ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Fi609 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi609av , ()Skatteväxling av fastighetsskattenPåskyndafastighetsskatteväxlingenDen dubbla bosättningen är en företeelse som är specielltvanlig i jämfört med andra länder. Enfastighetsägare kan ha en bostad där han inte ärmantalsskriven eller betalar skatt. Denna bostad kanskeanvänds någon eller några månader . Vissakommuner där det är attraktivt att äga fritidshus har extrakostnader p g a detta. Förhållandet skulle upplevas merapositivt om fastighetsskatten för dessa hus tillföllkommunen.Exempel på kostnader för hus som endast används för fritidsboende:- Gatubelysning året om. Konflikter kan uppstå när kommunerna försökerskapa vägföreningar som får stå för allt gatuunderhåll.- och annan beredskap som ambulans, sjukhus och polismåste finnas i proportion till behovet.- Enligt lag är kommunerna skyldiga att ställa upp med hemtjänst tillsemesterboende.- Biblioteken behöver mer personal.- Kommunens "kostym" måste anpassas till en större befolkning sommartid.Ett exempel anges från som måste utfärda bevattnings-förbud . Om vattenledningarna skulle utformas för sommar-befolkningen, skulle de bofasta om vintern inte få tjänligt vatten, då detskulle vara för litet flöde.Fördelarna överväger:- Många hantverkare får arbete och det säljs byggvaror.- Handlare får större omsättning. Det blir arbetstillfällen i affärerna.- Sommargästerna besöker restauranger och nöjesetablissemang. Det ärdock de rörliga turisterna som är en god inkomstkälla för kommunerna.- Livskvalitet tillförs som inte kan mätas i pengar.En skatteväxling av fastighetsskatten innebär att den statligafastighetsskatten successivt fasas ut och ersätts denmed en avgift som är kopplad till kommunenskostnader för gatuunderhåll, VVS, brandförsvar m m förfastighetsbeståndet. Detta bör påskyndas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatteväxling av fastighetsskatten till förmån förkommunerna.Stockholm den 4 oktober 1999Ulla-Britt ()()
mot · GN02Fi611 · 1999-10-05 00:00:00 — Denna inkomsttitelär en nettotitel där intäkterna bland annat består av samtliga inbetaladekommunalskatter, och där utgifterna bland annat består av samtliga till kom-munerna utbetalade kommunala inkomstskatter. Kommunsektorn erhållermed vårt förslag de skatteintäkter de skulle ha fått enligt gällande regler förgrundavdraget och staten tar kostnaden genom minskade nettointäkter påinkomsttitel 1111.I skattemotion regleras ytterligare några mindre sido-effekter för kommunsektorn som kostnader eller inkomstminskningar direktpå statsbudgeten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunsektorns behov av ökade statsbidrag påkort sikt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskaffat utförsäljningsstopp,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunala bolag som konkurrerar på denprivata marknaden,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det kommunala utjämningssystemet,5. att till anslag A 1 Generellt statsbidrag till kommunerför anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således 78 466 500 000 kr.Stockholm den 5 oktober 1999Per ()()()()()()()()()()()()()()1 Yrkande 3 hänvisat till BoU.
mot · GN02Fi701 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi701av , ()Kollektiva hemförsäkringarFlera fackförbund har tecknat kollektiva hemförsäkringarför sina medlemmar. I samtliga fall har man valt att teckna sinaförsäkringar hos . Detta har skett utan anbudsförfarande. Andrabolag har inte givits tillfälle att vara med och konkurrera med vare sigpris eller innehåll i försäkringen. har valt att stödja detfolkrörelseägda utan att veta om deras medlemmar gynnas avdetta. Detta är ett oansvarigt sätt att handskas med medlemmarnas pengaroch i allra högsta grad konkurrenshämmande och stötande.