mot · GN02T717 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T717av , Bo (m)Informationssamhällets möjligheterInnehåll1 SammanfattningÖvergången från industrisamhälle till kunskapssamhälle ställer stora kravpå nytänkande och omprövning hos samhällets olika delar - stat,marknader och gemenskaper. För att människor och företag i ges möjligheter att växa krävs det en politik som fungerar för ettsamhälle i förändring. Det handlar om att ge svenska ungdomarmöjligheter att ta del av och lära sig av utvecklingen i omvärlden. Viföreslår därför att det skall fattas beslut om ett program för utbyggnad avinfrastruktur till alla grund- och gymnasieskolor, för att skapaen god grund för vidare utbyggnad till människor och företag över helaSverige.Bredbandssatsningen ingår i en målmedveten satsning på grund- ochgymnasieskolan, bland annat genom att skolgången individualiseras,informationstekniken prioriteras i lärarutbildningen, lärarstuderande gesutökade möjligheter att fullgöra delar av lärarutbildningen utomlands, ochtillgång ges till kontinuerlig kompetensutveckling för lärarna.Det handlar också om att skapa ett gott svenskt näringsklimat med tillgångtill välutbildad arbetskraft och en god tillgång till riskkapital. I syfte atttrygga tillgången till kunnigt riskkapital i - och underlätta förföretagatt knyta personal till sig - bör dubbelbeskattningen på aktievinster avskaffasoch beskattningen av personaloptioner ses över och bli konkurrenskraftig.Antalet utbildade civilingenjörer bör ökas.Det handlar om att skall ligga långt framme när det gällerforskning om informationsteknik, bioteknik och medicin och skärnings-punkterna mellan de olika områdena.Slutligen handlar det om att regelverket skall garantera den personligaintegriteten. Det skall vara stabilt, teknikneutralt och inte sätta hinder ivägenför yttrandefriheten eller den tekniska utvecklingen. Det skall fungera i englobal tillvaro.Sverige har goda förutsättningar att ligga långt framme när det gäller deovan beskrivna områdena. Förslagen i denna motion syftar till ävenfortsättningsvis skall vara ett land som tar informationssamhällets möjlig-heter tillvara.2 och , två unga världsmedborgare2.1 och tror på framtidenFia och är två svenska högstadieungdomar, båda gamla.Fia bor i och bor i utanför Skövde.Alis familj kom till som flyktingar . minnsinte mycket från , men både mamma och pappa hade svårt att fåjobb, trots sina akademiska meriter. Han minns dock den långa tiden iflyktingförläggningen. Trots sin civilingenjörsexamen och goda språk-kunskaper fick pappa inte möjlighet att söka jobb direkt när familjenkom till . I stället tvingades familjen bo i en flyktingförläggning långtfrån vänner och bekanta och långt från intellektuell och social stimulans. "Enpåtvingad långtidsarbetslöshet", brukar pappa säga om den iSverige. Han är övertygad om att det var som gjorde det nästanomöjligt för honom att få ett jobb som svarar mot hans utbildning.Fia är född och uppvuxen i . Så länge kan minnas har pappajobbat i byggsvängen och mamma inom . Fram till dess att Fiaoch hennes bröder började skolan jobbade mamma halvtid, men för några årsedan gick hon upp till heltid. Hela familjen hade sett fram mot de extratusenlappar som hushållskassan skulle utökas med. Vad skulle man göra medpengarna? En utlandssemester, tyckte mamma, en parabolantenn tycktepappa och bröderna, medan ville ha ett Internetabonnemang. Marginaleffekten med ökade skatter och minskade bidrag åt av löneökningen. Dubbelt så mycket jobb för mamma, men såmycket mer pengar i hushållskassan blev det inte.Både och är övertygade om att de kommer klara sig bra iframtiden. Det beror inte på att de tycker det går bra för ellersamhället, utan snarare på att de litar till sin egen kraft och till den bredamöjlighetshorisonten i samhället.Ali vill bli civilingenjör som sin far. Tyvärr finns det inget teknikprogramsom kan välja på gymnasiet, så han har valt det naturvetenskapligaprogrammet i stället. Det stora målet