mot · GM02U8 · 1999-03-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U8av m.fl. (kd)med anledning av skr. 1998/99:61 Framtid med . En svensk Asienstrategi inför 2000-talet.Sveriges deltagande i det internationella samarbetet för demokrati,säkerhet och utveckling får aldrig begränsas till vårt närområde och tillEuropa utan måste även ske globalt. I Öst-, Syd- och finnsflertalet av världens fattiga, här finns en svår ekonomisk kris och det ären region som också är svårt drabbad av både konflikter och andra kriser.Samtidigt finns här stora utvecklingsmöjligheter både politiskt ochekonomiskt, vilket också är en förutsättning för en långsiktig utveckling ipositiv riktning. Det är nu hög tid att se över svensk politik i denna del avvärlden.Kristdemokraterna välkomnar därför skrivelsen Framtid med -Förslag till en svensk Asienstrategi som redogör för en bred ansats tillsvensk strategi för , och inför 2000-talet.Denna ansats innebär att kontakter måste knytas inom alla samhällsområdenvia regering, politiker och myndigheter på olika nivåer, via näringsliv ochhandelspartner, folkrörelser och ideella organisationer, bistånds- ochkulturarbetare, akademiker, yrkesfolk och studerande, idrottsfolk och turisterm fl. Många av dessa kontakter kommer att ske med främjande och olikaformer av stöd från allmänna medel. Därför bör det ligga i allas intresse ochupplevas som allas ansvar att i sina kontakter delta i spridandet av respektenför de mänskliga rättigheterna och utvecklingen av demokratin.Benämningen "Asienstrategi" är däremot något vilseledande, eftersomstrategin bara omfattar från och österut. Det ärdärför angeläget att man vid tillämpningen av benämningen understryker dengeografiska avgränsningen, samt att breda strategier utarbetas även förövriga delar av Asien.I denna motion vill lyfta fram ett antal frågor där viantingen har en annan åsikt än regeringen eller där vi efterlyser förtydligan-den.1 FattigdomsbekämpningEn miljard människor eller tre fjärdedelar av världens fattiga lever iAsien. Mot den bakgrunden måste fattigdomsbekämpningen inta encentral roll i det internationella samarbetet med och i . Ur densynvinkeln vill vi kristdemokrater ifrågasätta det faktum att det svenskabiståndet till har halverats , detta trots att förutsättningarnaför att uppfylla det övergripande målet för utvecklingssamarbetet, attminska fattigdomen i världen, har visat sig bättre i än i andra delarav världen. Större satsningar krävs även för att uppnå OECD-ländernasmål att halvera antalet fattiga i världen . Genom en störrebiståndsram, något länge efterlyst och motionerat om,kan de svenska satsningarna öka utan att det går ut överutvecklingssamarbetet i övriga delar av världen.Vi anser också att fattigdomsbekämpning i bör få en större tyngd idet gemensamma europeiska utvecklingssamarbete som drivs genom EU.Kristdemokraterna kommer att vara drivande för att så sker. Tillsammansmed likasinnade länder som och kan vi även verka för enhögre biståndsnivå i övriga EU-länder i syfte att vi tillsammans närmar ossFN-målet om en biståndsnivå på av BNP.Det svenska utvecklingssamarbetet kan och bör även ske bilateralt, i ettutökat samarbete med några av de som har relativt starkekonomi, till exempel och Sydkorea.I skrivelsen redogörs för vikten av reformer och uppbyggnad avinstitutioner för fattigdomsbekämpningen. delar synen attreformer krävs inom ett antal samhällsområden. Däremot anser vi, tillskillnad från regeringen, att begränsade resurser inte kan användastill allt. I skrivelsen framförs att ska bygga upp en kapacitet för attmedverka i reformer och uppbyggnad inom så gott som alla samhälls-sektorer. menar att utvecklingssamarbete börkoncentrera sig till de områden vi kan bäst och att en tydlig arbetsfördelningmåste ske inom EU och givarsamfundet i övrigt så att dubbelarbete undviks.Genom att fokusera på vissa områden bör också ha en bättre chansatt finna sin nisch och därmed spela en viktig roll.2 DemokratiutvecklingUppbyggnaden och utvecklingen av demokratiska