Än mer anmärkningsvärt är att fackförbunden tecknat kollektivahemförsäkringar för sina medlemmar utan att de tillfrågats. Detta måsteanses vara ett grovt intrång i den enskildes privata sfär. Varje människa skallnaturligtvis själv avgöra var han eller hon vill teckna sina försäkringar.Reaktionen på fackförbundens beslut att teckna dessa försäkringar har därförvarit hård. Många har protesterat och lämnat sin fackliga organisation. Dettabryr sig de fackliga ledarna inte om. De anser sig veta bäst "vad derasmedlemmar behöver".Det visar på stort förakt att besluta i den här typen av engagemang överden enskilda människans huvud. Den fackliga makthungern över den en-skilda människan blir större och större. Många frågar sig med oro vad somkommer . Finns det fler privata områden där facket vill kollektivtbestämma över sina medlemmar? Är de kollektiva hemförsäkringarna baraen början?Många drabbas nu av betydligt fördyrade försäkringspremier. De somsedan tidigare har hemförsäkringar i andra bolag får antingen säga upp sinatidigare hemförsäkringar eller gå ur facket för att undgå kostnadsökningar.Om de väljer att gå ur facket är detta förståeligt efter fackets nonchalans motsina medlemmar.De kollektiva hemförsäkringarna ger också orimliga effekter eftersomkollektiva hemförsäkringar leder till minskad konkurrens vilket är till menför hela branschen.Förbud mot kollektiva hemförsäkringar bör införas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kollektiva hemförsäkringar.Stockholm den 23 september 1999Kent ()()
mot · GN02Fi705 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi705av , ()Finansiella aktörers marknadsföringBankerna och andra finansiella aktörer på den svenska marknadenmarknadsför många olika tjänster. Dessa tjänster är för de allraflesta konsumenter i princip omöjliga att bedöma. Ett exempel är såkallade ränteförsäkringar: Är de prissatta på ett för både säljaren ochköparen marknadsmässigt sätt? Dessa beräkningar går att göra, menanvänds inte för att informera konsumenterna.På många utländska marknader , bland annat i och , har dessa aktörer ett ansvar för hur de marknadsför sina tjänster,men i finns ingen lagstiftning som reglerar dessa bitar. Som följd avavsaknad av lagstiftning finns det flera rättsprocesser mellan bank ochkund, där kunden bedömer att banken varit oseriös i sin marknadsföring. Pådessa grunder borde en översyn göras av banklagen, om hur man fårmarknadsföra tjänster. Vilket ansvar ska de finansiella aktörerna ha motkonsumenten?HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av banklagen.Stockholm den 29 september 1999Ewa ()
mot · GN02Fi706 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi706av , ()Översyn av kreditupplysningslagenKreditupplysningsverksamhet regleras av kreditupplysningslagen1973:1173. I den allmänna debatten har det visat sig att flera telebolaggör en schabloniserad kreditbedömning uteslutande på grundval averhållen kreditupplysning. En missad parkeringsbot som är två årgammal kan sålunda leda till att konsumenten inte har den valfrihet påtelemarknaden som en konsument utan betalningsanmärkning har. Dettatorde inte ha varit lagstiftarens avsikt. Härtill kommer attbetalningsanmärkning erhålls för varje utslag eller dom påbetalningsförpliktelse även om gäldenären har haft skälig grund för att fåsaken prövad i rätten. Möjligen förhåller det sig så att i dagens IT-samhälle har de generella bedömningarna fått en dominerande betydelsegentemot individualiserade kreditprövningar beroende på att de generellablir mera kostnadseffektiva då några personliga hänsyn inte tas.Ett annat problem med kreditupplysningslagen är att när det gällernäringsidkare får även ansökan om betalningsföreläggande registreras t exdå någon har suttit i ett bolags styrelse då bolaget gått i konkurs. Attstyrelsen arbetar fullt ut ända in till dess företaget går i konkurs om dettaskulle visa sig nödvändigt är önskvärt och till gagn för samhället. Att någonhoppar av strax före konkursen bara för att slippa betalningsanmärkning ärinte något lyckat beteende.Att någon döms till långvarigt fängelsestraff för allvarlig ekonomiskbrottslighet får inte registreras. Detta måste vara helt fel. Själva grunden försvensk rättsskipning är att den skall ske offentligt och inför allas åsyn.Dettamå vara skamligt för den som drabbas men är en konsekvens av enurgammal syn på att rättvisa skipas bäst inför allas ögon. I dagens samhällekan inte offentligheten fungera på samma sätt som tidigare men sammabevekelsegrunder gäller . Det skall inte vara möjligt att bli dömd förallvarlig ekonomisk brottslighet utan att omvärlden har kännedom om detta.Några bärande sociala skäl i förevarande fall kan knappast frambringas.Av det ovan sagda framgår att det finns skäl att se över kreditupp-lysningslagen så att den på ett mer tydligt sätt värnar om den personligaintegriteten och ett ändamålsenligt förfarande från kreditupplysnings-företagen med avseende på enskilda människors möjligheter att agera på enavreglerad marknad särskilt när det gäller public service-tjänster.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av kreditupp-lysningslagen och återkommer med förslag till ändringar i densamma.Stockholm den 19 september 1999Rolf ()
