mot · GM02Fi15 · 1999-04-29 00:00:00 — Därför avvisar regeringens aviserade skatt påbiodrivmedel.Utgiftsområdets ram bör utökas med för och2001 och med år 2002.Utgiftsområde 21 EnergiUtgiftsområdet omfattar bl.a. energiforskning och energitekniskutveckling, investeringsbidrag samt stöd för eleffektivisering ochminskad elanvändning.Kristdemokraterna anser att kärnkraften ska avvecklas, men i takt med attförnybara energislag kan fasas in. Forskning och utveckling av alternativaenergislag är således ett viktigt inslag i energipolitiken, bl.a. annat för attundvika uppbyggnad av fossilgasanvändning. Det energipolitiska program-met har inte visat sig vara framgångsrikt i varje del, tvärtom har regeringenlöpande tvingats korrigera delprogram som inte visat sig ge förväntad effekt.Mot denna bakgrund kan anslaget minskas med 200 miljoner under vart ochett av de kommande tre åren.Utgiftsområde 22 KommunikationerUtgiftsområdet omfattar väg- och banhållning, vägtrafik, järnvägstrafik,sjöfart, luftfart, postbefordran, telekommunikationer och övergripandeIT-frågor.Kristdemokraterna anser att tillväxt är beroende av godatransporter. I vårpropositionen skriver regeringen att "ett väl underhållet väg-och järnvägsnät med hög trafiksäkerhet är nödvändigt för att skapa godaförutsättningar för näringsliv och boende i hela ". Trots detta villregeringen göra stora nedskärningar på vägunderhållet. För att nollvisionenska ha någon substans krävs att de farligaste vägsträckorna byggs om tillfyrfilig väg med mittbarriär. vill utöver regeringensförslag beträffande vägunderhåll anslå , 100miljoner kronor för och . Dettafinansieras delvis genom en omfördelning inom ramen.Regeringen begär bemyndigande att besluta om nödvändiga förändringar iPostgirots verksamhet. Vi anser att det tredje handlingsalternativet somskisseras - en försäljning av Postgirot - är den väg man bör välja.Sammantaget bör utgiftsramen för ökas med ,för med och för med 110 miljonerkronor.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarUtgiftsområdena omfattar verksamheterna jordbruk, fiske,trädgårdsnäring, rennäring, djurskydd, djurhälsovård, livsmedelsfrågor,skogsnäring samt högre utbildning och forskning som rör vård ochnyttjande av biologiska naturresurser.Kristdemokraternas jordbrukspolitik syftar till fortsatt användning avåkermarken för livsmedelsproduktion. Förutsättningarna för jordbruket skavara lika konkurrensvillkor med omvärlden och därför ska skatter ochavgifter på el- och eldningsolja, diesel samt handelsgödsel harmoniseras medövriga EU-länder, i linje med förslagen i den så kallade livsmedelsstrategi för . Detta är en förutsättning föratt jordbruket ska finnas kvar som basnäring i hela landet och möjliggör fulltutnyttjande av befintliga EU-ersättningar. En lättnad av skatteryggsäckenkommer också trädgårdsnäringen till godo.En ökad satsning på exportfrämjande åtgärder är ytterligare ett sätt attstärka den svenska livsmedelsnäringen. Att staten ska bära kostnader förkartavgifter och djurdatabas samt genomföra avsevärda förenklingar avjordbruksbyråkratin är andra kristdemokratiska förslag. Norrlandsjordbruketsutsatta situation måste också leda till extra åtgärder. Skogsbruket får medKristdemokraternas förslag en rejäl förstärkning genom de kalkningsinsatsersom redovisats under utgiftsområde 20.Regeringen bör återkomma till med förslag om hur manska implementera förhandlingsresultatet av Agenda 2000 i den svenskajordbrukspolitiken.Sammantaget innebär vårt budgetförslag med sänkta skatter och ökadesatsningar på jordbruket ett nettotillskott för näringen med ca 1,5 miljarderkronor.För utgiftsområdet innebär det att ramen utökas med 100 miljoner kronorför , 2001 och 2002.Utgiftsområde 24 NäringslivUtgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur,konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel,export- och investeringsfrämjande samt konsumentfrågor.Inriktningen av näringspolitik vilar på kunskapen omatt arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att individer, familjeroch företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabilaregler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggradenför välfärd. De nya jobben skapas när enskilda människor finner detmödan värd att starta eller vidareutveckla ett företag.Det sammantagna näringsklimatet skapas genom skatte-, energi-, arbets-marknads- och näringspolitiken, tillsammans med den övergripande ekono-miska politiken och måste inriktas på att identifiera och undanröja existeran-de hinder för startande och utvecklande av företag. För att förbättra förut-sättningarna för företagsamheten har den av regeringen tillsatta Små-företagsdelegationen presenterat 71 förslag, vilka har