ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02MJ781 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ781av , Elisebeht (s)/som nationalparkRidö/med sitt läge mellan ochVästerås i har i många avseenden karaktären av en skärgård iinlandet. Området består av 160 öar och omfattande ca 8 700hektar land. Mälarnaturen är i många avseenden speciell och har ett högtbevarandevärde.Här finns flera unika naturkvalitéer. Det är ett av landets rikaste lövskogs-områden där ädellövskogen med ek, al, lind, ask och präglar områdetsnatur.Ädellövskogen är delvis mycket gammal och har därför karaktär avlövurskog härstammande från den postglaciära värmetidens lövskogar.Hagmarkerna, lundområdena, urskogspartierna och de fina strandängarnaär mycket botaniskt rika med många inslag av sydliga arter och havsstrands-relikter. Till exempel är den värmekrävande vintergröna misteln ögruppensmest kända växt och har i dessa trakter sin nordligaste utpost i . Påingen annan plats finns en rikare förekomst.Mångfalden av olika växtarter har också givit upphov till ett rikt djurliv påöar och . Ett trettiotal däggdjursarter och 160 fågelarter har noteratsför ögruppen.Senare tids forskning har också befäst den rika och särprägladeförekomsten av vedinsekter och fjärilar, några har här sin nordligaste utpost ivärlden.Som en första etapp på väg mot en nationalpark avdelade länsstyrelserna iSörmland och området 1984 som naturreservat. ansåg då vid beredningen av ärendet "att det finns skäl som talarför inrättandet av nationalpark".Platser för sällsynta växter och djur försvinner nu allt snabbare. Det måstetill insatser som gör att dessa värdefulla områden avsätts som nationalpark.I takt med den ökande urbaniseringen såväl i vårt eget land som i vårbefolkningstäta omvärld ökar behovet av skyddade och bevarade områden.Kommande generationer måste också få möjlighet att ta del av de unikavärden som finns i /Sundbyholmsarkipelagen.Ett beslut om inrättande av området som nationalpark skulle medföra attett mera samlat grepp kan tas på de problem som finns. Detta äroundgängligt om de höga naturvärdena skall kunna bevaras för framtiden.I motioner till tidigare riksmöten har vi utförligt redogjort för dettaspeciella naturområde i vårt land.Ett motiv som angetts för att området ej skall klassas som nationalparksägs vara att en stor del av marken är odlad jord. Vår uppfattning är att justdetta förhållande mellan orörd natur och ett etableradkulturlandskap understryker vikten av att området blir föremål för bildandeav nationalpark.Kombinationen av gammal kulturbygd och bevarat varierat naturområdemed sin mycket specifika fauna och flora är enligt vår mening mycketunikt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att /i Mälareninrättas som nationalpark.Stockholm den 4 oktober 1999Elisebeht ()()()()
mot · GN02MJ782 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ782av Furustrand, ()Flyttning av sjunkna fartygI många kommuner med fraktgodshamnar och gästhamnar för det rörligabåtlivet förekommer att båtar som sjunkit helt eller delvis utgör ettproblem. Som exempel kan nämnas att man i kommun sedan1981 har haft problem med ett sjunket fartyg som ligger på grunt vatten inärheten av gästhamnen.Även i åar och mindre vattendrag finns en mängd småbåtar som liggerkvar året runt och hindrar framkomligheten både för andra båtägare ochfritidsfiskare. Den nuvarande lagstiftningen ger inte kommunerna möjlighetatt flytta på de båtar som utgör ett hinder eftersom risk för kraftiga skade-stånd från en båtägares sida kan komma att uppstå.Liknande problem förekom tidigare i många kommuner. Då gällde detbilar som var felparkerade eller miljöstörande.Efter en lagändring löstes problemet på ett bra sätt genom att kommunenpå ägarens bekostnad har rätt att flytta fordonet. I samband med flyttningenav exempelvis ett bilvrak övergår detsamma i kommunens ägo. Genom ettsådant förfarande undviks också eventuella skadestånd gentemot kommunen.En liknande lagstiftning skulle vara tillämpningsbar även för båtar och båt-vrak. Detta skulle underlättas genom ett tillägg till nu gällande lagstiftningrörande flytt av fartyg i allmän hamn så att bestämmelserna skulle gälla ävenutanför allmän hamn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ändrad lagstiftning avseende flyttningav fartyg.Stockholm den 5 oktober 1999Reynoldh Furustrand (s)()
