ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02K336 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K336av , ()FörundersökningssekretessenBakgrundRiksdagen har , i samband med behandlingen avproposition 1997/98:97 Polisens register beslutat om en sådan ändring avbestämmelserna om förundersökningssekretess i sekretesslagen attsekretess med ett omvänt skaderekvisit skall gälla till förmån för denenskilde för uppgifter i det allmännas brottsförebyggande ochbrottsbeivrande verksamhet.Tidigare gällde i dessa situationer sekretess med ett rakt skaderekvisit.Anledningen till att starkare sekretess infördes var att den nyapersonuppgiftslagen innebär att polisen får möjlighet till automatiseradhandläggning av förundersökningar och andra utredningar. Denautomatiserade behandlingen av uppgifterna innebar enligt propositionenökad känslighet ur integritetssynpunkt.Erfarenheter av den nya regleringenNär lagändringen genomfördes diskuterades inte brottsoffrensförsämrade ställning som följer av regleringen, inte heller diskuteradesallmänhetens minskade insyn i polisens verksamhet. Brottsofferförvägras numera insyn i förundersökningar som inte leder till åtal ochberövas således möjligheten att kontrollera att polisen verkligen utrettbrottet. Ett exempel: mor får inte ta del av alla uppgifterkring sin sons död, vilken hon misstänker förorsakades avpolismisshandel. Riksåklagaren hävdar att den döde sonen måste skyddasfrån den kränkning ett utlämnade av uppgifter till modern skulleinnebära.De nya reglerna innebär enligt min mening stora faror, särskilt när detgäller nedlagda förundersökningar om misstänkta brott av begångna avpoliser. Risken är stor att allmänhetens förtroende för polisen kankomma att undergrävas. Också när den/de misstänktagärningsmännen/kvinnorna är privatpersoner är det oerhört olyckligt attinskränka brottsoffrens och allmänhetens rätt till insyn i förundersökningar.Lagändringen går på tvärs mot den öppenhetslinje som regeringen med kraftbedriver bl.a. inom EU-samarbetet. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag som åter inför ett rakt skaderekvisit i sekretessen till förmån förenskilda i det allmännas brottsförebyggande och brottsbeivrandeverksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till vad som ovan anförts hemställsatt hos regeringen begär förslag om sådan ändring isekretesslagen att ett rakt skaderekvisit i sekretessen till förmån förenskilda i det allmännas brottsförebyggande och brottsbeivrandeverksamhet återinförs.Stockholm den 4 oktober 1999Alice ()
mot · GN02K337 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K337av , Per (v)Den statliga revisionenTurbulensen kring omförordnandet av generaldirektören för () har ställt frågan om den statliga revisionensoberoende i blixtbelysning. RRV är direkt underställt regeringen medmotivet att verket skall granska myndigheter som är direkt underställdaregeringen. Men det finns en gråzon där ansvaret delas mellan regeringenoch myndigheter. Kritik mot en myndighet kan i sådana fall också drabbaregeringen. Verkets chef utses också av regeringen. Det kan ifrågasättasom denna konstruktion av huvudmannaskapet ger de bästaförutsättningarna för verket att gripa sig an med särskilt de politisktkänsliga revisionsuppgifterna.RRV är dessutom inte ett renodlat revisionsorgan utan har även omfattan-de uppgifter av annat slag. Vidare ger regeringen i stigande grad till RRVutredningsuppdrag, som i huvudsak utförs av RRV:s avdelning för effektivi-tetsrevision. På detta område finns också oklara gränsdragningar gentemotStatskontoret.Vänsterpartiet har uppfattningen att revisionen ska vara så oberoende sommöjligt i förhållande till sina uppdragsgivare och till de instanser som skagranskas. Oberoendet ska gälla såväl valet av revisionsobjekt som genom-förandet av revisionen. Det finns knappast något revisionsorgan i världensom är fullständigt oberoende. Frågan är också hur man definierar begreppetoberoende. Men vi anser att det är möjligt att ändra organiseringen av denstatliga revisionen så att revisionen blir mer oberoende än vad den är i dag.Riksdagens revisionsutredning föreslog att effektivitets-revisionen skall flyttas över från RRV till revisorer (). Viföreslår att denna förändring genomförs möjligt. Vi föreslår också attregeringen renodlar uppgifterna för det som då finns