mot · GN02Ub294 · 1999-10-05 00:00:00 — För andra eleverkan det vara lämpligt att sprida ut skoltiden så att fyra veckodagartillbringas på en arbetsplats och en femte i skolan.Företagen/arbetsplatsen bör som i t ex få ersättning motsvarandekommunens kostnad för yrkesutbildningen , somlärlingen under det tredje och fjärde året ges ersättning från arbetsplatsen irelation till den insats som lärlingen gör i produktionen. Därmed skulle ettantal ekonomiska frågetecken för såväl företagen som för den enskildeundanröjas. Utbildningen bör avslutas med ett gesällprov och leda till ettyrkesdiplom eller en yrkesexamen. Kravet på högskolebehörighet bör slopas.Det som här anförts om införandet av en lärlingsutbildning medyrkesexamen bör som sin mening ge regeringen till känna.6.6 Kraftfulla åtgärder mot skolketI fler och fler kommuner är skolket ett växande problem. Men detdiskuteras mycket lite av ansvariga skolpolitiker. har ingensamlad bild av problemet. sammanställde i valrörelsenuppgifter från några kommuner. De uppgifterna gav en nedslående bild.Många lärare anser att den ogiltiga frånvaron nu är så stor att det är svårtatt bedriva en ordnad undervisning.Det måste vara en mycket tydlig signal från såväl lärare, skolledare sompolitiker att skolan inte är ett "öppet hus" där man kan komma och gå somman vill. Närvarokravet måste hävdas, självfallet också när det berör enskolform som i sig är frivillig, som gymnasieskolan, och när det berör eleversom uppnått myndighetsåldern. I skolan ska bedrivas undervisning vilketförutsätter närvaro av eleverna.Det saknas kraftfulla åtgärder mot det tilltagande skolket i gymnasie-skolan. Den enda konkreta åtgärden som finns med i propositionen är attutvecklingssamtalen skall bli obligatoriska. Vi menar att skolor med storaskolkproblem måste genomföra särskilda program för att komma åtproblemen.Ett handlingsprogram mot skolk kan innehålla en rad åtgärder. En vittspridd insikt är att skolket ökar om och när en elev känner sig otillfredsställdmed sina studieresultat. Därför måste stödinsatserna för elever som kommitefter bli större. Extra undervisning , eftermiddagar och helgerhar tillkommit på vissa håll för att hjälpa elever som inte klarat kraven förgymnasiet. Det är bra. Men de insatserna borde komma mycket tidigare.Skolan bör se till att det finns resurser, ibland i form av speciallärare, somkan ge extra hjälp åt elever som behöver, t ex stödundervisning och läxläs-ningshjälp.Själva arbetet med ett handlingsprogram mot skolk kan ibland i sig vara endel av lösningen på problemet. Arbetet inleds med frågan: Varför skolkar såmånga elever? Svaren kan ge nyttiga diskussioner om problem i skolan, somdet kan finnas anledning att åtgärda inom eller utom ramen för ett anti-skolkprogram. Nästa fråga blir: Vilka regler ska egentligen gälla? I dendiskussionen kan det visa sig att inblandade elever, föräldrar, lärare ochskolledning har olika uppfattning. Även vissa lärare ger ibland uttryck föruppfattningen att det är ogörligt att sätta press på myndiga människor att gåtill skolan om de inte själva vill. Erfarenheten säger dock att det går att nårelativt bred konsensus om att skolket är ett problem som måste minskas.Andra frågor blir då: Hur skall reglerna upprätthållas? Och hur viktigt är detatt de upprätthålls?På vissa håll där man lokalt tagit itu med skolkproblemen har goda resultatuppnåtts. Exempel på en åtgärd som uppges ha givit positivt resultat är attvarje månad skicka rapporter till hemmen om elevernas frånvaro.Från skolledarhåll efterlyses ibland möjligheter att vidta mer långtgåendeåtgärder. Det ifrågasätts t ex om en elev som är frånvarande från huvuddelenav lektionerna skall få studiebidrag. Möjligheten att ange ogiltig frånvaro påde betyg som ges vid terminsslutet eller när en gymnasiekurs är avslutad harockså diskuterats. Regeringen bör överväga om gällande regler förbetygssättning bör ändras så att det blir möjligt att ange ogiltig frånvaro påtermins- och kursbetyg.6.7 IT och datorerAtt alldeles för många elever saknar tillgång till datorer och IT innebären stor risk för att eleverna delas in i ett A- och ett B-lag där några hartillgång till datorer och IT i hemmet, medan andra inte har sammamöjligheter. Alla elever borde därför få tillgång till dator och en e-postadress i skolan. Datorer är ett effektivt hjälpmedel för elever medsärskilda behov, exempelvis läs- och skrivsvårigheter.6.8 Inrätta en entreprenörsutbildningSvensk skola har varit dålig på att ta till vara den blivande entreprenören- företagaren. Det är