ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02So296 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So296av , ()Frivilliga organisationerMånga ideella organisationer och enskilda människor utför ett mycketvärdefullt arbete i kampen mot drogmissbruk och i vården avmissbrukare. Verksamheten är av särskilt stor betydelse för människorsom av olika skäl inte vill ha kontakt med myndigheterna. Det förefallerockså som om organisationer som och Stadsmissionenkänner till fler missbrukare och hemlösa, utslagna människor, änkommunernas socialförvaltningar. Organisationernas arbete ochengagemang får aldrig underskattas utan bör tvärtom stimuleras ochuppvärderas i högre grad än som är fallet. Socialtjänstensinsatser är otillräckliga för att nå och hjälpa missbrukare.En bred samverkan med frivilliga organisationer och enskilda börkomma till stånd. måste vara öppen för samverkan sominitieras från annat håll.De frivilliga organisationerna kan emellertid inte bedriva sin verksamhetutan stöd från den offentliga sektorn. bör vara skyldig attstödja frivilligt socialt arbete och detta bör komma till uttryck isocialtjänstlagen.Med hänsyn till de goda behandlingsresultat som de ideella organisa-tionerna uppnått när det gäller vård av missbrukare och som i vissa fall visatsig vara överlägsna andra vårdalternativ, anser utskottet att kommunernaregelbundet bör använda sig av de frivilliga organisationernas erbjudandenom vård- och behandlingsplatser. Därigenom kan också ytterligare ned-läggningar av vårdhem som bedrivs av stiftelser och ideella organisationerundvikas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om frivilliga organisationers medverkan i vården avmissbrukare.Stockholm den 1 oktober 1999Elisabeth ()
mot · GN02So297 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So297av , ()Buller, bullerskador och tinnitusI motionerade jag om bullerskador, deras konsekvenser ochfrekvenser.Jag noterade att tiotusentals människor fått allvarliga hörselskador pågrund av buller. Inte minst har nya, kraftiga ljudkällor under de senastedecennierna bidragit till den konstaterade ökningen av skador.Tinnitus anses drabba av befolkningen. Tinnitus ärden medicinska benämningen på starka, varierande ljudsignaler i örat(huvudet) som enligt forskarna skapas i innerörat eller i själva hörselnerven.Ljudnivåerna kan motsvara ända upp till 85-100 decibel. Ljudet kan varakonstant eller varierande.Särskilt bör uppmärksammas att i allt större utsträckning unga människordrabbas. Ofta följer även nedsatt hörsel.Steroeanläggningar, freestylar, besök på disco och rockgalor medför riskför såväl tillfälliga som bestående skador.Varierande åtgärder är nödvändiga för att uppnå en reducering av riskerna.Särskilt drabbade uppges de utövande musikerna vara.Övervägas borde huruvida föreskrifter om högsta decibeltal vid musik-framträdanden, exempelvis rockgalor, borde införas.I socialutskottets betänkande 1995/96:SOU17 hänvisade utskottet blandannat till en statsrådsgrupp som då tillsattes för att främja arbetetmed folkhälsofrågor.Enligt min uppfattning har dock riskerna att i vår moderna "ljudmiljö"drabbas av bullerskador respektive tinnitus ej tillräckligt observerats. Inteminst gäller detta unga människor.Information om vår "ljudmiljö" måste skyndsammast utformas ochadekvata informationsåtgärder erbjudas allmänheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om effektiva och skyndsamma åtgärder för att för-bättra informationen om buller, bullerskador och tinnitus.Stockholm den 1 oktober 1999Elisabeth ()
mot · GN02So298 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So298av , ()ÄldrevårdsavgifterFör äldreomsorgen får kommunen ta ut skäliga avgifter, sominte överstiger kommunens självkostnader. Sammanräknademed vårdavgifter för hälso- och sjukvård fåräldreomsorgsavgifterna inte uppgå till ett så stort belopp attden enskilde inte har kvar tillräckliga medel för personligabehov, det s.k. förbehållsbeloppet.Avgifternas storlek och (komplicerade) beräkningssystem varierar frånkommun till kommun.Många äldre är utomordentligt oroade inför den ovissa ålderdomens vårdoch vårdavgifter. När make/maka som har högst inkomst och därmed högaavgifter blir vårdbehövande måste den andre make/makan ha kvar erforder-liga medel för sin skäliga tillvaro. Tillgångar i olika former - exempelvisfritidshus - får inte utplånas av höga avgifter. Den som betalat höga skatteroch avgifter under ett långt yrkesverksamt liv finner progressiva äldre-vårdsavgifter orättvisa. Inkomstutjämning bör ske genom skattesystemet ochinte genom kommunala avgifter.För de många äldre är det väsentligt att äldrevårdnadsavgifterna är skäligasamt att systemet är begripligt för alla - och rättsäkert.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett rättvist äldrevårdsavgiftssystem.Stockholm den 2 oktober 1999Elisabeth ()()()