kvar av RRV så attverket blir ett renodlat stabsorgan för den årliga revisionen av myndig-heterna.Riksdagen är en lämpligare huvudman för effektivitetsrevisionen av myn-digheterna eftersom den befinner sig på "längre avstånd" från myndigheternajämfört med regeringen. Men det finns också ett oberoendeproblem meddenna lösning. Detta genom att de politiskt valda revisorerna har ett visstinflytande över urvalet av revisioner. Dessutom förekommer det inte sällanatt de professionella revisorernas rapporter "tvättas" innan de redovisas.Detta eftersom revisorernas beslut är enhälliga. Det kan därförbli nödvändigt att fundera ytterligare över hur revisorer skaorganiseras för att uppfylla de krav som INTOSAI ställer på en oberoenderevision.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett förslag om attflytta den statliga effektivitetsrevisionen från RRV till RR,2. att hos regeringen i övrigt begär en utredning av hurRiksdagens revisorer skall organiseras för att uppfylla INTOSAI:skrav på en oberoende revision.Stockholm den 5 oktober 1999Per ()
mot · GN02K338 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K338av , (-c)Motionsrätten i riksdagenI den svenska råder fortfarande den märkliga ordningen att all-männa motioner endast får väckas under den långa allmännamotionstiden. Detta framgår av fjärde kapitlet tionde paragrafen iriksdagsordningen som lyder:Motioner får en gång väckas i fråga om allt som kan komma underriksdagens prövning (allmän motionstid).Den allmänna motionstiden pågår, om inte på förslag avtalmannen bestämmer annat, från början av som inleds , september eller oktober och så länge som motioner får avlämnasmed anledning av budgetpropositionen. Lag (1994:1473).Denna ordning innebär att ledamöter under andra delar av åretär fråntagna möjligheten att genom motioner ta initiativ i politiska frågor.Ledamöterna är utlämnade att reagera på regeringens propositioner ochskrivelser till i form av motioner i anslutning till dessa fram-ställningar.Riksdagsordningen innebär också att ledamöter av , landetsfrämsta folkvalda församling, har sämre möjligheter än ledamöter avkommun- och att lägga konkreta förslag i motionensform. I dessa församlingar finns inga tidsmässiga begränsningar i motions-rätten.Den mycket begränsade motionsrätten i är enligt min meningförlegad och innebär en onödig begränsning i ledamöternas arbets-möjligheter. Denna begränsning får också till effekt att det blir en påtaglig"motionshysteri" under allmänna motionstiden. Genom att flera tusenmotioner väcks under dessa blir riksdagsförvaltning ochutskottskanslier överhopade med enskilda motioner sombudgetpropositionen och motioner föranledda av denna skall hanteras.En motionsrätt under hela arbetsåret i skulle ge en jämnarearbetsbelastning och ökade möjligheter för partierna och den enskildeledamoten att ta politiska initiativ. Det skulle sannolikt också innebära atttotalt sett färre antal motioner skulle väckas under ett arbetsår.Erfarenheterna från landets kommuner och landsting visar att ledamöterna idessa församlingar i de allra flesta fall inte missbrukar möjligheterna attmotionera.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar uppdra åt talmanskonferensen att utreda ochlägga fram förslag till en ändring av riksdagsordningen i enlighet medvad som anförts i motionen.Stockholm den 3 oktober 1999Sven ()Tom ()()
mot · GN02K339 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K339av Söderdahl, ()Sänkt åldersgräns för rösträttDemokratin är inte självklar. Den måste försvaras och erövras på alltflerområden. Rösträtten har inte heller alltid varit självklar. Olikabegränsningar har under kampen för demokrati alltid funnits. De somredan haft sin rösträtt har av olika anledningar sett det som en fara församhället om rösträtten utvidgats. Skälen har varit olika. Rösträtt harunder tidernas gång förvägrats t.ex. den som varit kvinna, inte hafttillräcklig inkomst eller varit för ung. har vi allmän rösträtt oavsettkön eller inkomst. Kvar som begränsning är åldern. I vårt land har vi valtatt rösträtten kopplats till den ålder man förklarats myndig, det vill säga18 år.I dag förs en diskussion på olika plan i samhället om hur vi skall kunna fåfler ungdomar politiskt intresserade. Kritiken från ungdomarna har varit attde bara får vara delaktiga i små och ganska oviktiga