mot · GM02Fi17 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi17av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1998/99:100 ekonomiska vårproposition1 InledningMänniskovärdet är större än penningvärdet. Därför är den ekonomiskapolitikens avgörande problem, arbetslösheten, något som går långt utöverdet ekonomiska. Eget jobb betyder egen inkomst och det ger egen makt.Att vara beroende av bidrag innebär att man i sin egen vardag ärberoende av andras regler. Den som är arbetslös är inte fri. Att knäckamassarbetslösheten är därför en av de viktigaste frihetsrefomerna. För attlyckas med det krävs en rad systemförändringar.Vi skisserar därför i denna motion en skattereform, en socialförsäkrings-reform, arbetsmarknadsreformer, förbättringar och förenklingar för före-tagandet. Avregleringar av produkt- och konsumentmarknaderna, utbildningoch kompetensutveckling, en rationell energipolitik och EMU-medlemskapär ytterligare viktiga byggstenar i en politik för jobb och företagande.De välståndsbildande krafterna måste vårdas. Fler jobb och ökad tillväxtger större välstånd. Tillväxt ger oss bättre förutsättningar för att genomföraangelägna satsningar. Det som ska fördelas måste först skapas. Vi visarvägen till en värdigare vård, och hur vi får mer valuta för skattepengarna ikommuner och landsting.Också i given ekonomisk situation handlar det om att välja vad man anservara viktigt och vi föreslår här reformer för ökad rättvisa såsom höjt bistånd,återställd änkepension, förbättringar för personer med handikapp, läke-medelsreform med oförändrat högkostnadsskydd samt en ytterligare satsningpå naturvården.Sverige kan bättre!Sverige har nått budgetbalans och sysselsättningen ökar. Men en radallvarliga samhällsproblem kvarstår. har drygt 400 000 färremänniskor jobb än . Annat, som den socialasegregationen, inte bara kvarstår utan växer. Det är mot denna bakgrundvi är förvånade över att Socialdemokraterna tycks vara så nöjda och talarom att det som behövs är "business as usual".Sverige behöver något helt annat än den handlingsförlamning som nuråder. behöver mera "business" och mindre "usual". För oss framstår"business as usual" mer som ett hot än som ett löfte. Det är nu vi harchansen. Det är nu vi kan ändra villkor, förändra stela strukturer och skapastörre förutsättningar för människor till jobb och egen försörjning. Vi villinte hanka oss fram med halvbra resultat.Vi är inte nöjda förrän människor som vill kan få ett arbete.Vi är inte nöjda förrän den växande segregationen har brutits.Vi är inte nöjda förrän människor som behöver vård kan få det.Vi är inte nöjda förrän skolan kan fylla sin uppgift.Vi är inte nöjda förrän börjar stiga i välståndsligan.Vi är inte nöjda förrän företagsflykten från har hejdats.Vi upprörs när vi ser den bristande solidaritet och medmänsklighet sompräglar olika politiska förslag i spåren av den misslyckade tillväxtpolitiken,som den kraftiga nedskärningen av u-landshjälpen, försämringar för långtids-sjuka och krav från Socialdemokraterna i att handikapp-reformen ska rivas upp.Vi är övertygade: kan bättre!Regeringens politik och trovärdighet har havererat. Löftet om halveradöppen arbetslöshet har varit grundbulten isocialdemokratisk agitation. Vi hade velat ha ett mer ambitiöst mål, ettmål som inte lika lätt kan manipuleras statistiskt. Men det framgår avregeringens egna tabeller att inte ens detta mål kommer att nås. För attdet skulle nås krävs tillväxtåtgärder. Men de blockeras av regeringenstillväxtfientliga samarbetspartners. Tongivande socialdemokrater, somMargot och , har valt att lämna regeringen. Visstvalde väljarna rödgrön röra. Men de valde trots allt inte detta. Vi menaratt sammanbrottet i regeringsarbetet talar för att väljarna borde få gå tillvalurnorna på nytt och i ett extraval än en gång ta ställning till depolitiska alternativen.Vi tror att det skulle resultera i att fick en ny, mer tillväxtinriktadregering. skulle i en sådan regering stå både för en tydligtillväxtpolitik och en solidaritet