mot · GN02So299 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So299av , ()Läkemedelsavgift/läkemedelsrutin vid sjukhemsboendeGotlands kommun och harbeslutat att slutenvårdsmodellen, utan egenavgifter för deboende, får tillämpas vid sjukhemsboende. Detta har i förstahand skett med syfte att sänka samhällets kostnad ochminska kassation av läkemedel.Stockholms läns landsting har beslutat tillämpa samma rutin förca 5 000 boende på sjukhem. På berörs ca 250 personer.Den nuvarande läkemedelsrutinen vid de f.d. sjukhemmen innebärsamhällsekonomiskt lägre kostnader än individuell receptförskrivning menhittills har regeringen alltså inte ansett hanteringen/kostnaden statsbidrags-berättigad. Om kommunen övergår till receptmodellen kommer däremotstaten att ersätta hela kostnaden trots att samhällets kostnad ökar genomdyrare inköpspriser, mindre och dyrare förpackningar samt ökad kassation.Emellertid innebär det att denna läkemedelskostnad, som faktiskt avseröppen vård, ej inräknats i det verkliga utfallet för förmånens kostnad somApoteksbolaget redovisat och som legat till grund för statsbidrag.Därmed har sjukvårdshuvudmännen inte medgivits statsbidrag för faktiskakostnader för läkemedel för sjukhemsboende.Risken är nu uppenbar att sjukvårdshuvudmännen återgår till tidigaresystem för läkemedelsförsörjning för sjukhemsboende, trots att det med allsannolikhet är sämre för samhällsekonomin och för enskilda sjukhems-boende.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om en översyn av regler gällande statsbidragför läkemedel till sjukhemsboende i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 1 oktober 1999Roy ()
mot · GN02So300 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So300av , ()Samverkan mellan offentliga och privata vårdgivareI betänkandet (SOU 1997:179) har delegationen församverkan mellan offentlig och privat hälso- och sjukvårdföreslagit att samtliga legitimerade vårdgivare skall gesmöjlighet att bedriva privat verksamhet med offentligfinansiering på jämbördiga villkor. Bland annat anfördes attandra vårdgivare än läkare och sjukgymnaster borde gesmöjlighet att bedriva verksamhet som enskild vårdgivaremed finansiering av . Detta ökar valfriheten förbåde patienten och den yrkesverksamma vårdgivaren.I propositionen Stärkt patientinflytande (1998/99:4) föreslås vissa lag-ändringar för att stärka patientens ställning i hälso- och sjukvården. Vård-givarna skall vara skyldiga att ta hänsyn till patientens val av behandling därtvå eller flera alternativ är möjliga. Med behandlingsalternativ avses åtgärdermed medicinskt innehåll som erbjuds av legitimerade yrkesutövare. Somexempel nämns kirurgiska ingrepp, läkemedelsbehandling, sjukgymnastik-behandling, specifik omvårdnad och psykoterapeutiska insatser.Sjukvårdshuvudmännen har att organisera hälso- och sjukvården så attpatientens rätt att själv välja behandlingsalternativ tillgodoses. Genom engod och effektiv samverkan mellan den offentliga sjukvården och de privatavårdgivarna har huvudmännen inom sjukvården möjlighet att kunna erbjudapatienterna den mångfald i utbudet som den nya lagen kommer att kräva.Sammanfattningsvis kan anföras att det är av stor vikt ur patientsynpunktatt det skapas bättre samverkan mellan offentlig och privat vård och därmedökade valmöjligheter. Det behöver också skapas enhetliga och klara reglernär det gäller etablering för enskilda vårdgivare med offentlig finansiering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av bättre samverkan mellan offentligaoch privata vårdgivare.Stockholm den 4 oktober 1999Lars ()()
