontroll, juste-ring/trimning och rensning av ventilationssystem inklusive imkanaler. Idet fall ett sotningsföretag inte lämnat det förmånligaste anbudet vid enfastighetsägares upphandling av obligatorisk ventilationskontroll kan detändå totalt sett bli kostsammare för fastighetsägaren att inte väljasotningsföretaget. Skälet är att sotningsföretaget har möjlighet attkombinera arbetet med obligatorisk ventilationskontroll medsotningsuppgifterna. Sotningsföretag får i detta fall betydandekonkurrensfördelar på området för obligatorisk ventilationskontrollframför andra företag.En utredning bör tillsättas för att granska om företag som uppfyller kravenför certifiering på området för obligatorisk ventilationskontroll även skallkunna ges möjlighet att rensa och kontrollera imkanaler från brandsäkerhets-synpunkt. Kravet på registrering hos kommunen bör ses över och ersättas avett system med egenkontroll, där protokollet visas upp på anmodan.Utredningen bör pröva om tillsynsansvaret skall ligga hos kommunensbyggnadsinspektörer eller hos samt anlägga synpunkterpå hur en risk- och problemorienterad prioritering av tillsynsarbetet kanläggas upp. Endast i de fall protokoll saknas bör avgift utgå.4.10 Prövning av kompetens att drivaaffärsverksamhetKommunallagen reglerar kommunens kompetens, dvs. anger vadkommunen får ägna sig åt. Kommunallagens lokaliseringsprincip,självkostnadsprincip och likställighetsprincip utesluter i princip attverksamheten huvudsakligen inriktas på andra avnämare än invånarna ikommunen, liksom att huvuddelen av verksamheten drivs för att fåöverskott, liksom att man skulle kunna ta ut olika avgifter för sammatjänst av olika medborgare. Men så länge inget överklagande sker finnsknappast några begränsningar för den kommunala näringsverksamheten.Det är endast formella beslut i kommunala förvaltningar som omfattas avkommunallagens möjlighet till laglighetsprövning. När det gällerkommunens bolag betyder det att endast själva bolagsbildningen ochdess policyformuleringar, kapitaltillskott från kommunen, kommunenstecknande av borgen, liksom leveransavtal och övriga avtal mellanbolaget och kommunen, kan bli föremål för överklagande och prövningmot kommunallagens principer. De beslut som fattas i bolaget kansåledes inte överklagas till förvaltningsdomstol. Undantag finnsemellertid när det gäller utlämnande av handling, däroffentlighetsprincipen utsträckts till att omfatta bolag där en eller flerakommuner har ett bestämmande inflytande. Ändringar i bolagsordningenbör antas i kommunfullmäktige. Om bolaget avviker frånändamålsparagrafen i bolagsordningen kan detta förhållande emellertidinte prövas mot kommunallagen. Revisorernas förslag om ansvarsfrihetför bolagets styrelse behandlas på bolagsstämman. Denna regleras inte avkommunallagen utan i aktiebolagslagen. Kommunen kan emellertid hafattat beslut om direktiv till kommunens ombud på stämman. Detta beslutkan prövas i förvaltningsdomstol. Om kommunen avstått från att påpekaatt bolaget i sin verksamhet går utanför vad som angivits i bolagetsändamålsparagraf är det ett ickebeslut. Ickebeslut kan självfallet inteöverklagas. Inför bolagsstämman kan kommunfullmäktige utfärda ägar-direktiv. Detta beslut kan överklagas till förvaltningsdomstol. Års-berättelse och revisionsberättelse anmäls till kommunfullmäktige.Beslutet att godkänna anmälan kan inte prövas i förvaltningsdomstol.Tillskjutande av nytt aktiekapital är vanligtvis ett beslut som antas ikommunfullmäktige. Rätten att överklaga ett kommunalt beslut ärbegränsad till kommunens medborgare. Många kommuner menar attdetta är en viktig kommunalrättslig princip. Flera av näringslivetsorganisationer anser att rätten att klaga på en, ur kommunalrättsligsynpunkt, tveksam verksamhet inte som bör vara begränsadtill kommunens medlemmar. Detta fordrar sannolikt att kommunenskompetens även regleras i annan lag än kommunallagen - till exempelinom konkurrenslagstiftningen. Kritikerna menar att det måste finnasmöjlighet att få lagligheten i en viss redan pågående verksamhet prövad,inte bara lagligheten i ett visst beslut. Ofta finns det i kommunalverksamhet, oavsett om den drivs i bolags- eller förvaltningsform, hellerinte något kommunalt beslut som går att klaga på, även om verksamhetenstrider mot kommunallagens principer. Fullgoda möjligheter till prövningmåste finnas även vad beträffar verksamhet i hel- eller delägdakommunala bolag. saknas sådana möjligheter.Såväl fysiska som juridiska personers bör få rätt att överklaga beslut överkommungränserna samt möjlighet att få lagenligheten i en viss befintligverksamhet prövad. Medborgarnas möjligheter till laglighetsprövning avverksamhet som drivs av kommun, landsting eller kommunala bolag bördärför stärkas.Det bör vidare vara möjligt att överklaga verksamhet oavsett omverksamheten baseras på ett formellt beslut, och oavsett om verksamhetenbedrivs i ett kommunalt bolag eller i förvaltning. Regeringen bör snaraståterkomma till med lagförslag i enlighet med detta.4.11 Avreglera förordnandet av ordningsvakterBevakningsföretagen tillhör en bransch som expanderat kraftigt under desenaste årtiondena. har flera mindre bevakningsföretagetablerats. Företagen utför ett viktigt arbete för att förhindra brott ochupprätthålla ordning.Tillsynsmyndigheterna skall enligt lagen bedöma behovet av ordnings-vakter. Om behovet anses fyllt skall myndigheten inte ge ytterligare