mot · GN02Fi707 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi707av , ()MedlemsbankerBakgrundEkobanken är andra medlemsbank och startade 30 september1998. Banken har ca 1 300 medlemmar. Medlemskapitalet är ca 13miljoner kronor. Balansomslutningen har ökat mycket fortare än beräknatoch uppgår nu till ca . Innan Ekobanken startadebedrevs verksamheten i sparkasseform . Övergången tillmedlemsbank skedde när sparkassan uppnått en storlek som gjorde dettalagligt nödvändigt. Ekobanken sökte och fick regeringens tillstånd attstarta med ett medlemskapital om 9,5 miljoner kronor.Kapitalet i en medlemsbank växer inte på samma sätt som i andra bank-former.Ekobankens kunder har valt Ekobanken på grund av dess profil och ut-låningspolicy, inte i första hand av kortsiktiga lönsamhetsskäl eller på grundav dess tjänster. Tillväxten i kapital och balansomslutning sker genom attmedlemsantalet ökar.ProblemetBankens önskan att få växa stadigt och successivt med såväl kapital sombalansomslutning är förhindrad av tolkning av lagenom medlemsbanker. Kravet är att banken inte får överskrida 100 miljonerkronor i balansomslutning förrän det egna kapitalet uppgår till 5 miljonereuro.Detta är ett stort problem. En sådan tillväxt av det egna kapitalet ryms inteinom bankens balansräkning, med mindre än att befintliga kunder avvisas.Ett kreditmarknadsföretag som är underkastat samma begränsning till 100miljoner kronor kan välja att sälja av en del av stocken och på så sätt minskasin balans, eller att genom goda affärer åstadkomma den avkastning som drartill sig det behövliga kapitalet. Dessa möjligheter finns inte på samma sätt fören medlemsbank.Möjliga lösningara. Ett relativt kapitalkrav, där kapitalet står i ett visst förhållande tillbalansomslutningen i vissa intervall.b. Förhöjda kapitaltäcknings-, likviditets- eller andra krav tills kapitaletuppgår till 5 miljoner euro.c. Att får i uppdrag att med hänsyn till omständig-heterna i varje enskilt fall avgöra hur stor balansomslutningen får vara underviss tid.Riksdagen bör hos regeringen begära en utredning om åtgärder för attmöjliggöra för medlemsbanker att växa.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om åtgärder för att möjliggöra förmedlemsbanker att växa.Stockholm den 2 oktober 1999Matz ()
mot · GN02Fi710 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi710av Ygeman, ()Avgiftsinformation för fondsparareHösten 1999 väljer 900 000 LO-medlemmar förvaltning av de avlönen som går till avtalspensionen. är det hela svenska folketsom skall välja förvaltare av de som går till premiedelen i detallmänna pensionssystemet. Man kan se en framtid där fem sex procentav vars och ens lön avsätts i olika fonder till pensionen. Totalt kan dethandla om ca 40 miljarder , en summa som ökar med någonmiljard . Till detta kommer det privata pensionssparandet somtenderar att öka.För en genomsnittlig löntagare som inte är speciellt insatt i hur olikafonder fungerar är det svårt att jämföra de olika erbjudandena. Banker ochförsäkringsbolag satsar hellre miljoner på TV-reklam, helsidor i dagspressoch färgglada broschyrer på glättat papper än på saklig information om vadolika alternativ kostar. Förvaltningsavgifterna har stor betydelse: högaavgifter kan innebära att närmare hälften av de pengar som avsätts tillpensionen försvinner i avgifter.Nu har LO genom sitt avtal med pressat priserna på fond-sparandet till ett minimum. är det för staten att göra sitt till för attrensa upp i djungeln. Det är mycket svårt att jämföra olika bolags avgifter.Det finns ingen garanti för att de bolag som har lagt sig nära - LOFondförsäkring kommer att bibehålla dessa låga avgifter. Tvärtom talar alltför att de, när de har fått in tillräckligt många sparare, chockhöjeravgifterna.Som det är nu så är spararna rättslösa gentemot fondbolagen. Dessutom finnsdet avgifter för utbetalning och byte av fond som inte redovisas öppet. Dettabör kunna förhindras genom att alla fondbolag åläggs att redovisa allaavgifter på ett sådant sätt att det underlättar jämförelser mellan olika fonderoch att oskäliga avgiftshöjningar förhindras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av reformerade regler för informationvid fondsparande.Stockholm den 5 oktober 1999Anders Ygeman (s)()()