institutioner ochrättssamhälle måste spela en central roll i utvecklingssamarbetet. Detgäller även i enpartistater men det måste ske med stor försiktighet. Vimåste ställa krav på att få följa utvecklingen av hur dessa institutionerbyggs upp och utvecklas och hur de kunskaper vi söker förmedlaanvänds. menar att vi i ett sådant samarbete måsteställa krav på öppenhet och möjlighet att utvärdera den utveckling somföljer på våra insatser. Som exempel har följderna av den utbildning, somskett av administrativa chefer inom rättsväsendet via i , kritiserats av kinesiska människorättskämpar i exil. Vitar inte ställning till om kritiken är befogad eller obefogad. En frågainställer sig dock. Har utvärdering av utbildningens effekter irättsväsendet skett och hur har den i så fall gått till?I länder som och görs ständigt allvarliga övertramp när detgäller de mänskliga rättigheterna. Bistånd som är riktat till staten, regionalaeller lokala tjänstemän och myndigheter kan alltid ifrågasättas i dessa stater.Utvecklingssamarbetet består numera ofta av institutionsuppbyggnad ochutveckling och riktar sig då ofta till myndigheter. mot-sätter sig inte detta men menar att ifrågasättandet av övertrampen när detgäller de mänskliga rättigheterna måste vara tydligt och klart. Kurser ochutbildning för dessa länders tjänstemän måste tala klarspråk med tydligaexempel ur ländernas aktuella verklighet. De utbildningsansvariga måste hapå sitt ansvar att driva människorättsfrågor och vara grundligt utbildade fördetta. I utbildningen bör också människorättsorganisationer som väl kännerförhållandena i dessa länder få delta.I de fall det är omöjligt att få till stånd ett öppet och förtroendefulltsamarbete med regering och myndigheter i dessa länder, och där manbedömer att ett sådant samarbete skulle göra mer skada än nytta beträffandeutvecklingen av respekten för mänskliga rättigheter, bör biståndet huvud-sakligen gå via enskilda organisationer.3 Det civila samhälletVi delar regeringens uppfattning att det civila samhället har en avgörandebetydelse för ökad respekt för mänskliga rättigheter och demokratinsutveckling. I och övriga nordiska länder kan betydelsen för dendemokratiska utvecklingen av framväxten av folkrörelserna inteöverskattas. växte frikyrkorna ochnykterhetsrörelsen fram, som hjälpte människor att ta personligt ochsamhälleligt ansvar och att göra sin röst hörd. I deras spår följderösträttsrörelsen och fackföreningsrörelsen i början av 1900-talet.Folkrörelserna har också varit vägledande närdet gäller det internationella engagemanget. Genom missionsverksamhetupprättades förbindelser mellan församlingar i och samhällen iAfrika och , kontakter som är levande . Folkrörelserna och deideella organisationernas engagemang kan och bör även spela en storroll i kontakterna med människor i . Detta gäller både i utvecklings-samarbetet och i utvecklingen av demokrati och respekten för de mänskligarättigheterna. Det är därför angeläget att dessa rörelser legitimeras i Asien.För att det ska kunna ske måste och det internationella samfundetbetona det civila samhällets betydelse för utveckling. Svenska politiker påalla nivåer bör i sina kontakter med politiker och myndigheter i asiatiskaländer betona folkrörelsernas betydelse för utveckling.4 MiljöNär en så befolkningsrik del av världen som expanderar måstemiljöhänsyn utgöra en viktig del av den ekonomiska utvecklingen.Följderna kan annars bli katastrofala inte bara i regionen utan ävenglobalt. dör 66 000 personer av luftföroreningar barai . Fordonstrafiken är ett stort bekymmer som ökar allt eftersomekonomin expanderar. Några andra akuta och allvarliga problem iregionen är vattenföroreningar och vattenbrist, avfallshantering ochskogsavverkning. De stora skogsbränderna i , som leddetill omfattande hälsoproblem och även dödsfall samt innebar storaekonomiska kostnader, berodde på markröjning genom bränning. Storaarealer av jordbruksmark förstörs och eroderar genom dålig skötsel samtintensiva och olämpliga jordbruksmetoder.Genom