mot · GN02MJ783 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ783av , ()Interimistiska förbud i miljöbalkenMöjligheten för kommuner och länsstyrelser att interimistiskt skyddanaturvärden är ett viktigt och riktigt verktyg för att skydda väsentliganaturresurser. Men besvärande situationer kan uppstå när verksamhetersom är tillståndspliktiga och som prövats i domstol med miljöaspekternainvägda stoppas.Det känns angeläget att utvärdera hur det interimistiska förbudet tillämpatsav kommuner och länsstyrelser. Har förbuden använts för att skyddaangelägna naturvärden eller har det varit ett sätt att stoppa tillståndsgivnaprojekt?HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillämpningen av 7 kap. 24 § miljöbalken.Stockholm den 5 oktober 1999Bengt-Ola ()Per ()()()
mot · GN02MJ784 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ784av , ()Övergivna skrotbilarAntalet övergivna skrotbilar ökar. I ökande utsträckning görs ocksåbilarna anonyma, dvs registreringsskyltar och chassinummer slipas bort.Förr lämnades ofta dessa skrotbilar i skogen eller på andra undanskymdaplatser. blir det allt vanligare att man hittar dessa bilar på kommunalmark, på olika bostadsföretags mark, på industritomter eller på privatägdmark.Om en skrotbil som är anonym ska omhändertas blir kostnaderna förtransport och skrotning ofta runt . Ofta blir det samhället somfår stå för den kostnaden. Men om bilen står på privatägd mark blir detmarkägaren som får betala.Allt fler skrotbilar får stå kvar allt längre, utan att beslut fattas omåtgärderska vidtas. Vidare uppstår allt oftare diskussioner om vem som har ansvaroch vem som ska betala.Enligt min mening behöver en översyn göras av ansvar, inklusivekostnadsansvar, för bortforsling av övergivna skrotbilar så att inte detta blirett än mer växande problem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av åtgärder för att minska antaletövergivna skrotbilar.Stockholm den 30 september 1999Conny ()
mot · GN02MJ785 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ785av , ()som nationalparkOmberg, "den blommande arken", är en av yppersta national-klenoder vad gäller naturvärden. Berget utgör skolexemplet på en horst,en bergrygg som skjuter upp mellan två förkastningsbranter. På bergetssida i väster hänger Visingsöformationens bergarter och i norr liggerkambrosilurbergarterna med bl a Borghamnskalkstenen dikt an motberget.Berget bär också många spår av inlandsisen och dess avsmältning. Bergetligger inom den mellansvenska israndzonen och låg för ca 10 sedansom en ö i den Baltiska issjöns smältvattenshav. Mäktiga slukrännor, ensandur (delta ovan havsytan) och spåren av högsta kustlinjen minner omdenna tid.Inlandsisen lade också en kappa av kalkrik moränjord över berget.Tillsammans med det gynnsamma lokalklimatet ger detta förutsättningarnaför den yppersta växtlighet, med t ex rika lundmiljöer, orkidérika kalkkärroch artrika stäppängar och klippängar. På berget finns som exempel en avSveriges nordligaste naturliga bokskogar och en riklig förekomst av idegran.Omberg ligger i en trakt med en stor koncentration av natur- och kultur-värden där och kan nämnas som exempel på naturområden avinternationell betydelse.Omberg har lockat människor alltifrån stenålderns jägare och bönder, sombosatte sig vid bergets fot och bl a byggde pålbyggnaderna vid Alvastra, viajärnålderns bosättare, som byggde fornborgar på berget, medeltidens kunga-makt med kung och