beslut. Man får rösta ommaträtter på en given lista eller vilken färg fritidsgården skall ha påväggarna. I flera skolor görs bra försök med utökat elevinflytande i skolornasstyrelser. finns inget som tyder på att det innebär något negativt förverksamheten att man ger ungdomar ytterligare reellt inflytande.I flera kommuner görs nu också försök med ungdomsparlament. Det ärnog för tidigt att göra en säker utvärdering . gäller attungdomarna får vara med och diskutera och genomgå hela processen framtill beslutet. Sen är det stopp. Det har ju ingen beslutsrätt. Jag förstår attdetär svårt att få något riktigt engagemang för ett sådant förfarande.Med bestämmanderätt följer också ett ansvar. Detta säger vi vuxna oftaoch tvivlar lika ofta på att de unga skall ta sitt ansvar. Vi glömmer ofta attdetomvända förhållandet också gäller. När jag inte får vara delaktig i besluten,minskar också mitt intresse för att ta ansvar.Jag tror att genom att ge ungdomar rösträtt i kommunalvalet, såpåbörjar vi en demokratisk skolning och ungdomarna får ett ökat intresse föratt ta ansvar för sin närmiljö. De har då också en verklig anledning attpåverka politiken inom det demokratiska system vi har i kommunerna.Jag anser också att rösträttsåldern vid folkomröstningar skall vara 16 år.En folkomröstning gäller en speciell fråga och en 16-åring klarar mycket braatt sätta sig in i för- och nackdelar i sådana fall. Ofta är det frågor somkommer att påverka landet , och då är det bra om desom skall leva längst i denna framtid får vara med och påverka den så långtsom är möjligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att åldern för rösträtt sänks till förröstning i kommunalval och vid folkomröstningar.Stockholm den 3 oktober 1999Willy Söderdahl (v)
mot · GN02K340 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K340av , ()ValdeltagandeI ett pressmeddelande hämtat från SCB läste vi: "Den kraftiga nedgångeni valdeltagandet 1998 har väckt åtskillig uppmärksamhet. "En anledning till minskat röstdeltagande kan vara tillgången till röstlokal.Fler och fler väljer att rösta på andra tider än på själva valdagen. Under årenslopp har vi vant oss vid att postkontor har engagerats av den centralavalmyndigheten för att ta emot rösterna före självavaldagen. Vissa post- i -butik har tagit emot poströster, men vissa ställen harockså valts bort för att de är så små att rösthemligheten inte kan garanteraseller att verksamheten är så ny att personalen ännu inte har hunnit fåutbildning. Entreprenörerna har också rätt att säga nej till att ta emotpoströster om de anser att de inte har tid med den hantering som krävs.I vallagen står att ett postkontor per kommun ska ta emot poströster, men ide allra flesta kommuner har fler än ett kontor tagit emot poströster. Menpostkontoren blir allt färre till förmån för andra lösningar och då minskarockså antalet tillfällen att avlägga rösten.För att säkerställa att åtminstone tillgången på platser att rösta i, vallokaleroch möjligheter att rösta, inte minskar, måste nya vägar öppnas.Regeringen borde tillsätta en utredning för att finna nya möjligheter, såvälplatser som tekniker, för att få fler att rösta i kommande val.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att säkerställa möjligheterna att förhandsröstaoch att rösta utanför valdistriktet samt att öka valdeltagandet.Stockholm den 4 oktober 1999Christina ()()
mot · GN02K343 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K343av , Per (mp)Oberoende riksrevisionInledningSedan länge finns en uppenbar svaghet vad gäller RRV:s position somoberoende revisionsorgan. Erfarenheterna har visat att det är nödvändigtatt göra något åt den situationen. "Att kontrollera staten"RRV har en omöjlig roll; att både granska hur staten använder skatte-betalarnas pengar och vara något av ett stabsorgan för regeringen. Dethandlar egentligen inte om ett oberoende, eftersom RRV i så storomfattning granskar på uppdrag av regeringen (av rapporterna).Enligt avhandling i ämnet kom 1998 så mycket som av de ekonomiska resurserna från regeringens uppdrag, finansieradeutanför RRV:s ordinarie anslag. Problemet accentueras av att verketsuppgifter tenderar att blandas samman, menar hon.RRV:s roll idag1987 uttalade att RRV skulle kunna "utnyttjas av regeringenför särskilda granskningsuppdrag" utan att det därför skulle gå ut öververkets egen granskningsverksamhet. var regering ochriksdag överens om att uppdragen borde begränsas. Men situationen idagvisar att uppdragen ligger på ungefär samma nivå och att RRV ärberoende av dem för sin ekonomi.