legat på departementeti . Få av dem har blivit verkliga och regeringen skjuter återigenupp presentationen av konkreta förslag till nästa budgetproposition.Bland de hinder som fortfarande kvarstår för företagarna är blandannat den stela arbetsrättslagstiftningen, det krångel som omgärdar före-tagandet, dubbelbeskattningen av riskkapital, brister i utbildningssystemetoch inte minst skattereglerna för den privata tjänstesektorn.Regeringen föreslår att anslaget för Småföretagsutveckling ökas med 12miljoner, vilket ligger väl i linje med vad vi Kristdemokrater föreslagittidigare. Det krävs radikala satsningar och förenklingar för företagare, mendet som regeringen lägger fram i vårpropositionen är långt ifrån vad somutlovades av näringsministern , när det gäller att uppnå ettföretagsvänligt klimat i . Det som behövs är att den ekonomiskapolitiken ger stabila och goda villkor för tillväxten av företag ochetablerandet av nya företag.Beträffande regeringens anslag på satsningar på anser viatt detta förslag för utökat företagsstöd bör avvisas av . Krist-demokraterna förespråkar generella åtgärder för att förbättra företagsklimateti landet istället för riktade stödåtgärder till vissa företag och till vissaregioner.Ramen för utgiftsområdet kan minskas med år och år 2001.Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerUtgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner ochlandsting.Kristdemokraterna anser att regeringens ytterligare satsning på kommun-sektorn är bra, eftersom den innebär att delar av de resurser som tidigarereducerats med den socialdemokratiska politiken återförs. Regeringenssatsning i form av ökade statsbidrag betyder emellertid inte så mycket förkommunernas handlingsutrymme. Regeringens tillskott ska ju främstanvändas för att införa maxtaxa och underlätta införandet av det nyakostnadsutjämningssystemet.Kristdemokraterna anser att kommunsektorn behöver ett tillskott utöver demedel regeringen anslår för att täcka reformkostnader. Tillskottet bör vara1,, och 1 miljardkronor år 2002.Kristdemokraterna föreslår också i denna motion en rad åtgärder som fårekonomiska konsekvenser för kommunsektorn. Dessa effekter regleras ienlighet med finansieringsprincipen, vilket innebär att ramen för utgifts-området sammantaget minskar. Se avsnitt 6 i denna motion för en utförligareredovisning av de effekter som påverkar kommunsektorn.Ramen för utgiftsområdet kan sammantaget minskas med 75 miljonerkronor , och år2002.Utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m.Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden ochoförutsedda utgifter. ingår även Riksgäldskontoretsprovisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning.Kristdemokraterna föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag underden kommande perioden med netto 10, 20 respektive 30 miljarder kronormer än det regeringen räknar med, vilket minskar upplåningsbehovet jämförtmed regeringens politik. Det förbättrade saldo som därvid uppstår påstatsbudgeten innebär lägre statsskuld och därmed lägre räntekostnader förstatsskuldens hantering. Den positiva ränteeffekten till följd av detta gör attramen enligt regeringens redovisade känslighetskalkyler kan minskas med0,och åren därefter med 0,5 respektive 1,5miljarder kronor. Vid utförsäljningstillfället förutsätts utförsäljningen göraspå ett sådant sätt att den netto inbringar de ovan angivna beloppen efter detatt den framtida avkastning som staten eventuellt går miste om i de fall ensådan finns inräknad i budgeten är avräknad.Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med 100 miljonerkronor , och år2002.Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenKristdemokraterna föreslår, av lätt insedda skäl, ingen förändring avramen för detta utgiftsområde. I en särskild motion för utgiftsområdet harKristdemokraterna i samband med budgetbehandling hösten1998 redovisat den principiella hållning anser attSverige bör ha när det gäller den svenska medlemsavgiftens storlek i EU:s långsiktiga budgetarbete.Kristdemokraterna anser att det av antagna målet för densvenska EU-budgetpolitiken behöver kompletteras. Den nuvarande målsätt-ningen innebär bl.a. att ska verka för en effektiv och återhållsambudgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att ska verka för enförbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. Någotmål om att andel av EU:s budget borde minska har inte antagits.10.2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenÅlderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar från ochmed endast inkomstbaserade ålderspensionsförmåner.Kristdemokraterna står som ett av fem partier bakom denpensionsuppgörelse om det nya pensionssystemet som träffats