med cisterciensermunkar på vidbergets fot, den m m till dagens skol-klasser, turister m fl naturnjutare. är ett av landets mest väl-besökta naturområden med uppskattningsvis 300 000 besökare per år.Omberg är, med små undantag, oskyddat. Berget har sådana värden somnationalparksklenod att det bör skyddas och förvaltas som nationalpark, denhögsta skyddsform som landet har för ett naturområde.Omberg uppfyller med råge de kriterier som i nationella och inter-nationella sammanhang ställs på en nationalpark vad gäller storlek,vetenskapliga värden, upplevelsevärden, kulturella värden, skönhet ochstorslagenhet. Berget rymmer även i huvudsak orörda naturtyper i sinabrantområden. Att berget genom tiderna i övrigt påverkats av människansboende och brukande, delar berget med nästan alla naturområden av någonstorlek i , däribland många befintliga nationalparker och börinte vara något avgörande hinder för bildande av en nationalpark. Detta isynnerhet om bergets framtida bevarande och skötsel ges en inriktning motökad orördhet, hög biologisk mångfald och stora upplevelsevärden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör skyddas och förvaltas somnationalpark.Stockholm den 4 oktober 1999Conny ()()()()()
mot · GN02MJ786 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ786av Furubjelke, ()Åtgärder för förbättrad vattenkvalitet i våra skärgårdarVid samtal med skärgårdsorganisationer och enskilda bofastaskärgårdsbor har alarmerande vittnesmål om ökande föroreningar ochdärmed kraftigt försämrad vattenkvalitet återkommande framförts. Det äruppgifter som bör tas på största allvar då bofasta skärgårdsbornaturligtvis har en särskild kunskap om dessa frågor som denkontinuerliga närvaron ger viktigt jämförelsematerial när man uttalar sigom försämringar . Bland de föroreningsorsaker som nämnts ärövergödning från kommunala reningsverk och växtnäringsläckage frånjordbruket betydande. Andra föroreningskällor hänger samman medturism och båtliv. Utöver allmän nedskräpning nämns också de giftigabottenfärgerna för båtar.I dessa fall har det gällt Östgötaskärgården men det finns anledning att troatt likartade förhållanden också gäller för andra skärgårdsområden.Vi tror därför att det finns behov av samlade nationella åtgärder för attkomma tillrätta med dessa miljöproblem i våra kustnära vatten. Problemen ärdessutom akuta och kan därför inte vänta till en mera omfattandeskärgårdspolitik - som tar ett helhetsgrepp på allt från mark- och fastighets-taxering till infrastrukturfrågor - föreläggs riksdagen.Det finns flera skäl som talar för att vattenkvalitetfrågorna ska behandlasmed förtur, främst naturligtvis för att de miljöproblem som man nu slagitlarm om blir svårare att åtgärda ju längre man dröjer med insatserna. Vi serockså en risk i att skärgårdsbor ger upp och flyttar i land om försörjningenhotas.Att kunna behålla en bofast befolkning i våra skärgårdar är ett uttalatnationellt intresse inte minst ur övervaknings- och säkerhetssynpunkt.Mot denna bakgrund anser vi att följande åtgärder för att förbättra vatten-kvaliteten i skärgården utan dröjsmål bör vidtagas.- Inför kvävereduktion vid kommunala vattenreningsverkdimensionerade för fler än 10 000 personekvivalenter (pe) inom allatillrinningsområden.- Inför en högre fosforreduktion än vid kommunala reningsverkdimensionerade för 10 000 pe och som direkt eller indirekt påverkarkustvattnet. Vid reningsverk med fler än 50 000 pe skafosforreduktionen vara lägst 95%.- Vidta ytterligare åtgärder för att begränsa växtnäringsläckaget frånodlingsmark i alla avrinningsområden.- Inrätta miljöstationer för att ta emot avfall från båtturister vid viktigabaspunkter för båtlivet längs kusterna.- 10F- PHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för förbättrad vattenkvalitet i våraskärgårdar.Stockholm den 1 oktober 1999Viola Furubjelke (s)()()()