mot · GN02Fi711 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi711av Ek, ()MedlemsbankerBakgrundEnligt EU-direktiv och svensk lag måste en bank ha ett eget kapital påminst (). EU-direktivet gerdock möjlighet till undantag från detta kapitaltäckningskrav. I lagen(1995:1170) om medlemsbanker utnyttjar man detta till att införa enregel som säger att "om balansomslutningen i den planeradeverksamheten kan beräknas uppgå till högst , fårbolaget medges att ha ett lägre bundet eget kapital än det som anges iandra stycket, dock lägst motsvarande en miljon ecu".Ekobanken är andra medlemsbank och startade 30 september1998. Banken har ca 1300 medlemmar. Medlemskapitalet är ca 13 miljonerkr. Balansomslutningen har ökat mycket fortare än beräknat och uppgår nutill ca 95 miljoner kronor.Innan Ekobanken startade bedrevs verksamheten i sparkasseform sedan1980. Övergången till medlemsbank skedde när sparkassan uppnått enstorlek som gjorde detta lagligt nödvändigt. Ekobanken sökte och fickregeringens tillstånd att starta med ett medlemskapital om 9,5 miljoner kr.Ekobankens kunder har valt Ekobanken på grund av dess profil ochutlåningspolicy, inte i första hand av kortsiktiga lönsamhetsskäl eller pågrund av dess tjänster. Tillväxten i kapital och balansomslutning sker genomatt medlemsantalet ökar.En liten banks önskan är att få växa stadigt och successivt med såvälkapital som balansomslutning men är förhindrad av finansinspektionenstolkning av lagen om medlemsbanker att överskrida ibalansomslutning förrän det egna kapitalet uppgår till 5 miljoner euro.Detta är ett stort problem. En sådan tillväxt av det egna kapitalet ryms inteinom bankens balansräkning, med mindre än att befintliga kunder avvisas.Ett kreditmarknadsföretag som är underkastat samma begränsning till 100miljoner kronor kan välja att sälja av en del av stocken och på så sätt minskasin balans, eller genom goda affärer åstadkomma den avkastning som drartill sig det behövliga kapitalet. Dessa möjligheter finns inte för enmedlemsbank.Eftersom en bank i princip måste ta emot de insättningar kunderna önskargöra, uppstår lätt en helt omöjlig situation, där banken begår lagbrott oavsettom man tar emot nya insättningar eller avvisar dem. Tolkningen av lagen ärsådan att bankens balansomslutning inte får växa över 100 miljoner kronoräven om ökningen enbart sker i form av eget bundet kapital i syfte att uppnå5 miljoner euro.Det är uppenbart att den nuvarande lagstiftningen inte är genomtänkt. Denbehöver kompletteras med en regel som möjliggör för banken att växa frånen nivå med ett eget bundet kapital på till en där detta kapitaluppnår kravet på minst 5 miljoner. Det skulle t ex kunna ske genom att införaett relativt kapitaltäckningskrav för banker med en omsättning mellan 100och 1 000 miljoner kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av kapitaltäckningskravet för bankermed en omsättning mellan 100 och 1 000 miljoner kronor.Stockholm den 5 oktober 1999Lena Ek (c)
mot · GN02Fi712 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi712av Beiming, ()MedlemsbankerRiksdagen behandlade frågan om förhållandet mellan dekooperativa företagen och andra företagsformer. uttalade bl.a.att regeringen bör klargöra att de kooperativa företagen ska behandlaslikvärdigt med andra företag. Etablerandet av kooperativa banker i formav medlemsbank möjliggjordes i samband med beslut om enny lag om medlemsbanker. Enligt näringsutskottets betänkande,1995/96:NU09, är ett viktigt inslag i näringspolitiken att alla bankerbehandlas lika. Det är bankens förutsättningar som ska vara avgörandeför beviljande av tillstånd och inte dess associationsform.Det finns två medlemsbanker i varav den ena är "Ekobanken- din medlemsbank" i Järna.Ekobanken är öppen för alla människor, organisationer och företag som ärintresserade av att stödja social och kulturell utveckling av samhället och ettnäringsliv som tar hänsyn till natur, miljö och människor. Kunderna ochmedlemmarna i Ekobanken har framför allt valt banken för dess policy ochinte främst för kortsiktiga lönsamhetsskäl. Ekobanken har ett medlemsantalpå cirka 1 300 medlemmar.Lagen om medlemsbanker säger att när bankens rörelse påbörjas ska dessegna kapital uppgå till minst 5 miljoner ecu. Men om balansomslutningen iden planerade verksamheten uppgår till högst så får banken medgesett lägre eget kapital, dock lägst 1 miljon ecu. Därmed fick Ekobanken iJärna från starten en dispens från kapitalkravet på 5 miljoner ECU.Bankens önskan är att få växa stadigt såväl