med dem som behöver stöd.Vi förordar en ny kurs för . I denna motion beskrivs därför denpolitik vi vill föra från regeringsställning efter ett nyval. Undantagsvis kannaturligtvis delar plockas ut och genom beslut i förbättra denrödgröna politik som förs, men i huvudsak gäller att detta är en helhetsom inte låter sig förena med den huvudinriktning som gäller.Vi beskriver i denna motion de förslag till strukturförändringar sombehövs för att få fart på tillväxten. måste ta sig upp på en högretillväxtbana, säg i intervallet 3,istället för de 2-2,5procentdär vi alltför ofta hamnar.Vi beskriver i denna motion den skattereform som vi tycker att depågående skattesamtalen bör leda fram till.Vi beskriver i denna motion hur vi genom besparingar och skatte-sänkningar och strukturreformer gör statsbudgeten mindre konjunkturkänsligoch mer slagtålig. Det ger oss mer politisk makt i och mer trygghetför medborgarna. Med vår hantering av budgetramar blir skattekvot ochutgiftskvot drygt en procentenhet lägre än Socialdemokraternaräknar med, för därefter att fortsätta sjunka snabbare. Detta i kombinationmed reformer på arbetsmarknad och av socialförsäkringar gör oss betydligtbättre rustade för dåliga tider.Vi beskriver i denna motion de strukturförändringar som behövs för attmedborgarna ska få mer valuta för sina skattepengar.Vi beskriver i denna motion de anslagsförändringar som krävs för att vissautsatta grupper - handikappade, änkor, fattiga människor i , långtids-sjuka - ska få större rättvisa.Till de förändringar som vi, trots allt, vill fortsätta genomföra tillsammansmed Socialdemokraterna hör naturligtvis pensionsreformen. Vi känner ettstarkt engagemang för att den verkligen genomförs. Socialdemokraterna harännu inte kunnat presentera lösningar på de förslag de själva fått igenomredan våren 1998. Vi framför i denna motion ett förslag till lösning av densista delen av avgiftsväxlingen i pensionssystemet.Vi föreslår införande av ett förvärvsavdrag med en omfattningpå första året. Drygt hälften av den summan skullekompensera den överenskomna höjningen av egenavgiften - någon typ avsådan kompensation har förutsatts i pensionsförhandlingarna. Denandra delen - knappt hälften av den angivna summan - kan ses sominledningen till den successivt växande inkomstskattesänkningen för låg- ochmedelinkomsttagare som diskuterats i skattesamtalen och som vi anser ärangelägen att kunna få med i en skattereform. Erfarenheterna av dennamodell för skattesänkning är i huvudsak goda. Förutom den omedelbarapositiva effekten att människors ekonomiska marginaler ökar, man får heltenkelt mer över på sin lön, så kan det på någon sikt antas ha effekten attantalet jobb ökar och antalet människor som ser att det lönar sig att arbetaväxer.Vi vill diskutera denna idé i såväl pensionsarbetsgruppen som i skatte-samtalen.2 Vår visionVi vill att ska bli ett land där människor kan försörja sig självaoch därigenom kunna bestämma själva över sina liv och sin vardag. Vivill att ska bli ett land där det riktigt viktiga av de offentligaåtagandena både kan betalas och skötas bra. Vi vill att ska bli ettland där människorna, inte systemen, är det viktigaste.För oss liberaler är målet för politiken att skapa möjligheter för människor.Det är den enskilda människan som är viktig. Varje tid har sina problem, sinutveckling och därmed sina politiska lösningar. När tiderna förändras måstegivetvis systemen ändras. Det som en gång byggdes upp till skydd förmänniskor kan i en annan tid ha förvandlats till hinder. Det som en gång varett bra stöd för den enskilde kan ha övergått till att bli något som mesthindrar.Regeringen berömmer sig av att ha sanerat statsfinanserna. Det är bra,även om det enligt vår uppfattning har skett på ett sådant sätt attjobbtillväxten begränsas. slår man sig mer eller mindre till ro,handlingsförlamningen är total och långbänkarna oändligt många. Det ärsäkert fullt möjligt att regera vidare, med hjälp av en halvbra konjunkturytterligare öka sysselsättningen