mot · GN02MJ787 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ787av , ()Besöksanläggning i Tåkern-Omberg-områdetTåkern-Omberg-området med den angränsande slätten och är ettområde som rymmer en unik samling av både kultur- och naturhistorisktintressanta miljöer sett ur både nationellt och internationellt perspektiv.Ombergsbygden bär spår av många historiska kulturer från stenåldergenom bronsålder och järnålder. Vid Alvastra anlades en pålbyggnad ikärrmarkerna vid dåvarande utflöde mot . I Hästholmenfinns runristningar. Uppe på minner i första hand tre fornborgar omfolkvandringstidens oro. Från vikingatiden finns den mest betydelsefullaruninskriptionen på Rökstenen. Med kristendomens intåg byggdes kyrkor,och den rika bygden medförde att kyrkorna kom att ligga tätt. I området finnsett stort antal kyrkor . Bygden ingick som encentral del i kungamakten med den regerande Sverkerska ätten.Under denna tid anlades flera kloster som kom att betyda mycket för landetsutveckling, bl.a. Alvastra kloster.Vid reformationen drogs klostrens tillgångar in tillkronan och de revs delvis, fortfarande finns delar av klostren kvar i Alvastraoch . Byggnadsmaterial från klostren användes till att byggaVadstena slott som är en kulturhistoriskt viktig plats.När det gäller naturvärdena är de unika, med en av Nordeuropasfinaste fågelsjöar, med många olika naturtyper samlade på en litenyta och en unik flora och fauna, med sitt rena vatten och möjlig-heterna till fiske och andra aktiviteter och slättlandet som ger bygden enalldeles speciell karaktär. Stora möjligheter till friluftsliv finns bl.a. genomvandringslederna på Omberg.Området rymmer stora möjligheter till utveckling av besöksnäring ochturism framför allt för den ökande gruppen aktiva människor med intresse förnatur och kultur.En besöksanläggning där den ovan beskrivna helheten visades tillsammansmed de olika möjligheterna till natur- och kulturupplevelser skulle kunnavara en motor i utvecklingen av besöksnäringen.Vi föreslår att en utredning görs av placering, ekonomisering och innehåll ien besöksanläggning vid Tåkern-Omberg.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en besöksanläggning i Tåkern-Omberg-området.Stockholm den 1 oktober 1999Berndt ()()
mot · GN02MJ788 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ788av , ()Gamla träd och jätteträdInledningTvå saker ligger bakom denna motion. För det första den rapport, somkom från och har titeln av jätteträd ochför det andra avverkning av tallar från 1400-talet.Om gamla träd kunde talaMånga hyser respekt och känner vördnad för gamla träd. Man hörhistoriens vingslag och inser att varje människas tid på jorden är kort.1400-talet känns avlägset, men träden levde redan då. Träden har settsläktled komma och gå.Det visar sig att man inte vet så mycket om våra jätteträd . Ingainventeringar har gjorts och inga medel finns anslagna för ändamålet. Ettjätteträd ska ha en stamdiameter av minst en meter i brösthöjd. Man finnersådana stora träd i t.ex. ekar i inägomark, som vårdträd pågården, som alléträd, vägträd eller som hamlade träd i betesmark.Rumskulla-eken, största ek, är exempel på ett jätteträd.Undersökningar visar att många rödlistade arter lever i jätteträden.Samtidigt vet man att många av dessa jätteträd är i behov av åtgärder och ivissa fall av akut vård för att överleva. De drabbas hårt av igenväxning elleroförståndig plantering av gran i gamla odlingsmarker.Fastighetsverket avverkar gamla trädSå mycket mer upprörande är det när man avverkar gamla träd när manfinner dem, såsom just gjort. Avverkningen av 500-åriga tallar är en skam för staten och aktualiserar frågan om såvälFastighetsverkets skogsinnehav som avkastningskrav. förvaltarverket totalt mark varav merparten i fjällkedjan. 