ochbeslutats i . Därmed har vi inte någraändringsförslag vad avser det nya pensionssystemet.10.3 BudgeteringsmarginalenRegeringen föreslår en budgeteringsmarginal på förår 2000 och 16,1 respektive för år 2001 och 2002.Till skillnad från alla tidigare propositioner som behandlat frågan ombudgeteringsmarginalen inom ramen för den nya budgetprocessen skriverregeringen nu öppet: Vad gäller de därpå följande åren [2001 och 2002]skall budgeteringsmarginalen även omfatta utrymmen för framtidareformer på budgetens utgiftssida.Kristdemokraterna menar att detta är en helt felaktig användning avbudgeteringsmarginalen, som strider mot alla de intentioner regeringen självangivit i tidigare propositioner. Budgeteringsmarginalen ska enbart vara enbuffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar, samtden osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit.Regeringen har tyvärr budgeterat med en alldeles för snäv marginal förinnevarande år och . Ursprungligen var dessa marginaler mertilltagna, men genom utgiftsreformer har de successivt knaprats av. Detta hartvingat regeringen till de panikartade åtgärder som endast diffust redovisats ivårpropositionen för att klara årets utgiftstak.10.4 Utgiftstak för statenI de ovanstående tre avsnitten har vi redogjort för våra förslag tillpreliminär fördelning av ramar per utgiftsområde , attvi står bakom det regeringen föreslår vad gäller ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten samt vår syn på budgeteringsmarginalen.Kristdemokraternas totala nettoförändring på utgiftsområden (exklusivestatsskuldräntorna) gör att utgiftstaket för bör vara 13 miljarderkronor lägre än vad regeringen föreslagit, lägre för 2001och lägre för . Det statliga utgiftstaket bördärmed fastställas till , år2001 och år 2002.Tabell 9.1 Preliminär fördelning på utgiftsområden år 2000 till 2002Förändringar i förhållande till regeringens preliminära förslag till ramarMiljoner kronorTabell 15: (Utgiftsområde 2000 2001 2002 )* Tillskottet till kommunsektorn är , 1,4 miljarderår och år 2002.10.5 Utgiftstak för den offentliga sektornUtgiftstaket för den offentliga sektorn består av summan av det statligautgiftstaket och den beräknade kommunala utgiftsnivån med avdrag förinterna transaktioner mellan stat och kommun. Kombinationen avKristdemokraternas förslag till lägre utgiftstak för staten och ett störreutrymme för kommunsektorn ger en nettoförändring av det offentligautgiftstaket med -, -år2001 och -. De interna transaktionerna mellanstat och kommun antas netto vara oförändrade i förhållande tillregeringens förslag.Kristdemokraternas förslag till utgiftstak för den offentliga sektornredovisas på total nivå i tabell 9.2.Tabell 9.2 Utgiftstak för den offentliga sektornMiljarder kronorTabell 16: (2000 2001 2002 )Anm. Procent av BNP utifrån regeringens prognos i vårpropositionen. Beloppen äravrundade och summerar inte.11 Hemställan11 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som förordas i motionen (avsnitt 4),2. att fastställer målet för det finansiella sparandet i denoffentliga sektorn till av bruttonationalprodukten för åren2000-2002 (avsnitt 7.1),3. att fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålders-pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten för till 748miljarder kronor, för till och för år2002 till (avsnitt 9.4),4. att godkänner den preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden som riktlinjeför regeringens budgetarbete (avsnitt 9.1),5. att godkänner beräkningen av de offentliga utgifternaför (avsnitt 9.5),6. att avslår regeringens förslag till ändring i lagen(1994:1052) om statlig fastighetsskatt,7. att godkänner de skatte- och inkomstförändringar somföreslås i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete(avsnitt 5.1, 5.2 och 8.1),8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att energiskatt inte skall tas ut påbiodrivmedel,9. att hos regeringen begär förslag till införande av ettmarginellt sysselsättningsstöd i enlighet med vad som anförts imotionen (avsnitt 4.3.1),10. att till anslaget B 6 Funktionen Hälso- och sjukvårdm.m. 6) för anvisar 2 500 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således ,11. att till anslaget B 3 Funktionen Befolkningsskyddoch räddningstjänst (utg.omr. 6) för anvisar2 mindre än vad regeringen föreslagit eller således964 ,12. att till anslaget K 1 Stöd till trossamfund (utg.omr.17) för anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således ,13. att till anslaget L 1 Bidrag till folkbildningen(utg.omr. 17) i vad avser bidrag till facklig utbildning anvisar mindre än vad regeringenföreslagit eller således 2 507 405 000 kr.Stockholm den 29 april 1999Alf ()()()()()()()()()Gotab, 1999