den snabba asiatiska industrialiseringen har miljöproblemenaccentuerats och accelererat. Det sker ett viktigt internationellt samarbete föratt förbättra miljön och miljöpolitiken i , men inte tillräckligt för attvända den negativa utvecklingen. Utvecklingssamarbetet får inte begränsastill att ställa krav på länderna i utveckling - vi måste också ställa stora kravpå oss själva och föregå med gott exempel. Svenska Naturskyddsföreningenhar påpekat att internationellt finansierade energiprojekt i , till vilkaäven svenska biståndsmedel använts, bland annat syftar till byggandet av nyakolkraftverk och leder till nya utsläpp av miljardtals ton koldioxid. SNFpekar också på att stora naturresurser i utnyttjas för miljöskadligaverksamheter som räkodling och oljepalmsplantager för export till industri-länder.5 Handel och direktinvesteringarKristdemokraterna inser betydelsen av ett frihandelsvänligare ochEU för en positiv utveckling av våra handelsförbindelser och delar synenatt bör verka för detta i , EU och WTO. Det finns tydligadrag av protektionism i form av tullkvoter och antidumpingåtgärder iEU:s handelspolitik gentemot . Det finns dock en rad hinder ävenåt motsatt håll. Förutom ovan nämnda hinder märks i flera asiatiskaländer mer indirekta hinder som omständliga procedurer, avvikandeproduktstandarder m.m.Kunskapsspridning om och det svenska samhället är utan tvivelviktigt. Det är också väsentligt för alla som vill utveckla ett långsiktigtsamarbete med att skaffa sig djupgående kunskaper om olika folk ochderas språk och kulturer. I detta sammanhang anser vi det värdefullt med enkontinuitet på de beskickningar i de länder i där vi har representation.Med tanke på den stora kulturklyftan och de avsevärda språksvårigheternanär det gäller , krävs än i mer närliggande länder för att få endjup kännedom om landet, dess folk och förhållanden. Längre perioder iambassadtjänst i dessa länder skulle säkert bidra till vidare och djuparekunskaper, som kunde komma dem till del som är beroende av att ta olikakontakter i landet.Ambassaderna, konsulaten och handelskontoren har en viktig uppgift i attfrämja företagsinvesteringar. Vi ser det som positivt att de debiteringar somtas ut av ambassader för att bistå företag återförs till utlandsmyndigheter förfrämjandeinsatser. Det har av flera remissinstanser framkommit att desvenska beskickningarna i har bristande resurser. Debiteringen fårdock inte vara så hög att den leder till att svenska företag missgynnas ikonkurrensen med utländska företag. bedömer att andraländers ambassader tar ut en väsentligt lägre avgift för företagsassistens ände svenska. Vi anser därför att det svenska avgiftssystemet bör utvärderas urkonkurrenssynpunkt. Låga avgifter är speciellt nödvändiga för små företag,som annars inte har råd att tillgodogöra sig dessa tjänster.Vi ställer oss positiva till den rådgivande grupp som knutits till Utrikes-departementets enhet för och och förutsätter att någonrepresentant för de mindre företagen finns med i denna grupp.Exportrådet, , , och nätverksbyggande mellan de olikafrämjande handels- och näringslivsorganisationerna är viktigt liksom kon-takter med dessa nätverk och stat och myndigheter. harlänge motionerat om att projektexportsekretariatet ska få större resurser ochvi noterar med glädje att sekretariatet nu fått vidgat mandat och störreresurser. Vi anser att det har en viktig funktion att fylla och vill därför attdetföljs upp om huruvida resurserna även fortsättningsvis svarar mot behovet,speciellt i den mån förväntningar om kraftigt växande svensk export tillAsien blir en realitet.Kristdemokraterna ser positivt på att resurserna utökats för bevakning avatt får en rimlig marknadsandel av den multilaterala upphandlingenoch av multilateralt finansierade projekt, samt att projektbevakartjänsterinrättats på flera håll i världen. Att detta leder till ett önskat resultatmåstenoga följas och utvärderas. I den mån kapacitet saknas för att bevaka ävenvad som händer inom den privata sektorn i när det gäller projekt-exportmarknaden måste denna kapacitet byggas upp. Vi anser det angelägetatt regeringen utvecklar de nya stödformer man talar om för att identifieraoch utveckla förslag till lämpliga bärkraftiga projekt, där även småföretagkan delta.Vi ser slutligen positivt på de stora möjligheter som finns att sprida svenskprojektexport i miljö- och miljötekniksammanhang. En annan framtids-marknad är den asiatiska infrastrukturen, som enligt behöverbyggas ut med inom en tioårsperiod.6 Fred och säkerhetAsien är en otrygg del av världen. 