mot · GN02So304 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So304av , ()Sociala lånÖkade sociala klyftor, arbetslöshet och sociala nedskärningarhar medfört att många människor fått svårt att klara sinförsörjning. Många är de som blivit skuldsatta, som kommitefter med hyra, telefonräkning, krediter etc. Många har fåttbetalningsanmärkning med konsekvens att de får svårt attskaffa bostad, teckna telefonabonnemang eller liknande. svårt skuldsatta söker skuldsanering och några lyckasockså få en sådan. Likväl kvarstår för många en tungekonomisk situation. Ensamstående kvinnor med barn är ensärskilt utsatt grupp. Dessa tendenser finns inte bara iSverige utan den tycks vara genomgående i jämförbaraländer.I genomför man på prov något man kallar sociallån. Dessa går utpå att människor, som kommit på obestånd eller saknar marginaler i sinhushållsekonomi och behöver pengar för att uppsöka tandläkare, eller till köpav någon nödvändig kapitalvara, kan få hjälp med att få kommunalaborgenslån. Dessa lån ges med mycket låg ränta och med en amorteringstakt,som är avpassad till den utsattes betalningsförmåga. Kommunerna handhardessa lån, men får någon form av statsgaranti.Så vitt vi kunnat inhämta är erfarenheterna av detta system goda. Vi menaratt denna idé är lovvärd och kan vara till god hjälp för många ekonomisktutsatta personer. Det finska systemet och erfarenheterna av detta bör därförstuderas och motsvarande försöksverksamhet påbörjas också i vårt land.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär utredning om försöksverksamhetmed "sociallån" i enlighet med vad i motionen anförts.Stockholm den 1 oktober 1999Kenneth ()(v)()()()()
mot · GN02So308 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So308av , ()Höga ljudnivåerBakgrundI lider en tiondel av befolkningen av hörselnedsättning. Skadornaomfattar så många att man kan tala om ett växandefolkhälsoproblem. Hörselskada är ett dolt handikapp. Det ger upphov tillproblem såväl på jobbet som i samhällslivet i övrigt. Som hörselskadadär det också lätt att hamna utanför gemenskapen. Många känner sigutestängda från föreningslivet men också från kultur- ochmusikupplevelser. Det finns hjälpmedel att tillgå. Men att skaffahörapparat kan vara både dyrt och förknippat med långaväntetider. Stora variationer över landet förekommer. Det är viktigt attgöra insatser för att förebygga hörselproblem. ger utrekommendationer avseende ljudnivåer exempelvis på konserter ochdiskotek. I vilken mån dessa rekommendationer efterlevs kontrollerasdock sällan. Ungdomar som exponeras för dessa höga ljudnivåer kännerofta inte till riskerna. Exempelvis har efter en genomfördrockkonsert i i konstaterats att flera ungdomar fåtthörselnedsättning och problem med s k öronsus.FörslagDet är nödvändigt att åtgärder vidtas för att förhindra att antalethörselskador ökar. Det är viktigt att man arbetar förebyggande med tankepå att bland annat många ungdomar utsätts för stora risker. Regler ochrekommendationer som fastställer maximala ljudnivåer påmusikkonserter måste också kombineras med riktlinjer för hur dessa skallefterlevas. Ansvaret måste tydliggöras. Regeringen bör därför återkommamed förslag till åtgärder för begränsning av skadliga ljudvolymer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av åtgärder för begränsning av skadligaljudnivåer.Stockholm den 2 oktober 1999Marie ()
mot · GN02So311 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So311av , ()Läkarmedverkan i särskilda boendeformerI dag finns det många äldre och handikappade som bor inom de särskildaboendeformerna, där omsorg och sjukvård ska tillhandahållas. Ettproblem som är ganska stort är att docering av medicin ofta blir fel.Många äldre har en felaktig medicinering, som ibland medför attindividen är "neddrogad", ibland ges helt fel mediciner. Det kan bero påavsaknad av kontinuerlig tillgång på läkare i de särskildaboendeformerna. Bristerna kan hänga ihop med att samarbete kommun-landsting inte fungerar som det ska, men det kan naturligtvis också beropå annat.I "Nationell handlingsplan för äldrepolitik" så konstateras att de medi-cinska bristerna inom äldrevården måste åtgärdas.I prop. 1990/91:14 om ansvaret för service och vård till äldre och handi-kappade står under avsnitt "hälso- och sjukvård, Kommunernasansvar" bland annat vad gäller sjukvård vid de särskilda boendeformerna ochläkarmedverkan: "Det är viktigt att insatser från läkare görs till-gängliga och dimensioneras så att människor som bor i särskilda boende-former/bostäder kan få den läkarhjälp som de behöver." Vad gäller vidare ipropositionen betonas inte läkarmedverkan utan där anses att denna medfördel kan vara placerad under primärvården.Med de brister som ofta uppstår måste det vara viktigt att betona justläkarmedverkan. En väg att gå måste här vara möjligheten för varje enskildpatient att själv få välja läkare, inom eller utom primärvården. På detta sätttror vi att läkartillgängligheten skulle ökas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om läkarmedverkan och patientens rätt att väljaläkare inom äldrevården.Stockholm den 3 oktober 1999Ewa ()()