viktigt att skolan tar till vara dessa elevers behov.På gymnasiet bör man inom ramen för de nationella programmen finnalösningar som skapar större förståelse bland elever om företagandetsvillkor. Det kan betyda att kommuner startar företagarprogram eller attlärlingsutbildning startas med inriktning mot företagande.Fler och fler ungdomar kan tänka sig att starta eget företag. Det är enenorm potential som måste tas till vara. Det är viktigt att man redan i skolanskapar medvetande om företagandets villkor.Folkpartiet föreslår att det inrättas ett företagarprogram i gymnasieskolan.Genom att unga människor får utlopp för egna idéer och samarbetar medföretagare i regionen kan vi få en mycket attraktiv och kvalificeradgymnasieutbildning. I företagarprogrammet bör ingå kärnämnen somsvenska, engelska och matematik, samt redovisning, affärsjuridik ochmarknadsföring etc. Ett företagarprogram skulle förbättra många ungdomarssituation på den framtida arbetsmarknaden. Rent allmänt bör skolan ocharbetslivet förbättra sitt samarbete.7 Skolan som arbetsplatsSkolan är största arbetsplats. Trots att svenska skolelever frånårskurs 1 omfattas av arbetsmiljölagen, så har brister i skolanavslöjats både när det gäller den fysiska och den psykosocialaarbetsmiljön. Det växande antalet allergier till följd av osund miljö är ettproblem. Buller ett annat. Våld och mobbning ett tredje. På skolgårdarnainträffar många olyckor och tillbud. För är det självklart attäven elever och lärare skall ha en arbetsplats som uppfyller kraven på enacceptabel arbetsmiljö. Regeringens bedömning av hur arbetet medskolans värdegrund skall utföras saknar ett medvetande om att skolanmåste ställa tydliga krav på alla som vistas i skolan. Brott som begås iskolan skall polisanmälas, närvaroplikt skall gälla även i gymnasieskolanoch bruk av alkohol, narkotika och tobak inte accepteras.7.1 HälsofostranI skolan har elevvårdsresurserna minskat som behoven blivitstörre. Det finns flera indikatorer på att ett växande antal barn ochungdomar drabbas av en rad problem som mobbning, upplevelser av hotom våld och misshandel i hemmet. Astma och andra allergiska tillståndökar. Alltfler elever lider av ätstörningar. Det är skrämmande attungdomar har självmordstankar och att någon begår självmord.Det är också en allvarlig signal att alltfler ungdomar prövar droger ochalkohol och att alltfler begår brott.Sex- och samlevnadsundervisningen i skolan har i stort sett varitframgångsrik men måste utvecklas vidare. Varje oönskad graviditet är en förmycket. Ingen årskull får gå miste om denna undervisning och det är viktigtatt den inte utsätts för några nedskärningar i av knappa resurser. Vianser att hälsofostran, ett ämne som inrymmer både sex- ochsamlevnadsundervisning, kost samt motion (lek och idrott) och informationom alkohol, narkotika och tobak () måste spela en viktig roll i skolan.Folkpartiet ser med allvar på att tillgängligheten när det gäller alkohol ochnarkotika tycks ha ökat. Informationen om alkohol, narkotika och tobakmåste göras mer effektiv. Undersökningar visar att både rök- ochalkoholdebuten sker allt längre ned i åldrarna. Dessutom tycks den negativaattityden till narkotika ha luckrats upp hos en del ungdomar. Det ärnödvändigt att kampen mot alkohol, narkotika och tobak intensifieras.Folkpartiet efterlyser därför en nationell handlingsplan för hur kampen motungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak skall intensifieras.8 JämställdhetFör att skolan skall kunna bli jämställd måste undervisningen planerasefter de olika krav som flickor och pojkar ställer. I all undervisning måsteläraren därmed utgå ifrån såväl flickornas som pojkarnas vardag,verklighet och olika uttryckssätt. Det betyder att de exempel somanvänds, de övningar och tillämpningar som görs måste hämtas mycketmer från flickornas värld. Pedagogik och metodik måste anpassas så attsåväl flickor som pojkar kan intressera sig och aktivt ta del avundervisningen.9 Både fordonstekniker och svensklärare skall fåvara entreprenörerI dag får endast undervisning i yrkesämnen läggas ut på entreprenad.Folkpartiet liberalerna anser att denna begränsning är omotiverad. Omdet finns tydliga krav på lärarkompetens och undervisningens kvalitetfinns det ingen anledning att begränsa entreprenadmöjligheten tillyrkesämnen. Det borde vara möjligt för en kommun att t. ex. beställaundervisning med en särskild pedagogisk profil i språk ellernaturvetenskap av lärarkooperativ eller andra privata anordnare.10 Inrätta en nationell skolinspektionSverige behöver