är att komma in på en ingenjörs-utbildning av allra bästa klass. KTH:s IT-universitet i eller StanfordUniversity i lockar mest. Med de utbildningarna kan man fåjobb var som helst i världen, säger har Spice Girls att tacka för mycket. Tack vare sitt stora intresse fördem gav sig tid att lära sig om Internet, chat-grupper och e-post. Självaintresset för tjejgruppen har svalnat, men intresset för Internet somkommunikations- och inlärningsverktyg har ökat. Fias familj har fortfarandeinget Internetabonnemang. Det beror inte på kostnaden för självaabonnemanget, utan snarare på att det blir för dyrt att surfa. Telias minuttaxapå lokalsamtal är bland de dyraste i . Det är tur att Fias skola är en avStockholmsområdets få skolor med bredbandsaccess. Det innebär att kanstanna kvar efter skolan och jobba med sina Internetprojekt. Precis sånt villFia jobba med , helst på en webbyrå som ICON ellerSpray.Både och är intresserade av politik, men inte den gamla tidenspolitik där politiker mest satt som patroner och bestämde över andramänniskors liv i stat, kommun och landsting. Nej, den spännande politikenhandlar om hur och de som bor i vårt land skall kunna utvecklas i detnya samhället och i den nya ekonomin som växer fram. Den spännandepolitiken handlar om vilka värderingar som lägger bäst grund för den godaframtiden. Den spännande politiken handlar om vilka som är de bästabesluten för att få den bästa morgondagen. Hinder kan rivas för attsläppa fram människors skapande kraft, och människor kan ges verktyg föratt lyckas i en ny och föränderlig värld. Om detta borde politiken handla.2.2 Värderingarna som får och att växaÄnda sedan Upplysningstidens filosofer, ända sedan trumpetsignalen iBeethovens Leonorauvertyer har liberalismen velat ha ett bestämt slagsmänniska.Hurdan? Enkelt uttryckt: en som växer.Så skriver i För liberalismen - en stridsskrift. Det är ordsom i stora drag beskriver utgångspunkten för alla viktiga tänkare i deliberala idéernas historia. Ställningstagandet för individens värde ochvärdighet, och kampen för hennes möjligheter att få utvecklas ärliberalismens hårda kärna. Och detta är fortfarande vad politiken skallsyfta till. Både och skall ges utrymme och verktyg att växa sommänniskor. Genom egna erfarenheter, utbildning och eget arbete skall Fiaoch lära sig ansvarstagande, eget beslutsfattande ochomhändertagande.Att människor skall ges utrymme att växa är en del av en modernjämlikhet. Det går på tvärs med en gammaldags jämlikhet som säger likhet iekonomiskt utfall, i stället för att alla skall ha samma möjligheter. Enangelägen politisk uppgift är att ge alla en chans att göra det bästa avsig själva. Den jämlikhet vi gillar betonar allas möjligheter att bli något. Varoch en är något, men skall också kunna bli något mer. En modern jämlikhettillåter och att växa. "Företagsamhet är något mer än bara och ", säger . "Företagsamhet i ordets bredaste bemärkelse står för ett karaktärsdrag, ochinnebär att vi bryr oss om människor och företeelser runt omkring oss",fortsätter hon. Företagsamhet och engagemang är positiva krafter, som påmånga sätt är nyckeln till både människors och samhällets växt. Närabesläktat med företagsamheten är skapandet. Människors och samhällensskapar- och tillväxtkraft hämtas ur ett komplext samspel mellan mångafaktorer. Skapandet springer ur människor som och utvecklings-intresse, nyfikenhet, upptäckarglädje och strävan efter nya möjligheter.Skapandet finns inom oss alla. Det kan uppmuntras, men det kan ocksådödas. Skapandet kan knappast styras eller organiseras på politisk väg,däremot kan det tyngas ned och helt kuperas.I grunden är drivkrafterna för mänsklig, ekonomisk och social växtoföränderliga över tiden. De går tillbaka till människans intresse av personligutveckling, av att utröna det okända, av att tänja gränser, av att helt enkeltfådet lite bättre. Det intresset, den goda kraften, är drivkraften bakomsamhällens utveckling. En politik skall uppmuntra drivkraften att förbättraverkligheten