mot · GN02So317 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So317av , ()DemensvårdenDet beräknas att av befolkningen i - och våra nordiskaländer - är demenshandikappade. Tragiskt nog talar alltför att inom kommer demenssjukdomen att öka, då den ärstarkt åldersrelaterad - ju äldre man är ju större risk för att blidemenssjuk. Det beräknas att i åldrarna drabbas var femteperson. Det behövs alltså ett vårdutbud inom dagvård, gruppvård,sjukhemsvård, utredningsplatser på sjukhus och hemsjukvård, dvs. ettmycket differentierat utbud av vårdutbildning. Det torde vara så att viinte helt har insett vidden av detta växande problem.Demens-Altzheimerförbunden i hade på sin kongress iKalmar i ett tiopunktersprogram riktat uppmaningar till de nordiskaregeringarna och . Förbunden har med detta velat fästa upp-märksamheten på denna globala, obotliga folksjukdom som demenssjukdomutgör. Vi kan framför oss se en okontrollerad förlust av livskvalitet för sjuka,men också för deras anhöriga.Skall vi människovärdigt och effektivt kunna hantera vård av dementamåste vi arbeta efter en klar vårdfilosofi. Det synes inte ha beaktats tillfullonär det gäller de dementas behov. De har "drivit omkring" inom vårdsyste-met - ofta i avsaknad av systematisk vårdplan.Specialistutbildning efterfrågas och behövs. Det gäller såväl läkare somannan vårdpersonal. Dementa övermedicineras alltför ofta med psykofarma-ka. De får sällan tillräcklig smärtlindring och nya dyra mediciner tas avekonomiska skäl alltför sällan i bruk. Dementas svåra symptom kräver ettspecialkunnande för att man skall kunna bemästra sjukdomsuppdraget. Kom-munikation och skapande av en fungerande relation till anhöriga är ennyckelfråga i vården för dementa.Anhöriga utsätts också för en oerhörd stressituation just när en nära persondrabbas. De måste försöka leva med, och kanske vårda, en person som är heltförändrad. Den demenssjukes intellektuella och emotionella kapacitet för-sämras och inte minst den praktiska förmågan drabbas negativt. Person-ligheten blir helt förändrad. För anhörigkretsen är det en stor tragedi och denärstående anhöriga lider svårt i denna situation.Det torde krävas tvärvetenskaplig forskning och ett kunskapsutbyte inomlandet men också på förslagsvis nordisk nivå för att kunna uppnå bättre vård,behandling och utbildning än i dag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anföra hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det anordnas en effektiv nätverksutbildningav personal i demensvården med utnyttjande av de kunskapscentrumsom finns,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att få till stånd tvärvetenskaplig forskning såvälbiologisk, farmakologisk, psykosocial som vårdvetenskaplig i avsiktatt åstadkomma en högre kvalitet i såväl utbildning som praktisk vårdinom området demenssjukdom,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en gemensam nordisk vårdsatsning på demens-problemen innefattande också metoder för stöd till anhöriga och meden tillämpad klar vårdfilosofi.Stockholm den 3 oktober 1999Elver ()()
mot · GN02So319 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So319av Husmark , ()HörselhjälpmedelNärmare av befolkning har hörselskador avolika slag och pressen ökar på landstingens hörcentraler.Förhållandet bli alltmer kaotiskt. Det är inte värdigt att låtapersoner vänta på ett tekniskt hjälpmedel, som mångagånger är avgörande för om man skall kunna leva ett fullgottliv och vara fullt ut delaktig i familjelivet och i samhället.Det finns ett fåtal företag med audionomer, anställda eller som ägare,och som erbjuder försäljning av hörapparater. På två ställen i finnsdet butiker, likt en glasögonaffär, med hög tillgänglighet och service. En avdem finns i . erbjuds man en undersökning ochutprovning av hörapparat.Den nya inriktningen att som audionomer starta nya verksamheter, i formav t.ex. butiker, välkomnas och