något och hålla budgetsaldot. Men det skerdå till priset av fortsatt orimligt många människor utanför arbetsmarknaden,med fortsatt hög konjunkturkänslighet i statsfinanserna, med fortsatt trängdprivatekonomi för de flesta människor. Vi kan fortsätta hanka oss fram.Det finns en stor outnyttjad potiential för tillväxt. Den finns i stora ochsmå företag, i organisationer och förvaltningar. Men först och främst finnsden hos enskilda människor. Om deras skaparkraft kan frigöras blir Sverigeett mänskligare och rikare land.Sverige låg på delad tredjeplats i den internationellavälståndsligan. Sakta men säkert har andra länder gått om. I de nyligenavslutade förhandlingarna om den framtida EU-budgeten och medlems-avgiften framhöll de svenska förhandlarna något som sällan annars nämns,nämligen att vi numera är bland EU:s fattigaste länder. Endast ,och ligger efter. Det märker vi svenskar när vi numera reserpå kontinenten. Enligt beräkningar är svenskarna nu på artonde plats inomOECD när man räknar hur långt BNP per capita räcker att köpa för. Detta ärbland annat följden av att inte alla som skulle kunna är med och skapar. Medfler människor i arbete stiger det individuella välståndet såväl som detgemensamma.Vi föreslår en lång rad förändringar av skatter, regler och arbetsformersom gäller villkoren för att starta, driva och expandera företag. Vi villuppmuntra entreprenörsanda och skapa flera jobb. Vi föreslår en lång radförändringar inom utbildningsväsendet - från förskola till forskning medkompetensutveckling i yrkeslivet någonstans emellan i syfte att skapamöjligheter att växa både som nation och individer. Vi föreslår en lång radförändringar i de villkor som gäller oss var och en beträffande social-försäkringar, individuella möjligheter till studier - inklusive studiestödet -arbetsmarknadsutbildning i syfte att ge oss alla bättre ekonomiska förut-sättningar då vi studerar, anstränger oss och tar utmaningar. Vi föreslår enrad förändringar av skatterna för att det måste löna sig att arbeta, spara ochtarisker.Vi gör det för att vi ser framför oss att kan bli annorlunda. Mångamänniskor har alltför lite att själva säga till om i sina liv. Alltför mångamänniskor har sina möjligheter beskurna av hinder, hinder som kan rivaseller överbryggas. Vi är övertygade om att våra förslag leder till ett Sverigemed mera utveckling, välstånd och möjligheter för oss var och en. EttSverige där vi har råd och ork att verkligen ge stöd till dem som bäst behöverdet för att få en dräglig vardag och mera självbestämmande. Ett därsolidaritet inte är ett ord i historieböckerna utan har en levande innebörd.Vi liberaler tror inte på något färdigbyggt samhälle, tvärtom. Det är vårövertygelse att människor skapar sin framtid här och . Vi vill ändå försökavisa hur vi tror vardagen på några punkter skulle förändras i om våraförslag fick gehör.Vi vill sänka arbetsgivaravgifterna (skatten på arbetet!) med fem procent-enheter i den privata tjänstesektorn och införa en rejäl skattereduktion på dehushållsnära tjänsterna. Tillsammans räknar vi med att enbart dessaskattesänkningar skapar förutsättningar för minst 100 000 nya jobb i denprivata tjänstesektorn. Detta är försiktigt räknat. Med en högre tillväxt, våraövriga skattesänkningar och strukturreformer på arbetsmarknaden till-kommer många fler jobb.Enligt Handelns utredningsinstitut () betyder utflyttning av ett huvud-kontor för ett företag med 1 000 anställda att 1 500 jobb försvinner, iföretaget men framförallt hos dess underleverantörer. Omvänt betyder detgivetvis lika mycket om en fusion innebär att huvudkontoret hamnar iSverige.Med vår politik skulle målet om 80 procents sysselsättning 2004 kunnanås. I så fall får vi mer än i minskade utgifter förarbetslösheten. Kommunernas kostnad för socialbidrag var 1998 ca 11,5miljarder kronor, lågt räknat utgör 1/3 av dessa direkta bidrag till människorsom är arbetslösa. Uppskattningsvis skulle ca 50 000 hushåll därmed slippasocialbidrag och kommunerna skulle avlastas