en nationell skolinspektion för att kraftigt stärka statensutvärdering och uppföljning av skolans resultat. Detta har visat signödvändigt efter den olyckligt genomförda kommunaliseringen avskolan. Att kommunaliseringen misslyckats beror på att staten intevarit tydlig i sina mål, men ännu mer på att statensutvärderingsinstrument är otillräckliga.Enligt är det fel att är den myndighet som bådeskall vara rådgivande organ till kommunerna i utbildningsfrågor, ochsamtidigt vara den instans som skall följa upp kvaliteten i skolan. Det är enmycket svår uppgift att vara stödjande och rådgivande mot denman kritiskt skall granska och kontrollera. För en tydligare uppföljningföreslår en uppdelning av de uppgifter som ligger hosSkolverket. behåller sin stödjande och rådgivande roll och sinautvecklingsuppgifter. tillskapas en ny myndighet för att stärkastatens roll i utvärderingen av skolans resultat - en nationell skolinspektion.Nationella skolinspektionen skall granska kvaliteten i såväl kommunalasom fristående skolor, säkerställa likvärdighet i bedömningen av nationellaprov och det nationella betygssystemet. Nationella skolinspektionen skallockså vara den myndighet som utfärdar respektive drar in denlärarlegitimation som föreslår inrättas.11 Bättre möjligheter till utlandsstudierVi lever i en alltmer internationaliserad värld. Det ställer stora krav påfrämst språkkunskaper, men också på kunskaper om andra länder ochkulturer som erfarenheten av ett studieår utomlands ger. Den framtidaarbetsmarknaden ställer högre krav på de anställdas språkkunskaper ochkännedom om andra länder och regioner . anser attskolan har ett ansvar för att möta den nya, mer internationaliserade,tidens skiftande behov. Med förbättrade möjligheter till elevbyten (sominte bara ger svenska elever möjlighet att studera utomlands, utan ocksåberikar de svenska skolorna med elever från andra länder och kulturer),satsningar på informationsteknik i skolan, utökade möjligheter för eleveratt läsa språk och en internationellt gångbar studentexamen villFolkpartiet ge alla elever en bättre möjlighet att möta ettinternationaliserat samhälle. Vi är positiva till en utveckling där alltflergymnasieskolor erbjuder International Baccalaureate (IB-utbildning).11.1 Svenska skolor i utlandetFler och fler svenskar arbetar utomlands. Det är viktigt att de har tillgångtill svensk grund- och gymnasieskola för sina barn. I finnsomfattande modersmålsundervisning för invandrarbarn. Den utgår fråninsikten att människor fungerar bättre om de också får utveckla det språksom talas i hemmet. Tvåspråkigheten är en tillgång i . De svenskabarn som bor utomlands bör ses som en framtida resurs för Sverige.Folkpartiet vill därför anslå ytterligare på anslag A 12Bidrag till svensk undervisning i utlandet, utgiftsområde 16.12 Fristående skolorInget är viktigare för att ge människor jämlika livschanser än en skoladär alla har goda möjligheter att utvecklas. En liberal skolpolitik utgårfrån den enskilda elevens behov och dennas valfrihet är etthonnörsbegrepp. Vissa elever föredrar fristående skolor framförkommunala och friskolor utgör därför ett viktigt komplement. Föräldraroch elever skall kunna välja mellan offentliga och enskilda förskolor.Mer mångfald inom utbildningsväsendet behövs även för att stimulerakvalitet och pedagogisk utveckling. De enskilda alternativen behöver blibetydligt fler och de skall kunna konkurrera med de offentliga skolorna påekonomiskt lika villkor.Den socialdemokratiska regeringen har tillsammans med bl a Miljöpartietgenomfört försämringar för friskolorna genom att införa möjligheten till ettkommunalt godtycke; det råder olika villkor för friskolor i olika delar avlandet. Detta minskar valfriheten och mångfalden. Istället för att skapa enlikriktad skola borde satsningar genomföras så att valfriheten ochmångfalden i utbildningen ökar. Intresset för utbildningar i fristående skolorär mycket stort. Särskilt intressant är att flera skolor lyckats locka mångasökande till utbildningar som i den kommunala skolan är mindreeftertraktade. Dessa skolor har ofta nya idéer som de förmår förverkliga ochlyckas inte sällan med pedagogisk förnyelse.Intresset för gymnasieutbildningar i fristående skolor är mycket stort.Särskilt intressant är att flera skolor lyckats locka många sökande tillutbildningar som i den kommunala skolan är mindre eftertraktade. Dessaskolor är inte sällan bättre på att förverkliga idéer om pedagogisk förnyelse.Industrigymnasierna är exempel på detta. Elever kan här ges möjlighet tillsommarkurser