gällande balansomslutning somkapital. Men enligt tolkningen av gällande lagtext är det mycket svårtför Ekobanken att växa eftersom kravet på tillväxten av det egna kapitaletinte ryms inom bankens balansräkning. Det innebär i sin tur att kunder måsteavvisas för att banken inte skall riskera att balansomslutningen överskrider100 miljoner kronor.Gällande lagstiftning om medlemsbanker medför, trots dispensen, undervissa förutsättningar problem med anledning av kapitalkravet. Vi anser attstatsmakternas utformning av regelsystem bör underlätta den kooperativaföretagsformen. Risken är annars att det sker en styrning bort från dennaföretagsform. Små banker måste enligt vår mening få växa på ett bra sätt ochblir stora. Det är därför viktigt att klargöra möjligheterna för medlemsbankeratt kunna växa.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medlemsbankers möjligheter att växa.Stockholm den 4 oktober 1999Cinnika Beiming (s)()
mot · GN02Fi713 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi713av , Per (v)Registrering av betalningsanmärkningarEn registrering i olika upplysningsregister om betalningsanmärkning fårofta stora konsekvenser för den registrerade. Det är inte ovanligt attpersoner hamnar i upplysningsregister på grund av t.ex. en litenskatteskuld som betalas lite . En sådan registrering får sedan storanegativa konsekvenser för den drabbade. Det kan handla om allt från attbli nekad kontokort till att bli nekad krediter, banklån och till och medhyreskontrakt.Ett sätt att komma till rätta med detta problem är att införa en beloppsgränsför registrering i upplysningsregister nedåt på förslagsvis 3 000-5 000 kr.Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beloppsgräns för registrering iupplysningsregister.Stockholm den 27 september 1999Per ()()()()()()
mot · GN02Fi801 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi801av , ()Miljökrav vid offentlig upphandlingEkologiskt hållbar offentlig upphandlingVad kan de offentliga upphandlarna göra för att påskynda utvecklingenmot en bättre miljö? Kundens önskemål om miljöanpassade produkter ären stark kraft för att driva utveckling mot bättre produkter. Om hela denoffentliga sektorn gick in för en mer miljöanpassad upphandling skulledärmed viktiga steg i utvecklingen mot ett långsiktigt hållbart samhälletas. Efterfrågan på miljöanpassade varor har ökat kraftigt de senaste åren.Möjligheterna för enskilda konsumenter att påverka marknaden är dockbegränsade.Miljökrav och EUAtt ställa miljökrav vid offentlig upphandling innebär en inskränkning avfrihandeln, som har varit gemenskapens viktigaste hörnsten. Det finns enintressekollision mellan å ena sidan önskan att ta miljöhänsyn och åandra sidan principerna om icke-diskriminering och fria varurörelser. Föratt driva utvecklingen snabbt framåt mot en mer miljöanpassadupphandling krävs ändringar i EG-direktiven.Kommuner villDet finns ett antal kommuner och landsting som efterfrågar miljö-anpassade produkter. T.ex. bedrivs i ett kravprojekt där bl.a.barnomsorgen upphandlar ekologiskt odlade livsmedel. Syftet medprojektet är att påverka de lokala producenterna. Men flertalet kommuneroch landsting runt om i landet vågar inte ta sådana här initiativ. De menaratt man med nuvarande lagstiftning inte kan ställa krav på attprodukterna skall vara ekologiskt odlade. Vänder man sig till Nämndenför offentlig upphandling blir man inte klokare. Där ges nämligenbeskedet att det kanske går att ställa miljökrav på livsmedel, men dåmåste upphandlarna strikt följa en EG-förordning på området.Tydlighet och information behövsDet är inte konstigt att det råder en osäkerhet bland de offentliga upp-handlarna huruvida deras specifika krav strider mot EG-regler eller ej.Det är därför angeläget att göra rättsläget tydligt genom ändringar i så att varje upphandlare i regel kan ställa miljökrav.Det är också viktigt att regeringen ser till att informationen till kommuneroch landsting blir så tydlig att tjänstemän och förtroendevalda vet vilkamiljökrav som kan ställas och hur detta görs på ett korrekt sätt såsommiljökrav vid upphandling av t.ex. jordbruksprodukter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändringar i så att varje upp-handlare kan ställa miljökrav,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om informationsinsatser till kommuner och landstingså att tjänstemän och förtroendevalda vet vilka miljökrav som kanställas vid upphandling.Stockholm den 21 september 1999Gudrun ()