för sig själv.Eller, som den numera bortgångne ekonomen uttryckte det:"Vi rider på den starkaste vågen av alla, driften att skapa lite mer än vianvänder, och lämna efter oss en värld som är lite bättre än då vi trädde in iden." Det skall vara lätt att surfa på den vågen för och . Det utvecklaroch skapar välstånd i vårt samhälle. Samhällets välståndsnivå är inte mer änsumman av den enskilda människornas lyckade livsprojekt. och skallha de bästa förutsättningarna att lyckas med sina livsprojekt.Fia och växer med ansvar. "Att kunna ta ansvar är ett tecken på mognad", säger . Hans pappa harofta pratat om vikten av att göra rätt för sig, att ta ansvar. Och visst ärförmågan att ta ansvar ett tecken på mognad och på växt. Det ansvar vi harvarierar med de sociala och politiska strukturer vi verkar i, men det kan växagenom mognad och utveckling. Vi är ansvariga inför samhället och inför osssjälva. "Jag är så'n" är ingen ursäkt för ett skamligt uppträdande. Detfungerar inte ens som neutral beskrivning, för vi är aldrig entydigt någonting.Vi blir det vi är genom de beslut vi själva fattar. I där en nyttsamhälleformas är få värderingar mer angelägna än det egna ansvaret.Ansvar och företagsamhet är goda värderingar som får människor att växaoch lägga grund för det goda samhällets utveckling. Ansvar ochföretagsamhet är de bästa värderingar och kan få med sig in i ettföränderligt och komplext samhälle.2.3 Riv hinder och öppna för den egna kraftenEn politik som öppnar för Fias och kreativitet och skapande kraftermåste börja med att riva de hinder som satts upp för människans egenkraft. Ekonomisk frihet är naturligtvis oumbärlig för den som eftersträvarutrymme för människor att utvecklas. En avreglerad arbetsmarknad gerFia och chansen att konkurrera om jobben med de redan etableradepå arbetsmarknaden. Hinder i form av omfattande byråkrati och högakrav på juridiska kunskaper för att starta företag måste avskaffas. Därdetta inte är möjligt måste regelverket avsevärt förenklas. Regler somdirekt motarbetar att unga människor försöker förbättra sin egen tillvarogenom eget arbete, exempelvis fribeloppet i studiestödssystemet, måstebytas ut.Världens högsta skatter utgör tunga bojor för den egna kraften ochkreativiteten. De många regleringarna blir ett nät som hindrar och håller igenskapande. En politik för framtiden skall se det som en angelägen uppgift attsänka trösklarna, och befria från bojorna som hämmar växt.Utöver detta behöver och de goda verktygen att utnyttja sin egnakraft på allra bästa sätt. För detta har inte minst utbredningen avinformationsteknik i samhället betydelse.3 Ge och biljetten in i framtiden3.1 Staten, kapitalet och den lilla världenÖvergången från industrisamhället till kunskapssamhället ställer storakrav på nytänkande och omprövning hos samhällets olika delar - stat,marknader och gemenskaper. Vilka institutioner från industrisamhälletkommer fungera väl även , vilka förbättringar krävs och vilkanya institutioner kommer att behövas? Vilka lagar och regler kommervara relevanta, vilka kommer behöva ses över och vilka nya lagar ochregler krävs för att kunskapssamhället skall fungera väl?Moderata samlingspartiets grundläggande syn på ansvarsfördelningen isamhället utgår från att statens uppgifter inkluderar lagstiftning, myndighets-utövning samt att svara för en grundläggande infrastruktur. På de mångatusen olika marknaderna skall de frivilliga bytena av varor och tjänster skefritt och utan statlig inblandning. Statens roll begränsas till att svara för degrundläggande lagarna och reglerna, värna om institutionernas legitimitetsamt att för sin egen räkning uppträda som en kompetent, välupplyst kund.Det civila samhället bör spela en betydligt större roll i samhället än i dag.Den revolutionerande utvecklingen av friskolor, fridagis och andraverksamheter kommer att ha stor betydelse för att kunskapssamhället blir ettgott och inkluderande samhälle.För att skall kunna förbli bli ett attraktivt land att