1,1miljoner hektar är skogsmark, varav 375 000 produktiv skog i fjällnäraområdet. har ett avkastningskrav på skogen somligger på . Vinsten ska finansiera byggnadsunderhåll. Verketshuvuduppgift är nämligen att förvalta regeringsbyggnader, ambassaderoch residens. Man har även hand om 31 slott, 28 kungsgårdar, 25fästningar, 22 museer och 4 universitet.När bildades lades marken ovanför odlingsgränsen i Lapplandsamt renbetesfjällen i under . Det är uppenbart attden här marken, som ofta är skyddsvärd, har hamnat på fel myndighet.Avverkningen av de gamla tallarna är inte första skogs-skandal. Det är inte rimligt att skyddsvärd skog, som i detta fall med de 500-åriga tallarna, ska bekosta underhåll av byggnader.Spara gamla träd och jätteträdJätteträd måste ses som en resurs med högt natur- och kulturmiljövärde.De utgör ett biologiskt kulturarv och hyser 100-tals rödlistade arter. Imånga fall krävs åtgärder och även vård för att jätteträden skall överleva.De ska absolut inte avverkas!Det behövs en nationell kartläggning av jätteträden och också en kart-läggning av vilka insatser som behöver göras för att skydda dem förframtiden. Vad beträffar är det att flytta skogendärifrån och placera den på en myndighet som kan och vill ta ett störremiljöansvar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jätteträd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skogsinnehav.Stockholm den 5 oktober 1999Gudrun ()
mot · GN02MJ792 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ792av , ()Producentansvar för bilarSedan den första januari 1998 gäller en ny förordning omproducentansvar för bilar, som innebär att företag som säljer bilar måsteta ansvar för återvinning av uttjänta bilar som är sålda från och med 1januari 1998. De nya bilar som sålts omfattas såledesinte av det gamla statliga systemet, där en skrotningspremie tillföll densiste ägaren i samband med att bilen lämnades in för skrotning.För att det nya systemet skall fungera krävs att bilbranschen tar ett om-fattande ansvar, vilket innebär att fonder eller försäkringar måste byggas uppför att klara framtida finansiering av skrotning av bilar årsmodell. Bilbranschen måste tänka mycket långsiktigt och samla finansiellaresurser under tiotals år, i väntan på att dagens generation bilar tjänat ut.Bilbranschen har meddelat att den är villig att överta ansvaret förskrotningsfinansieringen, och vissa bilföretag har också börjat göra av-sättningar för de stora framtida kostnader som väntar. Men om branschenändå skulle misslyckas kan följderna bli allvarliga. I värsta fall kan pengarkomma att saknas för återvinning av hundratusentals uttjänta bilar inomdrygt . Därför måste staten noga följa och kontrollera ut-vecklingen.Samtidigt skall man se producentansvaret som något som ger positivatillskott till den svenska tillväxten. Det förutsätter system för omhänder-tagande av uttjänta produkter, vilket ger nya jobb. Det kan bli aktuellt attflerbranscher får ett producentansvar. kan bli ett föregångsland påområdet. Producenternas åtgärder måste därför utvärderas ochkontrolleras. Resultatet av en sådan kontroll ger värdefull kunskap ombehovet av flera åtgärder. Ju tidigare en sådan kontroll genomförs och jutidigare eventuella åtgärder beslutas, desto mindre är risken att konsument-erna drabbas om producenterna inte avsatt tillräckliga medel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utvärdering av producentansvaret för bilar.Stockholm den 4 oktober 1999Anita ()()()
mot · GN02MJ793 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ793av Biörsmark, ()som nationalparkOmberg i är ett av mest välbesökta naturområdenmed ca 300 000 besökare . Med vissa undantag är bergets kultur-och naturvärden rättsligt oskyddade. Här finns dock sådana värden somgör att det bör skyddas och förvaltas som nationalpark. uppfyllerde kriterier som ställs på en nationalpark gällande storlek, vetenskapligavärden, upplevelsevärden, kulturella värden, skönhetsvärden etcetera.På syns många spår av istiden. Berget ligger inom den mellan-svenska israndzonen och utgjorde för ca 10 en ö i den smältvattenshav. Mäktiga