mot · GN02U505 · 1999-10-05 00:00:00 — Bland deviseringspliktiga länderna finns alla de, varifrån de flesta asylsökande iSverige och EU kommer. Det är uppenbart att viseringspolitiken används föratt göra det svårare för människor med skyddsbehov att söka asyl iVästeuropa. Listan över viseringspliktiga länder får inte tillåtas växaytterligare. bör aktivt verka för att listan görs allt kortare.Vårt engagemang får inte göra halt vid gränser. Som liberaler tarvi strid med dem som vill bygga "Fästning ". Människors lika värdeoavsett nationalitet måste alltid hävdas. Ur respekten för den enskildamänniskan växer internationalismen.Folkpartiet vill ha en europeisk flyktingpolitik, som bättre fördelarbördorna av mer omfattande flyktingströmmar mellan de europeiskaländerna och där den gemensamma flyktingpolitiken är ett golv för deenskilda ländernas lagstiftning. Vi vill att den europeiska, såväl som densvenska, flyktingpolitiken skall vara mer human än den är idag.Det förutsätter att flyktingpolitiken förs till de områden där majoritetsbeslutkan tillämpas.Sverige måste som ordförandeland i EU 2001 prioritera asylpolitiken inomSchengen mycket högt. Vi bör utnyttja ordförandeskapet till att kraftigt höjaden humanitära ambitionen i EU:s gemensamma flyktingpolitik.7 SysselsättningArbetslösheten är vår kontinents största mänskliga, sociala ochekonomiska problem. I EU går ca 17 miljoner människor arbetslösa. Såkan det inte fortsätta. Det är mycket positivt att sysselsättningsfrågan harsatts högt på EU:s dagordning. Det ökar möjlighet att ta sig urden onda spiral som långtids- och massarbetslösheten innebär.EU:s ministerråd har uppmanat att sänka skatterna för hushåll ochföretag. presenterade riktlinjerna förmedlemsstaternas politik mot arbetslösheten. Rekommendationerna gick bl aut på sänkt moms på tjänstejobb, sänkt arbetsgivaravgift, enklare regler försmåföretagen och reformerade strukturer på arbetsmarknaden.Folkpartiet anser att det är en klok strategi att stimulera fler arbeten i denprivata tjänstesektorn genom lägre beskattning. Den , somi ministerrådet varit med om att godkänna rekommendationerna, har hittillsinte visat någon vilja att omsätta det i praktisk handling. Regeringen harställtSverige utanför den försöksverksamhet inom EU med lägre moms inomvissa tjänsteområden som blivit möjlig. Trots att vissa ledandesocialdemokrater uttryckt att de anser det klart att lägreskattpå arbete ger högre sysselsättning framhärdar regeringen i sitt motstånd.Folkpartiet har förordat en politik som syftar till att skatten påarbete sänks och den europeiska arbetsmarknaden avregleras. Om så intesker finns det en risk att arbetslösheten i nästa lågkonjunktur stigerytterligare. Arbetslösa måste även ges tillfälle till utbildning för att förbliattraktiva på arbetsmarknaden. Arbetet med att förbättra arbetsmiljön förEuropas arbetstagare är viktigt.Genom den europeiska valutaunionen skapas stabila förutsättningar försmåföretagen och därmed kan arbetslösheten minskas. har främst demindre svenska företagen svårigheter att konkurrera på lika villkor medföretagen i . Utanförskapet tenderar också att ge högre räntoroch ökade kostnader för företagen i tider med osäkerhet på marknaden.Osäkerheten om valutakurser är särskilt kostsamma för små och medelstoraföretag. anser att bör gå med i så snart som möjligt.Folkpartiet har en mycket tydlig hållning till frihandel. Skyddstullar ellerandra typer av protektionism löser i längden inga problem. Det är mycketviktigt att arbetet för ökad frihandel fortsätter inom EU och på global nivå.Nya initiativ måste tas för att främja frihandeln. Ökad frihandel gynnarsysselsättningen och minskar fattigdomen i världen.8 EU - världens bästa miljöorganisationSom medlem av EU har inflytande över den gemensammamiljöpolitiken. vill utarbeta en strategi för hur denmöjligheten bäst skall tillvaratas. Oavsett om är med i EU ellerej påverkas miljön av våra grannländers miljösituation. Föroreningar iluften och utsläpp i vatten bryr sig inte om nationsgränser. Vi äter matsom producerats eller förädlats i andra länder. För att minskamiljöförstöringen krävs att vi arbetar fram gemensamma miljöregler förEU:s inre marknad. För att garantera en hög livsmedelskvalitet är detnödvändigt att arbeta på europeisk nivå.Styrkan med EU:s miljöarbete är