och praktik samt skolorna erbjuder i många fall ettspecialutformat program som ger eleverna mer undervisningstid.En lag för fristående skolor måste utformas så att kommunalt godtycke intetillåts vara avgörande för om en fristående skola skall godkännas, ochreglerna för ekonomisk ersättning måste bli så tydliga att helt skildatolkningar i kommunerna inte är möjliga.12.1 Spjutspetsskolor/"Magnetskolor"Gymnasieskolor i utsatta områden skall få extra resurser för att hindrautslagningen av resurssvaga elever. Fler spjutspetsskolor("magnetskolor"), det vill säga skolor med en attraktiv profil, som drartill sig elever från olika stadsdelar bör startas. gymnasium är ettexempel på en lyckad magnetskola. Dessa skolor sätter prägel på helastadsdelen, och en bra och populär skola är positiv också föromgivningen.13 Hemställan13 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att all personal inom förskolan skall vara hög-skoleutbildad,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tydliga mål i förskolan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att alla barn skall erbjudas platsinom barnomsorg med tydlig pedagogisk inriktning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolledare inom förskolan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samarbete mellan föräldrar och förskola,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall bli tioårig,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den centralt fastställda timplanen skall av-skaffas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att betygsskalan skall bli sexgradig,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att elever skall få utvecklingssamtal med skriftligdokumentation under hela ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att alla elever skall få betyg 6,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fler nationella prov,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att alla elever med särskilda behov skall få extrastöd,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ingen elev skall börja gymnasiet utan betygetgodkänd i svenska, engelska eller matematik,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte alla elever skall behöva nå högskole-behörighet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alternativa kurser,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att alltid kunna komplettera studierna så att hög-skolekompetens uppnås,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kärnämnena mer skall kunna profileras utifrångymnasieprogrammens allmänna inriktning,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökat utrymme för individuella inriktningar ochval,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhet med sommarkurser,20. att hos regeringen begär en snabbutredning avinförandet av en internationellt jämförbar gymnasieexamen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avklarad gymnasieexamen skall vara enförutsättning för högre studier,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en modern lärlingsutbildning med yrkesexamen,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ytterligare åtgärder mot ogiltig frånvaro, och enöversyn av gällande regler för betygssättning,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillgång till dator och egen e-postadress för allaelever,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av en entreprenörsutbildning,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av fler lektorat,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att rektor skall vara pedagogisk ledare,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolan som en bra arbetsplats,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inrätta en nationell skolinspektion,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av fristående gymnasieskolor,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyraall undervisning,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att undervisning i alla ämnen skall få läggas utpå entreprenad,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökade möjligheter för gymnasieelever attstudera utomlands,34. att till utgiftsområde 16 under anslaget A 12 Bidragtill svensk undervisning i utlandet för anvisar20 utöver vad regeringen föreslagit eller således93 ,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att gymnasieskolor i utsatta områden skall fåextra resurser,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kraftfulla åtgärder mot mobbning.37.Stockholm den 5 oktober 1999Lars ()()()()()()()()