isocialbidrag, pengar som i stället kan användas för vård och skola.BNP skulle växa med ytterligare fram till dess. Detskulle ge oss möjligheten att - allt annat lika när det gäller statens utgifter-kunna sänka skatten med eller kommunalskatten medca . Det ger en vanlig sjuksköterska ca mer i plånbokenpå . Med fler skattebetalare istället för höga skatter skapar vi förut-sättningar för att långsiktigt säkra finansiering av växande behov inomäldreomsorgen, säkra stödet till personliga assistenter eller bygga utförskolan så att alla barn kan få en deltidsplats i pedagogisk verksamhet.Således krävs en dynamisk ekonomisk utveckling för att skapa förut-sättningar för en god ekonomisk bas för vård och skola. De välstånds-bildande krafterna måste vårdas för att välståndet ska växa, det välstånd somsedan på olika sätt ska fördelas måste först skapas.Och när nästa lågkonjunktur sveper in behöver vi inte parera med panik-neddragningar i biståndet och dyrare medicin för gamla och sjuka, eller medhöjda inkomstskatter eller sänkta barnbidrag utan vi står på en säkrarestatsfinansiell grund. Det ger mer makt för den svenska politiken och det förutsägbarhet för enskilda människor, något som även det förstärker vårindividuella frihet och trygghet i tillvaron.En utveckling i siffror och aggregerade termer är ett sätt att visa på vilkamöjligheter som ligger framför oss med en annan politik. Ett annat sätt är attförsöka visa vilka förändringar i några enskilda människors vardag som kanuppstå:Sverige 2004Hannah, 19, känner framtidstro och optimism när hon nu tillsammansmed kamraterna i förortsgymnasiet förbereder avslutningsfesten. Tillhösten ska hon börja högskolan, men först väntar sommarjobb på fastersrestaurang. Familjen har kommit från ett land långt borta där språket ärett helt annat och de flesta släktingar och även föräldrarna varit utan jobbi åratal men har mycket ändrats. Gymnasieskolan satsade påkärnämnena och blev godkänd. När barntillägget återinfördes ivuxenstudiestödet kunde mamma äntligen börja på komvux, hon hade juingen a-kassa och var därför inte välkommen på . Utanbarntillägg gick ekonomin för familjen inte ihop. Pappa, som "gått på soc" och känt sig överflödig och utanför i det nya landet, kundeäntligen komma igång med sitt reparationsföretag för hushållsmaskiner,tänk här i är folk så opraktiska, i det gamla landet lärde man sigatt få maskiner att hålla . Men inte förrän microlånen och deförenklade reglerna för småföretagare kom blev det möjligt attförverkliga drömmen om en egen verkstad i hyreshusets bottenvåning.Och så faster - den nya kommunledningen och de sänkta skatterna förtjänsteföretagare gjorde att faster, som alltid lagat mat för sin stora familjoch släkt, nu fick entreprenaden på mat till äldreboendet, vilket gjorde attfasters restaurang blev en dröm som gick i uppfyllelse!Berit, 54, hade inte haft ett jobb och livet kändesomänskligt. blev övertalig när kommunen skulle spara ochkontoristerna fick gå först. förstod egentligen varför, medpersondatorer och e-post hade det mesta av hennes uppgifter försvunnit.Men förstod aldrig varför hon inte kunde få prova på att lära sigmer, datorerna hade ju inte kommit ramlande från himlen somöverraskning utan utvecklingen hade ju pågått . "Ärjag obildbar och en belastning på arbetsmarknaden" tänkte , svaretblev nej. när ungarna flugit ur boet tänkte hon att tiden kommit för attförverkliga det hon drömt om när de var små och varken tid eller pengarräckte - ett företag som planerar inköpen, handlar, veckostädar ochhämtar barnen hos familjer som har svårt att hinna allt.För det krävs kunskap om hushållning och social kompetens, förmåga attplanera. Efter en kurs i bokföring, personalfrågor och lite annat samtkartläggning av marknaden var redo och växer hennes firmamed flera anställda. De förenklade reglerna, den nya synen på kvinnorsentreprenörskap och framförallt de sänkta skatterna på hushållsnäratjänster gjorde det möjligt. arbetar inte bara , utan 5 andrakvinnor och 2 män i hennes