Även om siffror inte helt överensstämmer med vad RRV självtuppskattat, nämligen att regeringsuppdragen hamnar på , så ärdet klart att målet för egen initierad verksamhet inte uppfylls.I andra länderI de flesta andra länder är revisionen mer oberoende. I ,, och utgörs revisionen av oavsättliga domaremed mandatperiod. Domaren i sitter ochmåste sedan pensionera sig. I , ochHolland är revisionsuppgifterna bundna till en speciell myndighet. Manhar således valt olika vägar. Men två principer är gemensamma:- Den ytterst ansvariga utses av parlamenten, inte av regeringarna.- Deras rapporter överlämnas till parlamenten.Genom detta har man garderat sig för situationer som den vi upplevt iSverige.Behov av ett mer oberoende RRVMiljöpartiet anser att RRV måste få en mer oberoende roll. Trots att den"svenska modellen" vad gäller departementsstruktur, verk ochmyndigheter i mycket skiljer sig från andra länder, finns här entveksamhet ur demokratisk synpunkt. En möjlighet att stärka revisionensoberoende kunde vara att se över formerna för tillsättning avverkschefen. En annan möjlighet kunde vara att en övervägande del avverkets anslag öronmärks för insatser som verket självt initierar. Vi vill idet här sammanhanget också påpeka att revisorer för att lösasina specifika uppgifter behöver ökade resurser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en mer fristående revision.Stockholm den 5 oktober 1999Per ()()()()
mot · GN02K344 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K344av , ()Ersättningsprinciper för stöd till utgivande av radio- och kassettidningarBakgrundUnder ett stort antal år har staten tillhandahållit ett särskilt stöd tillutgivning av lokala taltidningar i syfte att göra det möjligt förläshandikappade såsom synskadade, dyslektiker, afatiker ochstrokedrabbade att ta del av lokala nyheter, lokal debatt, familjenotiser,annonser m m. Detta har varit ett viktigt och verksamt medel i svenskhandikappolitik.Många lokala tidningsföretag har accepterat det statligastöd som funnits och börjat producera koncentrerade versioner av sina dags-utgåvor i form av taltidningar och/eller ljudkassetter.FinansieringsprincipInför har de sökande tidningsföretagen lämnat in en ansökan tillTaltidningsnämnden med kostnadsberäkning och haren avräkning mot det faktiska utfallet gjorts. Systemet har varit enkeltoch fungerat bra.Föreslagna förändringarI budgetpropositionen 1999/2000:1 utgiftsområde 1 sidorna 44-46, E 3föreslås en rad förändringar i finansieringssystemet. Bl.a. föreslås attprincipen om full kostnadstäckning för de taltidningsutgivande företagenskall överges till förmån för ett schabloniserat bidragssystem.Det är naturligtvis viktigt med regler som främjar effektivitet och hus-hållning men risken med en förändring utan rimliga övergångsregler kanvara att flera av de nuvarande taltidningsproducenterna inte finner det lönt attfortsätta. Vilket skulle försvåra för de läshandikappade på den ort det sker.En brist i systemförändringsförslaget är att schablonens normvärdelikställer en femdagarstidnings personalbehov med en sexdagarstidnings.Förlorare på systemförändringen är onekligen sexdagarstidningar, vilketberör många orter och regioner i främst landsbygd. Detta kan inte ha varitmeningen i det nya förslaget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödsystemet till taltidningsutgivning.Stockholm den 5 oktober 1999Sinikka ()
mot · GN02K346 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K346av , ()Breddad rekrytering av utredningssekreterareDet svenska utredningsväsendet spelar en viktig roll för de beslut, somslutligt fattas i . Det finns därför starka skäl att säkra att destatliga utredningarna genom både sina sekretariat, ledamöter,sakkunniga och experter har tillgång till så bred och djup kompetens sommöjligt.Av praktiska skäl är utredningsväsendet i huvudsak förlagt till Stockholm.Regeringen strävar efter att i större utredningar få utredare frånolika delar av landet, medan gruppen sakkunniga och experter ofta hämtasfrån huvudstadsområdet. Detta gäller också sekretariaten, som ska rekryterassnabbt och därför alltför lätt hämtas