särskilt viktig i det globala miljöarbetet.För att minska växthuseffekten är det viktigt att varje land tar ansvar för attminska sina koldioxidutsläpp. Ett skäl till att länder inte vill skärpakoldioxidskatterna på enbart nationell nivå är att det riskerar att försämrakonkurrenskraften för den inhemska industrin. vill verka för av ekonomiska styrmedel används för att främja miljöanpassadkonsumtion och produktion samt hindra miljöskadliga utsläpp.Koldioxidutsläppen måste begränsas för att minska riskerna för enväxthuseffekt. Det kan ske till exempel genom miljöavgift på koldioxid. Menom ett enskilt land inför eller höjer en befintlig koldioxidskatt kan effektenbli att produktionen flyttar. För den globala miljön är inget vunnet med detta.Det är angeläget att EU beslutar om en lägsta nivå för en koldioxidavgift iEU-länderna. Eftersom den betraktas som en skattefråga kan den inteinföras genom ett majoritetsbeslut inom EU. Miljöavgifter bör iställetbetraktas som just miljöfrågor och kunna beslutas i den ordningen i EU.Regeringen har dock visat sig helt ointresserad av att driva frågan.Nu måste anstränga sig för att få fram en gemensamkoldioxidavgift och höja ambitionen för miljöns skull. Detta bör gesregeringen till känna.Den så kallade miljögarantin innebär att ett land skall kunna gå före påmiljöområdet. För att ytterligare stärka miljögarantin bör det land somhävdar att en lagstiftning, skatt eller annan åtgärd sker av miljöskäl inte habevisbördan för att så är fallet. I enlighet med försiktighetsprincipen skalldeträcka att det land som vill gå före på miljöområdet gör det sannolikt att enåtgärd görs för miljöns skull, och den medlemsstat som påstår att en sådanåtgärd är ett handelshinder skall ha bevisbördan för att så är fallet.EU gör insatser för att förbättra kärnsäkerheten i , Öst- ochCentraleuropa. Den bristande säkerheten i kärnkraftverken där är ettallvarligt miljöhot mot hela vår kontinent. Ett mål måste vara att främjaenergihushållning och effektivare energidistribution så att det totalaenergianvändandet kan hållas tillbaka. österut är viktigtäven när det gäller förbättrad kärnkraftssäkerhet. Sådan säkerhet främjas avpolitisk stabilitet, rättssäkerhet, öppen opinionsbildning och ekonomiskutveckling i de regioner där verken finns.9 Narkotika, tobak och alkoholEU bestämmer inte vår narkotikapolitik. Den beslutar vi om själva och såbör det förbli. Varje land bestämmer självt med vilka lagar och metoderdet vill föra kampen mot narkotikan. Men politik utformas inte ilufttomma rum. Vi påverkas av synsätt i vår omvärld och reagerar bådepå vad våra grannar gör och vad de inte gör.Narkotikapolitiken är en stridsfråga i och är ettslagfält i den kampen. Den striden får inte förlora och det finnsheller ingen anledning att vi skulle göra det. För att vinna krävs dock attpolitiker, media, polis, tjänstemän, folkbildningsorganisationer m fl ärberedda att samla krafterna till gemensamma insatser. För trovärdighetensskull är det också viktigt att de svenska europaparlamentarikernas enighet idrogpolitiken bevaras. Regeringens profil på narkotikaområdet har hittillsvarit oroväckande låg. menar att det krävs ett betydligt merintensivt arbete för att föra ut narkotikastrategi i Europa.Om misslyckas med det finns det risk för att den holländskamodellen istället kommer att prövas. måste därför visa upp sig inomEU, föra ut korrekt information om sin narkotikapolitik och om de resultatden gett. Det svenska budskapet måste vara klart och konsekvent, visa ochövertyga om att all icke-medicinsk användning av narkotika är och förblirförkastlig.Det är viktigt att gör sin röst hörd på den politiska arenan. Svenskdrogpolitik är effektiv och det finns ingen anledning för oss att överge vårpolitik som präglas av "nolltolerans". Vi måste också kräva en internationellstatistik där utgångspunkterna är gemensamma och som ger möjlighet tillrättvisande jämförelser mellan bland annat och Sverige.Den svenska alkoholpolitiken har stor betydelse för folkhälsan.Alkoholskadorna i länder som och är mycket lägre än i ländermed kontinentala dryckesvanor. Trots att folkhälsoaspekten numera skallgenomsyra utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik såfortsätter EU att blunda för alkoholens konsekvenser för folkhälsan. EUmåste börja betrakta alkoholen som en hälsofråga, inte som ettjordbruksproblem. Offentlig representation med alkohol skall ske undermycket restriktiva former.Sveriges restriktiva alkoholpolitik, som varit pådrivande för,bygger dels på höga priser, dels på att försäljningen i detaljhandeln inte skallomfattas av enskilda privata vinstintressen.