leva ochutvecklas i krävs en ständig strävan efter att skapa ett så bra företags- ochindividklimat som möjligt. I sin lagstiftande och reglerande roll bör statensträva efter att skapa goda och långsiktigt hållbara lagar och regler somskapar fria och konkurrensutsatta marknader. Lagstiftningen bör ske på ettteknikneutralt sätt som gör att nya lagar och regler inte ständigt måste stiftasefter varje ny innovation och vid varje avtalstillfälle. Samma grundläggandeprinciper bör sålunda genomsyra regleringen av mobiltelefoni, bredband,kabel-TV och det gamla kopparaccessnätet för att ta några exempel. Frikonkurrens, undvikande av monopol och oligopol, mångfald på utbudssidan,god kvalitet och service och respekt för ingångna avtal är några exempel pågrundläggande principer som bör gälla som utgångspunkt för det statligaagerandet.3.2 BredbandTillgången till en billig och effektiv infrastruktur på IT-området är enviktig förutsättning för framtida utveckling. Enbredbandsuppkoppling ger möjlighet till snabb, interaktiv, dubbelriktadkommunikation med överföring av stora mängder information, som kanbestå av ljud, bild och text i olika kombinationer. Såväl skola somsjukvård kan revolutioneras med hjälp av den tekniken. Det blir möjligtför en patient att även vid stora geografiska avstånd få "träffa" enspecialist, och att få avancerad kirurgi utförd på distans. För människormed funktionshinder kan en möjlighet till bredbandsöverföring betydaenorma förenklingar i vardagen. Moderata samlingspartiet har redantidigare tagit ställning för att bredbandsuppkopplingar till skolorna måsteprioriteras.Moderata samlingspartiet delar inte uppfattningen att utbyggnaden av IT-infrastrukturen inte kan ske på kommersiella villkor, och att olika typer avstöd och subventioner därmed är oundvikliga. Debatten har kommit atthandla om hur dessa stöd och subventioner skall kunna utformas på bästasätt. Vi hävdar dock bestämt att man i allmänhet underskattar dekommersiella företagens vilja till investeringar och risktagande. Det finns flera företag som utan subventioner bygger bredband i , eller somvill ta sig in på den svenska marknaden. blev mobiltelefontätast ivärlden utan omfattande statliga subventioner av varken telenät ellertelefoner. Alltför omfattande statliga insatser på området riskerar i ställetattskrämma bort möjliga investerare från den svenska marknaden, samtidigtsom man också löper risk att stora mängder skattemedel investeras i enteknik som kan vara föråldrad. Utbyggnaden kan och skall därförhuvudsakligen ske på marknadsmässiga grunder.Vi har redan tidigare föreslagit att resurser skall göras tillgängliga för attalla landets gymnasieskolor skall få tillgång till bredbandsuppkoppling,eftersom vi menar att tillgång till en bra skola är ett oavvisligt offentligtansvar. Möjligheter måste skapas att välja den teknik som är den bästa i detenskilda fallet. I regioner med behov av stor bredbandskapacitet kommer detsannolikt att vara optisk fiberkabel som är det bästaalternativet. Vi konstaterar att en sådan bredbandsutbyggnad ägerrum i storstadsregionerna, bland annat via kabel-TV-företagen. I regionermed mindre kapacitetsbehov kan det vara lämpligt att välja någon annanteknik, exempelvis via radiolänk, som också ger goda möjligheter tillinformationsöverföring.Vi anser således att alla landets grund- och gymnasieskolor bör gestillgång till bredband, där staten bör upphandla tjänsten. Genom att varjeskola ges tillgång till bredband kommer det att finnas en bra grund förfortsatt allmän utbyggnad över hela landet. Möjligheterna för hushåll ochföretag att få en uppkoppling till en rimlig kostnad ökar. Utöver detta kan ettsärskilt stöd behöva ges för uppkoppling i glesbygd. Möjligheter till framtidakonkurrens kan behöva stimuleras, exempelvis genom kanalisationsstöd inågon form.Moderata samlingspartiet välkomnar att intresset för en väl fungerandesvensk IT-infrastruktur har vaknat hos andra politiska partier ,och att det kommer signaler om