slukrännor, en sandur (delta ovan havsytan)och spår från kustlinjen kan ses i berget. Inlandsisen efterlämnade också enkappa av kalkrik moränjord över berget. Detta har givit förut-sättningarna för en god och speciell växtlighet, av rika lundmiljöer, orkidé-rika kalkkärr samt artrika stäppängar och klippängar. På berget finns en avSveriges nordligaste naturliga bokskogar och en riklig förekomst av idegran.Omberg var befolkat redan på stenåldern av människor som bosatte sig vidbergets fot. har under järnåldern byggts fornborgar på berget och påmedeltiden byggdes vid bergets fot. Tillsammans med denstora turistströmmen är alltså ett mycket välbesökt och välbebottområde. Genom tiderna har berget påverkats en hel del av människorsboende och brukande av jorden. Men det rymmer också stora orörda natur-områden.Bergets bevarande bör säkras så att framtida skötsel garanterat ges eninriktning mot orördhet och hög biologisk mångfald. Att avsätta Ombergsom nationalpark skulle medföra denna garanti men också att berget får enbåde nationell och internationell uppmärksamhet för sitt unika natur- ochkulturhistoriska arv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör skyddas och förvaltas somnationalpark.Stockholm den 5 oktober 1999Karl-Göran Biörsmark (fp)
mot · GN02MJ794 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ794av , ()StrandskyddI , liksom i många andra län med stor glesbygd, brottas vi medbefolkningsminskning. Vi har många värden i vårt län som man inte kanhitta på andra håll i landet och som borde få många fler att välja attbosätta sig utanför storstadsområdena. Det känns många gångerbesvärande att vi inte fullt ut kan nyttja de kvalitéerna. Ett exempel ärden begränsning för bebyggelse vid vattendrag som strandskyddet utgör.Vi vill hävda att allmänhetens tillgång till stränder för rörligt friluftslivkantryggas på ett bra sätt som bebyggelse inom frånstränderna tillåts i större omfattning. I flera norrländska inlandskommunerkan bebyggelse tillåtas inom utan att strandskyddets syfte mätbartpåverkas.Vad vi vill fästa uppmärksamheten på är att strandskyddet är generellt ochinte regionalt anpassat. Samma principer kan strikt användas i Stockholmsskärgård, på , i fjällvärden och i kommun, trots attverkligheten, behoven och förutsättningarna och förhållandena är helt olika.Det enda som är gemensamt är att det är stränder. Som exempel kan nämnasatt styrande i tillsammans med gjorde ett undantagfrån strandskydd då det ansågs ej störa det rörliga friluftslivet, ej hellermedförde negativa konsekvenser för biotopen strand (växter och djur).Naturvårdsverket överklagade beslutet till regeringen som upphävde det.Som kuriosa kan nämnas att det i kommun finns ca 3 000 sjöar(av varierande storlek) vilket innebär att det utslaget på antalet invånareskulle räcka till strandremsa/person.Enligt vår mening skulle tillämpningen kunna vara mycket mer lokaltanpassad. Exempelvis skulle kommunerna kunna lämna förslag på områdensom, utan att störa det rörliga friluftslivet, kunde undantas från strand-skyddet.Det är trots allt lokalt som man har de bästa kunskaperna om vilkaområden som absolut bör bevaras fritt från bebyggelse. Som exempel kannämnas vattendrag som betraktas som intressanta fiskevatten, forsar och"forsnackar" som inte bara är intressanta ur fiskesynpunkt utan också ärnatursköna och därför intressanta för många andra kategorier än fiskare.Därutöver finns stora områden som kan bebyggas utan att inkräkta på detrörliga friluftslivet.Kommunerna och länsstyrelserna skulle tillsammans kunna göra eninventering över områden som kan undantas från strandskyddet. Läns-styrelsen skulle därefter, i samråd med de instanser som har att bevakariksintressena, kunna besluta om sådana områden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillämpningen av bestämmelser omstrandskydd.Stockholm den 5 oktober 1999Kristina ()()()()()