beslutsfattare såväl inom vården som inomden politiska organisationen måste på alla sätt underlätta etableringar avdetta slag. Det är positivt för alla men först och främst för de hörselskadade.I dag finns inte bara köer som begränsar tillgängligheten, det finns ocksåmedelvärdesgränser som reglerar när en person skall beviljas ett hörselhjälp-medel. Denna gräns tenderar att höja ribban för när ett hörselhjälpmedel skallbeviljas. Man får som patient därmed nöja sig med detta besked och upp-manas i stället att återkomma . Detta medan personen har fort-satta stora svårigheter att höra och lider av detta. Hög tillgänglighet, serviceoch hjälp är självklara rättigheter också för den som har en hörselnedsätt-ning.Av alla med nedsatt hörsel har en ärftlig hörselnedsättning somuppkommit genom ålder eller buller. Det finns också andra förvärvadehörselnedsättningar som lämpar sig väl att tas om hand av audionomer ochdetta utan en förundersökning av läkare. Det handlar om att prova uthörapparat, ge råd och service, följa upp och vara lättillgängliga för kunden.Audionomer har en högskoleutbildning som väl tillgodoser kraven påkompetens och som gör dem meriterade och lämpade att klara denna sortsuppgift.Detta får som följd att läkare, specialutbildade inom Öron-Näs-Hals, får enarbetssituation som gör det möjligt att koncentrera sig på större problem ochsjukdomstillstånd än att undersöka personer med ärftligahörselnedsättningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ta till vara personalens kompetens,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att välkomna privata etableringar av hörsel-butiker med audionomer som anställda eller ägare.Stockholm den 2 oktober 1999Cristina Husmark ()
mot · GN02So320 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om patientnämndens ansvarsområde,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om personalvård samt rekrytering av personal tilläldrevård och omvårdnad,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av åtgärder för att fler skall väljagymnasieskolans omvårdnadsprogram.Stockholm den 5 oktober 1999Ulla-Britt ()()()()()()()()()()()()()()()()1 Yrkandena 6-8 hänvisade till BoU.
mot · GN02So325 · 1999-10-05 00:00:00 — Den "svarta" sektorsom finns inom området kan övergå i en "vit" och arbetstagarna införlivas itrygghetssystemen. Definitionen av hushållsnära tjänster måste vara tydligoch avgränsad så att existerande företag inte utsätts för en orimligkonkurrens från staten. Begreppet hushållstjänster omfattar tjänster somutförs i hemmet som tvätt, städning, omsorg och trädgårdsskötsel.Skatteavdrag för barnomsorgFöräldrar måste få känna trygghet i att vara välkomna påarbetsmarknaden. Det måste vara möjligt att förenaförvärvsarbete med mer tid för barnen. Föräldrar ska intepressas ekonomiskt att avstå från förvärvsarbete och därförbör barnomsorgskostnaderna vara avdragsgilla gentemotförvärvsinkomsten. För att få göra avdrag måste man kunnastyrka sin barnomsorgskostnad. Det leder till att många av deföräldrar som är hänvisade till "svart" barnomsorgmotiveras att redovisa barnomsorgskostnaden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principerna för familjepolitiken, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av jämställdhet i familjepolitiken, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ratificeringen av konventionrörande barns rättigheter i bör påskyndas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en barnbilaga till statsbudgeten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att underlätta föräldraskapet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avstå från att lägga förslag om maxtaxan, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en återinförd etableringsfrihet inom förskolan, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utveckla den öppna förskolan, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge tillbaka självbestämmandet till föräldrar-na, 210. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad grundtrygghet i föräldrapenningen, 111. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barnkonto i stället för maxtaxa, 112. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att båda föräldrarna har tid för barnen.1Stockholm den 1 oktober 1999Kenneth ()()(c)()()()1 Yrkandena 1, 2 och 10-12 hänvisade till SfU.2 Yrkandena 6-9 hänvisade till UbU.