140 mellanstatliga och internakonflikter är olösta i regionen, vilket är en starkt återhållande faktor påekonomi- och demokratiutveckling. I många konflikter respekteras intede mänskliga rättigheterna. Det är de svagaste samhällsgrupperna somdrabbas hårdast. Även om det finns initiativ till en regionalsäkerhetspolitik präglas situationen snarare av maktbalans ochalliansbyggande än av gemensamt förebyggande åtgärder. Gränsfrågor,religiös fundamentalism, överbefolkning som orsakar migration ochetniska motsättningar är några av de osäkerhetsfaktorer som bidrar till ettständigt överhängande hot. Att förebygga dessa hot utgör den kanskeallra viktigaste åtgärden för en positiv ekonomisk och politisk utvecklingi . Det måste konsekvent betonas i svensk utrikespolitik, bådebilateralt och i samarbetet inom FN, ASEM och EU.7 VietnamSverige har ett särskilt ansvar när det gäller utvecklingen i pågrund av sina nära och goda förbindelser med landet. Enligt skrivelsenåtnjuter en avsevärd goodwill på grund av långvarigt stöd bådepolitiskt och i form av bistånd. Även om reformer har skett, saknasmycket i demokratiseringsprocessen. Enpartistaten består med allaåtföljande problem för oppositionella. De grundläggande fri- ochrättigheterna skyddas inte.Enligt mening skulle lämpa sig utomordent-ligt väl för ett oberoende gransknings- och utvärderingsuppdrag. Hur har detpolitiska stödet utformats? Har det bidragit till demokratiutveckling? Om deninte skett i större utsträckning, vad beror det på? Hur har biståndet utformats?Har det varit inriktat på att hävda mänskliga rättigheter? Varför har inte entydligare utveckling mot ett samhälle där de mänskliga rättigheterna respek-teras skett? vill föreslå en sådan oberoende utvärdering.Skrivelsen talar om ett gott utgångsläge för fortsatt och fördjupat samarbete.Vi måste dock kunna se ett tydligt resultat på de prioriterade områden somdemokrati och mänskliga rättigheter utgör i vårt utvecklingssamarbete.8 KinaEn beskrivning görs när det gäller folkrörelser och ideella organisationeri i allmänhet. Förhållandena ter sig mycket olika i skilda länder.När det gäller nämns att man knappast kan tala om helt friståendeorganisationer utan snarare halvstatliga eller halvfrivilliga. Det civilasamhället växer - trots statens kluvna inställning - fram. I dettasammanhang kan man nämna de stora husförsamlingsrörelserna, somvägrar att underordna sig den av staten registrerade och styrda TreSjälvrörelsen. Detta ses naturligtvis inte med blida ögon av stat ochmyndigheter, som har stora svårigheter att utöva kontroll.I maj 1997 samlades åtta ledande pastorer i för olikahusförsamlingsrörelser för att tala sig samman och eventuellt bilda ettnätverk. Detta ledde till att de arresterades. Vid andra tillfällen harhundratalsledare arresterats. Verksamheten anses illegal men växer ändå mycket starkt.Både Tre Självkyrkan och den "underjordiska" kyrkan i i ännu högregrad har vuxit lavinartat . Man har talat om entillväxt från ca 1 miljon vid revolutionen till mellan 35-50 miljoner i slutetav 80-talet. De flesta anses finnas i den underjordiska kyrkan. I ett län,Yenling i , uppgav regeringsorganet att av befolk-ningen var kristna. Denna tillväxt av en del av det civila samhället kommersäkert att inverka på utvecklingen i samhället, förhoppningsvis i demokrati-serande riktning. Frågan är om vi i vårt utvecklingssamarbete via mot-svarande eller liknande svenska organisationer skulle kunna ha ett