att området har hög prioritet även frånregeringshåll. Det är emellertid oroande att åtgärder dröjer. Denkommersiella bredbandsutbyggnaden riskerar att komma av sig så länge detråder osäkerhet kring omfattningen av de statliga insatserna. Det är därförangeläget att det skyndsamt fattas beslut i frågan för att ingen ytterligare tidskall gå till spillo.3.3 Avveckla det digitala marknätetSatsningen på marknätet för digital TV har blivit ett stort fiasko. Högakostnader, kanaler som inte vill sända, få dekodrar sålda och få tittare,kraftiga förseningar och orealistiska planer har gjort att den miljardprojektet kostat framstår som bortkastade pengar. Resultatet visarockså att den politiska styrning som präglat projektet passar sällsynt illa iden nya ekonomin och för nya medier.Urvalet av de kanaler som skulle få sändningstillstånd skedde utanöverväganden kring kanalernas kommersiella möjligheter eller drivkrafter.När regeringen meddelade sändningstillstånd bekräftades den politiskastyrningen. Kanalerna tvingas anlita de statliga monopolbolagen ochTeracom. Ägarförhållanden liksom innehållet i kanalerna regleras på ett sättsom för tankarna till förhandsgranskning eller censur.Som försvar för det digitala marknätet har anförts att det skulle varanödvändigt för att nå samtliga hushåll. Emellertid konstateras i en av framtagen rapport för : "I princip hela dendel av befolkningen som inte är kabel-TV-ansluten kan potentiellt ta emottelevisionssändningar från satelliter, antingen direkt eller via olika former avmatar-/kabelnät." "Det innebär att så gott som hela svenska befolkningen kanse public service-kanaler digitalt även om ett marknät inte byggs. "är av tv-tittarna anslutna till kabel-tv, ca 23 procentnyttjar satellit via egen parabol eller parabolöar medan bara en tredjedel avtittarna har TV-sändningar enbart via marknätet.Frekvensutrymmet i etern är begränsat och skall räcka till tv, radio,personradiotrafik, mobilteletjänster och radiobaseratbredband. Det gör det angeläget och nödvändigt att utnyttja frekvensernaeffektivt och till rätt saker. har uppskattat värdet av detfrekvensutrymme som upptas av TV-sändningar till 28 miljarder kronorunder , varav för det digitala nätet. Beräkningenbaserades på erfarenheter från amerikanska frekvensauktioner.Frågan om verksamheten i det digitala marknätet bör grundas påmarknadsmässiga överväganden bland aktörerna på marknaden. Det gällerbland annat de radio- och TV-företag som har ett naturligt intresse av attutveckla formerna för digitala sändningar men också företag som utvecklarolika former för digital kommunikation.Staten bör inte vidare engagera sig i frågan om val av teknik för digitalasändningar av radio och TV, vare sig direkt eller indirekt. Mot denbakgrunden bör staten avyttra sitt ägande av företag inom detta område. Efterförsöksperiodens slut bör frekvenserna inom detta frekvensområde bjudas uttill auktion parallellt med andra frekvenser.Ett mycket litet antal tittare, ca 350 st, har frivilligt köpt dekoderförmarknätet. Eftersom inte någon köper frivilligt har det statliga bolagetTeracom skapat ett nytt bolag, , vilket äger till 90 procent.Boxer har enligt mediauppgifter garanterat beställningen av 100 000dekodrar från till en beräknad kostnad om ca 250 miljoner kronor.Avsikten är att genom subventionerade priser snabbt få ut dekodrarna påmarknaden. Det finns enligt vår uppfattning ingen anledning att bygga uppen statligt ägd verksamhet för dekoderuthyrning. Statliga medel skall vare sigvia statsbudget eller statliga bolag använda för att subventionera dekodrar.Starka röster höjs nu också för ett snabbt beslut om att tidigt släcka ner devanliga analoga TV-sändningarna. Avsikten är att den vägen tvinga inkonsumenterna i det digitala mark-TV-nätet och därmed göra fiaskot mindretydligt. Vi anser att det är helt förkastligt att tvinga in tittarna imarknätet. Ensläckning skall ske som ett resultat av tittarnas fria val och inte för att denvägen tvinga fram ett visst