företag, "Rent samvete". De flesta vartidigare arbetslösa, några hade socialbidrag. "Lågproduktivt - pyttsan,"tänker , med sina nya ekonomikunskaper har hon räknat ut att utanskattereduktionen skulle de behöva vara sex gånger mer produktiva änsina kunder för att vara lönsamma, nu räcker det med såproduktiva.Sven-Håkan, 54, sitter i sitt kontor och tittar ut över . Förnågra år sedan hade de nästan bestämt sig för att flytta både huvudkontoroch forskning till , tillverkningen till . Men med den nyaliberala regimen i landet kom framtidstron och optimismen tillbaka förföretagandet. Visst betydde det en del att dubbelbeskattning avaktieutdelningar och värnskatt togs bort men viktigast var att man förstodatt slagit in på en ny kurs. "Förbättringarna kommer pö om pö,det är OK för oss för nu kan vi lita på att riktningen är den rätta" tänkteSven-Christer när han knyter slipsen för att gå till påöverläggning med näringsministern. "vet jag ju att hon verkligenlyssnar både på oss och på de små företagen, och jag har lärt mig mycketom villkoren i andra delar av samhället i den dialog vi nu har." Samtalenleder numera till avtryck både i regeringens politik och syn påföretagande. Visst går det bra att betala ganska höga skatter, det är viktigtatt skolan och vården måste fungera för att företaget ska fungera. Ocheftersom flera huvudkontor från sammanslagna koncerner numera ocksåhamnar i har många nya jobb tillkommit den vägen.2.1 Hela ska växaVi vill att människor ska få större möjligheter att forma sina liv och sinvardag, finna försörjning och sysselsättning och möjlighet att leva ochutvecklas efter egna önskemål i gemenskap med andra människor. Dettamåste gälla oss alla, oavsett kön, ålder och bakgrund. Så är det inte idag.Kvinnor och män har inte samma möjligheter till makt och ansvar, till attförverkliga sina livsdrömmar. Klyftorna växer i våra storstäder, mellancity och förort, mellan välbärgade områden och invandrartätabetongförorter. Klyftorna växer mellan stad och landsbygd, mellan norroch söder, mellan avfolkningsbygd och tillväxtregion. Detta ärbakgrunden för liberal jämställdhetspolitik såväl som liberalregionalpolitik eller integrationspolitik.Vi vill förbättra villkoren för jobb och företagande, utveckling och servicerunt om i vårt land. Med bättre företagsklimat, lägre skatter särskilt itjänstesektorn, avregleringar och bättre villkor för kombinationsverksamheterökar möjligheterna till jobb och företagande, grunden för den egnaförsörjningen och för ett levande lokalt näringsliv. Många branscher ochnäringar har alla förutsättningar att kunna växa på landsbygden om hinderrivs och möjligheterna ökar. IT-satsningar, högre utbildning, vägar och ökadframkomlighet, demokratiutveckling med brutna offentligamonopol även inom skola, vård och äldreomsorg är bara några exempelutanför den rena näringspolitiken som bejakar en lokal utveckling påmänniskors egna villkor, efter egna önskemål och möjligheter. Vi tycker detär dags att gå från lokaliseringspolitik och bidragstänkande till en mobilise-ringspolitik och ett möjlighetstänkande.Hindren och känslan av utanförskap är likartade förmänniskor i avfolkningsbygd och människor i betongförort. Vi ser ingenmotsättning mellan stad och land, utan vi ser en ökad möjlighet i samverkandär vi kan lära av varandra och dra nytta av varandras fördelar.Storstadsregionerna konkurrerar i de flesta fall inte med mindre orter iSverige om näringslivet, utan med andra storstadsregioner i . En godtillväxt i storstaden är draghjälp för övriga delar av landet. Alla förlorar påom vi sätter hämsko på storstadsregionerna. Däremot måste de villkor somidag medför att de konkurrensfördelar som finns inte på långt när uppvägerkonkurrensnackdelar i form av dåligt kundunderlag, långa avstånd, brist påkringliggande infrastruktur etc. vill riva hinder och skapamöjligheter för människor såväl i glesbygd som i storstadens utsatta förorter.Att låta människor själva bestämma, häva människors vanmakt ochutanförskap är den stora