Även om EU-medlemskapet har trubbat av möjligheterna att använda pris-politiken är den användbar fortfarande. Ett stort problem med fortsatta högapriser vore om de EU-regler som gäller för införsel (sprit, 20 literstarkvin, vin och öl) också kommer att gälla . I sam-band med inträdet förhandlade om undantag från dessa regler (1 litersprit eller starkvin, vin och öl). Detta undantagkommeratt omförhandlas . måste även i fortsättningen verkaför att undantaget förlängs utan att begränsas av en bortre parentes.För att minska alkoholskadorna räcker det inte med åtgärder som enbart ärinriktade på det öppna alkoholmissbruket. Även den totala alkoholkonsum-tionen måste minska. Det finns övertygande belägg för att en politik somminskar tillgängligheten av alkohol också minskar alkoholkonsumtion ochalkoholskador. Huvuddragen i den svenska alkoholpolitiken skall därförligga fast.I många västländer intensifieras nu arbetet med åtgärder mot tobaksbruketoch rökningen minskar nu långsamt i dessa länder. ökar denkraftigt i och i tredje världen.Svensk tobaksindustri verkar aktivt i och bör där liksomi Öst- och och i Tredje världen aktivt stödja dessa länder iarbetet mot tobaksbruk. Likaså bör stödja arbete med att utforma en internationell konvention omarbetet mot tobaken. Den syftar till att få världens regeringar att samarbetabättre i det internationella tobaksarbetet och undanröja de problem medfrihandelsprinciper o.dyl. som ställer till problem när det tillexempel gäller att stoppa den internationella smugglingen och detransnationella tobaksföretagens globala marknadsföring. Vi menar vidare attSverige inom EU skall arbeta för att subventionerna till tobaksodlareavskaffas.10 JordbrukspolitikenEU:s jordbrukspolitik har sin upprinnelse i bristen på livsmedel åren efterandra världskriget. Med umbärandena under och efter kriget i färsktminne var ett viktigt mål att brist på mat inte skulle få plåga européerna iframtiden. är läget det motsatta. En omfattande överproduktion är detstora problemet.Det är hög tid att börja betrakta denna sektor som en bransch bland andrasom på lång sikt skall verka utan subventioner och gränsskydd. Under allaförhållanden bör det inte vara en uppgift för unionen att driva en kostsamjordbrukspolitik.Vid det extra toppmötet i skulle EU:s stats ochregeringschefer se till att unionens finanser lades upp så att nya medlemmarkan välkomnas. Främst gällde det att fatta beslut om jordbruks- ochregionalpolitiken samt om de finansiella ramarna framöver. Men deursprungliga förslagen, som presenterades av kommissionen under rubrikenAgenda 2000, blev urvattnade till oigenkännlighet sedan det europeiska rådetsagt sitt.Spanien deklarerade att man vägrar att bli straffat av utvidgningen.Tyskland ägnade sig mest åt att propagera för sänkt medlemsavgift för sigsjälvt. och stämde in i kören. Intrycket blev att utvidgningenär en kostnadsfråga och att ansvarslösheten sitter i högsätet. Agenda 2000,som hade utmålats som det största reformpaketet i EU:s historia, blev bara enfinputsning av existerande politik.Det är svårt att se hur t ex med sitt stora jordbruk skulle kunna blimedlem om inget drastiskt görs. I beslutades attden garanterade prisnivån på spannmål skall sänkas något men priserna pånötkött lämnas oförändrade, och förändringarna på mejerisidan träder inte ikraft . Jordbruket kommer fortsätta att äta upp hälften av EU:sbudget.En reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken måste komma tillstånd så att EU kan ge tydliga signaler till de kommande medlemsländernaoch undvika obalans och snedvridande effekter av konkurrensen på derasmarknader. Länderna måste ges tid och förutsättningar att planera för enkraftigt reformerad jordbrukspolitik så att de inte använder jordbruks-politiken som en referens när de nu genomför stora förändringar i sinarespektive jordbrukssektorer. Denna tydlighet är lika viktig för de nuvarandemedlemsländerna som för de presumtiva medlemmarna.För en ökad tydlighet, och som ett led i strävan efter att