koncept.Regeringens låsning vid marknätet tvingar in konsumenterna i dendistributionsform som har lägst kapacitet och sämst utrymme förinteraktivitet. Risken är stor att den som skaffar dekoder inte sedan harekonomiska resurser att skaffa det betydligt bättre bredband som sannoliktkommer inom . Regeringens agerande riskerar därigenom attskada möjligheterna att nå hela med bra bredbandslösningar.Regeringens planer på ett markbundet stolpnät för TV-sändningar är likafeltänkta som 80 en gång var för stålindustrin. De kommer inte baraatt motverka mångfalden inom medieområdet utan också hindra eninformationsteknisk utveckling där digitaliseringen genom kabelnät,satelliter, elnät, telenät och bredband skapar nya och omfattande möjligheterför interaktiv kommunikation.3.4 Fri konkurrens på telemarknadenKonkurrensutsättningen av den svenska telemarknaden har bidragit tillatt pressa priserna och göra till ett världsledande land, blandannat när det gäller antalet mobiltelefoner och Internetabonnemang. Vihar dessutom en rad lovande företag inom tele, data och Internetdesign.Tyvärr har senfärdigheten med den fortsatta avregleringen avtelemarknaden - del 2 - lett till att snabbt håller på att passeras avländer som alldeles inlett sin teleavreglering. En undersökningbeställd av indikerade att tapparmark gentemot övriga europeiska länder, och ligger på plats nio av tioundersökta länder när det gäller graden av avreglering och konkurrens påtelemarknaden.Underlåtelsen att privatisera det gamla har lett till att harfungerat som en bromskloss till full konkurrens och avreglering påtelemarknaden. Detta går naturligtvis stick i stäv med EU:s ambition attskapa öppna marknader. Moderata samlingspartiet välkomnar därför att Telianu privatiseras. konstaterar vi att det, när de båda statligaföretagenTelia och slås samman, är en av Socialdemokraternas förutsättningaratt det nya företaget under överskådlig framtid skall vara statskontrollerat. Vianser att aktieägaravtalet bör omförhandlas i syfte att den statligaägardominansen skall upphöra inom överskådlig tid och att ägandet därefterfullständigt skall övergå i privat regi. Det är av yttersta vikt attsammanslagningen mellan sker på ett sätt som syftar tillatt stärka konkurrenstrycket på den svenska och norska telemarknaden, ochatt de ges kommersiell möjlighet att utnyttja sin fulla potential - utanpolitiskinblandning. Accessnätet måste öppnas för full konkurrens, och fullnummerportabilititet måste gälla vid byte av telebolag. Reglermyndighetenmåste stärkas och ges större befogenheter att vidta konkurrensfrämjandeåtgärder.Moderata samlingspartiet konstaterar att Telias prissättning av lokalsamtaloch deras rätt att ta ut höga samtrafikavgifter från konkurrenterna för att defår använda Telias kopparnät gör det orimligt dyrt att surfa på nätet i Sverige.Det hindrar även andra företag från att konkurrera genom att erbjuda frittsurfande för en fast månatlig summa, till nackdel för konsumenterna.Det finns flera tekniska möjligheter att sänka kostnaderna för att varauppkopplad. Med ökad konkurrens kommer en "flat rate" på lokalsamtalsnart att kunna vara verklighet även i . erbjuds möjligheten förvissa användare med bredbandsuppkoppling, och i takt med att allt flerhushåll får tillgång till bredband kommer den ökade konkurrensen att drivapå mot en "flat rate", oavsett vilken teknik som används.3.5 Samtrafik i mobiltelefonnätenDen svenska mobiltelefonmarknaden var en av de första i attavregleras och vi har tre företag som byggt upp egna nationella nät.Denna konkurrens har lett till en snabb utbyggnad och tillväxt.Sveriges stora, glest befolkade yta och det förhållandet att en stor del avdet tillgängliga frekvensutrymmet upptas av det äldre NMT-nätet har lett tillstörre nätinvesteringar från de svenska operatörerna än vad operatörer i andraländer gjort. Att prissänkningarna inte varit större kan delvis förklaras medbl.a. Telias stora dominans även på denna marknad och ett svagtkonkurrenstryck.