ur de kontaktnät som departements-tjänstemännen har och bland de kvalificerade utredare, som har praktiskamöjligheter att arbeta i . Därmed riskerar man dels att utredningensom helhet kan få en alltför begränsad bild av förutsättningarna i olika delarav landet, dels att utredningsväsendet går miste om många begåvade utredarei t ex kommuner, landsting och länsstyrelser runt om i landet.Vi menar därför att regeringen bör analysera förutsättningarna för att ökarekryteringen av utredningssekreterare utanför , både föratt få tillgång till fler kompetenta utredare och för att få ett bredare per-spektiv i utredningarna.Utredningsarbetet är också en källa till kompetensutveckling av dem somfår möjlighet att arbeta helhjärtat med ett komplicerat samhällsproblem. Enpositiv effekt av att fler utredare från olika delar av landet under kortareellerlängre perioder deltar i utredningsväsendet är också att det bidrar till attskapa goda nätverk mellan tjänstemän på centrala myndigheter, departement,organisationer och de tjänstemän från andra delar av landet, som deltar iutredningsarbetet.Fler utredningssekreterare från olika delar av landet kommer inte av sigsjälv. Det kräver en medveten policy och en "bank" av presumtivasekreterare, som borde kunna byggas upp i samarbete mellan departementenoch t ex de båda kommunförbunden och länsstyrelserna. Det kräver ocksåöversyn av regler för resor för utredningsekreterarna liksom vissa andrapersonalpolitiska insatser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att bredda rekryteringen avsekreterare i statliga utredningar.Stockholm den 30 september 1999Inger ()()
mot · GN02K350 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K350av , ()MiljötillsynTanken med den nya var, och är, att skapa en tillsyn somskärps och effektiviseras så att de nationella miljömålen nås.Idag har kommunernas miljöförvaltningar (eller motsvarande) redan tillsynöver kommunala anläggningar såsom samlingslokaler, skolor, daghem,äldreomsorg, köldmedieanläggningar, sim- och badanläggningar m.m. därtekniska kontoret ( eller motsvarande) har drift- och ägaransvar.Lagstiftarna har också möjliggjort och förutsatt att den operativa tillsynenförskjuts från regional nivå till nivå. skall den mestatillsynen över B-företag (som ligger på länsstyrelserna) tas över avkommunerna, det innebär t.ex. kommunala avfallsanläggningar, kommunalareningsverk, industrier m.m.Efter senaste valet har antalet fristående miljö- och hälsoskyddsnämnder ilandets kommuner minskat så att har egen nämnd. Det är fram-för allt byggnadsnämnderna som man slås tillsammans med. Det är nuvanligare att miljöfrågorna sorterar under samma nämnd som plan och bygg-frågor än under egen nämnd. Sjutton kommuner har uppgett i en enkät attden sammanslagna nämnden har både drift och tillsyn av samma anläggning.Av dessa sjutton har endast två överlämnat tillsynen till länsstyrelsen.Enligt kommunallagen är det reglerat att en nämnd inte får ansvara förbåde drift och tillsyn över en verksamhet. Detta innebär att 15 kommunerbryter mot lagen.De största kommunerna har kvar separata miljö- och hälsoskyddsnämnder.Kommunallagen reglerar endast den politiska nämndnivån, inte förvaltnings-nivån. Det betyder att enligt kommunallagen är det möjligt att en förvaltningkan ansvara för både drift och tillsyn över miljöfarliga verksamheter. Menenligt propositionen som föregick bör en kommunalförvaltningsorganisation, som innebär att drift- och tillsynsansvaret ligger påsamma förvaltning, medföra att tillsyn över dessa anläggningar inte skautövas av den aktuella kommunen.Hur mycket mod krävs av en tjänsteman för att han ska kunnautöva en opartisk tillsyn över sin chef eller arbetskraft?Hur blir arbetsklimatet om man vågar ställa krav? Eller åtalsanmäler sinegen chef som kräver då kommunerna numera har en striktanmälningsskyldighet.Allmänheten, och inte minst de som är föremål för tillsyn, riskerar atttappa tron på att alla verksamheter behandlas lika, d.v.s. att samma kravställs på en verksamhet oavsett om den ägs och drivs av en kommun eller ettprivat företag. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kravet att det skall finnas fristående miljö- ochhälsoskyddsnämnd och fristående miljö- och hälsoskyddsförvaltning ivarje kommun skall återinföras i lagstiftningen.Stockholm den 2 oktober 1999Gunnel (c)()