inflytan-de? Skulle vi kunna inverka på stat och myndigheter för att få dem att förståatt dessa rörelser - i stället för att betraktas som samhällsomstörtande -skulle kunna ses som en positiv kraft i samhällsutvecklingen. Vi skulle på såsätt bidra till att motverka trakasserier, fängelse och arbetsläger för männi-skor som bara begär att få samlas och fritt utöva sin religion. Vi skullemöjligen också frigöra krafter som skulle kunna användas betydligt merpositivt.9 NordkoreaSvältkatastrofen i har antagit stora proportioner. Häromdagennämndes att tre miljoner kan ha svultit ihjäl. Ändå är det ganska tyst omvad som sker i landet. har ett särskilt ansvar genom att vi somenda EU-land har diplomatisk representation i landet och fullgörskyddsuppdrag för flera länder. spelar en viss roll genomenskilda organisationer som verkar humanitärt i landet. FN har vädjat omhjälp vid fem tillfällen. bör undersöka om något mer kan görasför att komma befolkningen till hjälp och för att klargöra om hjälpen gårtill befolkningen och inte stannar hos militären, som det ryktats om. Vikan inte stillatigande åse hur miljontals människor svälter ihjäl. Viefterlyser en humanitär undersökningsgrupp från FN. Visserligen finnsFN:s livsmedelsprogram, WFP, på plats men det vore önskvärt med enmer centralt underställd undersökningsgrupp med ett vidare och tydligaremandat att granska vilken hjälp som behövs och i vilken mån den hjälpsom nu ges når fram.10 TaiwanSkrivelsen redogör för den officiella svenska inställningen. I vissaavseenden får dock den formalistiska inställningen orimligakonsekvenser. har utvecklats mycket positivt när det gällerdemokrati, mänskliga rättigheter och sociala reformer och är ett exempelför andra länder i . Låt oss utnyttja detta genom ett brett samarbetemed på alla de områden där det är möjligt. bör hittavägar att samverka med i utvecklingssamarbete med andraasiatiska länder. föreslår att tillsammans medTaiwan studerar hur så stora framsteg kunnat ske så snabbt i närdet gäller respekten för mänskliga rättigheter och demokrati. Dessa rönbör sedan kunna användas i gemensamt utvecklingssamarbete.11 Hemställan11 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett utökat bistånd till genom enstörre biståndsram,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att gemensamt med vissa asiatiska ländermed en relativt stark ekonomi driva utvecklingssamarbete medett tredje asiatiskt land,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att koncentrera Sverigesutvecklingssamarbete i till ett mindre antal sektorer,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krav på öppenhet och utvärdering iinstitutionsuppbyggande samarbete i enpartistater,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om deltagande av representanter förmänniskorättsorganisationer i utbildning för tjänstemän ominstitutionsuppbyggnad,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bistånd i vissa fall huvudsakligen bör gåvia enskilda organisationer,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att legitimera folkrörelser och ideellaorganisationer,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om i ambassadtjänst,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utvärdering av det svenskaavgiftssystemet för stöd till svenska företag,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om representation från småföretag i denrådgivande grupp som knutits till enhetför och ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bevakning i projektexportsyfte av denprivata sektorn i ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en oberoende granskning och utvärderingav det svenska utvecklingssamarbetet i ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökad hjälp till den nordkoreanskabefolkningen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att sända en humanitärundersökningsgrupp från FN till ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samarbete med Taiwan.Stockholm den 24 mars 1999Ingrid ()()()()()()()()()()()()Gotab, 1999