utmaningen och uppgiften. Vi måste se till att gemänniskan makten i sitt eget liv genom jobb, egen försörjning, chans att haett avgörande inflytande över skola, äldreomsorg, boende etc för den egnafamiljen. En lång rad förändringar krävs, såsom avreglering av bostads-marknaden, avskaffande av offentliga monopol och möjlighet att både väljamellan olika alternativ och kunna välja att utöva ett inflytande. En satsningpå bra villkor för jobb, särskilt i tjänstesektorn, förenklingar och ennäringspolitik även för förorten samt en kraftfull satsning på förskola ochskola i utsatta områden är de allra viktigaste områdena för en offensiv liberalintegrationspolitik.Genom att ge individerna mer makt att bestämma över sina egna liv, få denbästa utbildningen och ge en näringspolitik för flera jobb kan viskapa en bättre integration än genom aldrig så många uppifrån kommandebidragsprojekt.2.2 JämställdhetEfter med liberalt jämställdhetspolitiskt arbete har mycketförändrats. Kvinnor är myndiga, har rösträtt, rätt att arbeta även som giftaoch kan välja vilket yrke som helst. Män har rätt till föräldraledighet.Men ändå återstår mycket att göra.Kvinnor och män har inte samma möjligheter vare sig till makten,pengarna eller barnen. Kvinnor och män har inte möjlighet att forma sinaegna liv efter egna önskemål och drömmar utan hindras ständigt av fördomaroch förväntningar på grund av vilket kön de tillhör. Liberal feminism handlari grunden om just detta; att se att kvinnor har mindre makt och vilja göranågot åt det.Lönediskrimineringen är den mest uppenbara och spridda formen avkönsdiskriminering som lever kvar. Att avskaffa de löneskillnader som barakan förklaras av kön framstår därför, vid sidan av insatser för att radikaltminska våldet mot kvinnor, som den viktigaste uppgiften i jämställdhets-politiken.Kvinnomaktsutredningen slog fast att den offentliga sektorn exploaterarkvinnor. I praktiken råder det en monopolsituation inom stora delar av denoffentligt finansierade sektorn, vilket pressar ner lönenivåerna. Det råder ettslags näringsförbud i de sektorer där traditionellt kvinnor har erfarenhet ochkompetens. Skall lönerna bli mer rättvisande krävs att anställda i vård ochskola får ta del av den dynamik som ligger i att de får fler arbetsgivare attvälja mellan. liberalerna vill bryta dessa offentliga de facto-monopol.För att öka möjligheterna för kvinnor och män att dela ansvaret både påjobbet och i familjen är det viktigt med ett rikt utbud av hushållstjänster.Dessutom arbetar en stor grupp (mest kvinnor) svart utan pensions- ellersjukpenningrättigheter. Det är inte acceptabelt. Det finns en stor potential förjobb och vi vill därför införa en rejäl skattereduktion för hushållsnäratjänster.Sedan regeringen sänkte ersättningen i föräldraförsäkringen har andelenmän som tar vara på sin föräldraledighet minskat. Pappor tar bara ut 11procent av föräldrapenningen. tog 137 750 män ut i genomsnitt27 dagar - att jämföra med att 286 882 kvinnor var mammalediga i snitt 113dagar. Året före, 1997, tog män ut knappt 4 miljoner dagars föräldraledighet- kvinnor tog ut drygt 34 miljoner! Vi vet att det ojämna ansvaret när barnenär små är en av huvudförklaringarna till att kvinnor halkar efter lönemässigt.Detta är inget man kan prata bort. vill återinföra höjdersättningsnivå för pappamånaden till och anslår därför ca 150miljoner kronor extra till föräldraförsäkringen.Många av våra förslag har tillkommit just för att vi ser livet med genus-glasögonen på. Vi föreslår exempelvis slopad sambeskattning av förmögen-het, så att kvinnor och män betalar sin skatt efter inte bara egen inkomst utanegna besparingar. Vi föreslår barntillägg i vuxenstudiestödet, som gör attmånga fler kvinnor har råd och möjlighet att komplettera sin grund- ochgymnasieutbildning. Vi föreslår förbättringar i rättshjälpen, något som främstkommer att gynna kvinnor i civilprocesser (t ex vårdnadstvist).2.3 En liberal miljöpolitikFörvaltarskapstanken är liberalernas utgångspunkt imiljöarbetet.