tillstånd.Behovsprövningen har ibland medfört problem för enskilda näringsutövare.En effekt av prövningen kan bli att företag som vinner en anbudstävling ombevakningstjänster inte kan åta sig uppdraget eller utvidga sin verksamhet,eftersom ytterligare tillstånd inte medges.Antalet ordningsvakter regleras bäst av efterfrågan på marknaden. Behovs-prövningen för ordningsvakter bör därför avskaffas. Det bör vidare räckamed att en statlig instans reglerar ordningsvakternas befogenheter ochutbildning samt i de enskilda fallen prövar om en person är lämplig ochuppfyller uppställda krav.4.12 Fritt val i barn- och ungdomstandvårdenPrincipen om fritt tandläkarval gäller för personer och ärreglerad i den allmänna tandvårdsförsäkringen. Men fortfarande nekasbarn och ungdomar i ett fritt tandläkarval. Det finns flera skälsom talar för en valfrihetsreform inom barn- och ungdomstandvården. Påen konferens om kvalitetsindikationer inom barn- och ungdomstandvård() konstaterade en bred expertis att ett fritt tandläkarvalär en prioriterad kvalitetsindikator.Konkurrensverket förordar i sin rapport inom tandvården ettfritt tandläkarval för barn och ungdomar. Det fria valet fungerar bra där detinförts.Det bör därför i tandvårdslagen införas en skyldighet för landstingen atterbjuda barn och ungdomar ett fritt tandläkarval.4.13 Serviceboende för funktionshindrade bör blikonkurrensneutraltSocialtjänstlagen ålägger kommunen att inrätta bostäder med särskildservice till funktionshindrade. Kommunen kan driva verksamheten i egenregi eller lägga ut den på entreprenad till ett privat företag.Socialstyrelsen uppställer kvalitetskrav som tillämpas vid länsstyrelsenstillsyn över verksamheten. Men olika regler gäller beroende på omverksamheten bedrivs av ett privat företag eller i regi. måste ansöka om tillstånd för att starta verksamheten.Det behöver inte kommunen göra. De kvalitetskrav som det privataföretaget måste uppfylla vid start, kan den kommunala verksamhetendröja med. Ett privat företag vars verksamhet inte håller erforderligkvalitet kan få sitt tillstånd indraget. verksamhet kanvisserligen kritiseras, men varken eller harbefogenhet att ålägga kommunen att leva upp till kvalitetskraven.Kommunens verksamhet kan antingen dröja med uppfyllandet av kraveneller rentav strunta i att uppfylla dem.Tillsynen över serviceboende för funktionshindrade bör med anledning avdetta ses över så att reglerna blir konkurrensneutrala.4.14 Avreglera biluthyrningenBiluthyrningsbranschen är relativt ung i och har vuxit snabbtunder . Den omfattande specialreglering somomgärdar biluthyrning kan reformeras eftersom förhållandena ibranschen är stabila och problemen är få. föreslår attnuvarande krav på tillstånd slopas för att i stället ersättas av ett krav påregistrering av verksamheten. Detta skulle underlätta för den som villetablera sig i näringen och ändå möjliggöra övervakning frånmyndigheternas sida.Ett förenklat registreringsförfarande för biluthyrning bör därför genom-föras.4.15 Marknadsanpassa regelsystemet för tolkningInvandringen har skapat behov av tolk- och översättningskompetens somkan medverka när myndigheter vill kommunicera med personer som harbristfälliga kunskaper i svenska. har denna kompetens byggts uppi offentlig regi. I takt med att verksamheten vuxit har emellertidutrymmet för privata företag ökat. Det är dock inte alltid sommyndigheter och kommuner anlitar dessa företag på lika villkor.Konkurrensverket anser att ett nytt och marknadsanpassat regelsystemför tolk- och översättningsverksamhet skulle underlätta etableringen avnya företag.Ett förslag till nytt och marknadsanpassat regelverk på området bör därförutarbetas.4.16 EU:s strukturfonderDet har framförts mycket kritik mot den svenska organisationen förgenomförande av EU:s strukturfondsprogram. Det har bl.a. ansetts varasplittrat och svåröverskådligt med både nationell och EU-dikteradstödpolitik. De nya strukturer som byggt upp för att hanterastrukturfondsprogrammen överlappar gamla strukturer. Detta ger fleraktörer att hålla reda på för småföretagen. Det finns dessutom mångaprogram med likartad eller överlappande verksamhet. Deövervakningskommittéer som inrättats har haft få inslag avsmåföretagare. Strukturfondspengarna går till dem som är bäst på attfylla i formulär och hitta rätt i regeldjungeln, inte till dem som har debästa projekten. Merparten av strukturfondspengarna har därför gått tillmer eller mindre offentliga aktörer. Eftersom småföretagen har dåligkunskap om målprogrammen och vilka typer av projekt som de är tänktaatt stödja är det svårt för enskilda företag att själva planera projekt.Istället blir det offentliga aktörer som försöker tänka ut projekt som detror att företag kan ha nytta av. Systemet är därför i stor utsträckningutbudsstyrt snarare än efterfrågestyrt. bör med anledning avkritiken reformera den svenska organisationen för genomförande avstrukturfondsprogrammen enligt följande: Samordna gamla nationellastödstrukturer med de nya som byggts upp för strukturfondsmedel.Information om strukturfonderna skall vara anpassad till småföretagensverklighet. Försök att få så många aktiva småföretagare som möjligtengagerade i strukturfondsarbetet. Personer med småföretagarerfarenhetborde engageras i informationsspridning, övervakningskommittéer ochannat. Småföretagares arbetsinsatser skall betalas och på andra sätt värderasbättre i strukturfondsarbetet.