återvinnamedborgarnas förtroende måste dagens snåriga regelsystem, byråkrati ochomvittnade fusk inom EU:s jordbrukspolitik undanröjas. När det gällerjordbrukspolitiken visar EU:s egna siffror att byråkratin slukar en tiondel avjordbruksbudgeten. Det finns också en mängd detaljstyrande regler om alltfrån jordgubbens storlek till vilka trädgårdsfrön som får säljas. Det finns tillexempel en fröförordning som inte medger försäljning av fröer utanhämmande restriktioner. Vi i menar att besluten inom EU skallfattas så nära de berörda som möjligt. Det finns ingen anledning att hagemensamma regler om vilka frön som skall få säljas eller hur storajordgubbarna skall vara.Den stora byråkratin och de detaljstyrande reglerna skapar förståeligirritation och illegitimitet för hela systemet. Däremot har en kraftigtavreglerad och avbyråkratiserad jordbrukspolitik med satsning på miljö- ochlandsbygdsutveckling helt andra förutsättningar för att lyckas.EU har i samband med utvidgningen en unik möjlighet att göra reformer ijordbrukspolitiken som kommer att prägla hela unionens arbete under långtid framöver. Det viktigaste är att skapa förutsättningar för att jordbrukaren,som vilken annan företagare som helst, ges möjlighet och frihet att pålikvärdiga villkor konkurrera med sina produkter på en konkurrensutsattmarknad. Detta förutsätter att både svensk och europeisk politik underlättarför små- och nyföretagandet så att även småskaliga alternativ kan växa frampå landsbygden.Det finns ytterligare ett viktigt led som måste konkurrensutsättas mer äntidigare - mellanledet, det vill säga de livsmedels- och grossistjättar somfinns mellan producent och konsument. Konkurrensen inom livsmedels- ochdistributionsbranchen måste öka.11 LivsmedelspolitikenLivsmedelsproduktionen är beroende av EU:s gemensammajordbrukspolitik. Det är därför viktigt att de kommande reformerna inomjordbrukspolitiken tar hänsyn till konsumenternas intressen. Livsmedel ären del av konsumentområdet som berör alla. handladelivsmedelsfrågan främst om möjligheten att kunna äta sig mätt. Nufokuseras frågan alltmer på vad man kan och bör äta.Valfriheten har ökat. En svensk kan numera uppleva all världensmatkulturer utan att åka utomlands. förändras livsmedelsmark-naden och nya, tidigare okända, produkter tillkommer snabbt. Det är somregel positivt men skapar också osäkerhet hos konsumenterna. Kunskapenom råvarorna har minskat och vägen mellan bonden och konsumenten ökat.Få har insyn i hela produktions- och distributionskedjan. ställerkonsumenten allt större krav på vad livsmedlen innehåller och hur dessaframställs. Vi begär att maten skall hålla hög kvalité och vill veta att denproducerats under goda förhållanden för både djur och miljö.För att konsumenterna skall kunna känna sig trygga måste livsmedels-lagstiftningen vara sträng. Konsumentskyddet bör därför stärkas genom attden s k försiktighetsprincipen blir rådande och att producenter i alla led avproduktionskedjan åläggs producentansvar.Europa består av kunniga medborgare som är fullt kapabla att välja sinavaror och tjänster. Varje medborgare bär också ett ansvar för sina val. Omdenna frihet skall vara en verklighet, måste kraven på korrekt informationvara absoluta.För att konsumenten skall få god behållning av sina pengar och en starkställning på livsmedelsmarknaden krävs tillförlitlig och lättillgängliginformation. är produktmärkningen en av konsumentens huvudsakligainformationskällor. Det är därför viktigt att den svarar mot konsumentensbehov. Ett tillförlitligt märkningssystem är en förutsättning för en fungerandelivsmedelsmarknad. Om konsumenten inte har möjlighet att köpa livsmedelutifrån sina önskemål sänds felaktiga signaler till industrin om vad köparenverkligen vill ha.Debatten kring märkning av livsmedel har i krisen kring galna ko-sjukansoch dioxinskandalens spår rönt stor uppmärksamhet. Grundregeln är attlivsmedelsmärkningen inte får förvirra eller förleda konsumenten. En del avden information som produktmärkningen ger är grundad på lagbestämmelserav olika slag. Därutöver står det producenten fritt att märka livsmedel ocksåpå annat sätt. Det handlar då ofta om kvalitetsmärkning.Utbudet av olika frivilliga märkningsformer växer och därmed växer ocksårisken för att konsumenten får svårt att tillgodogöra sig innehållet. Dettatalarför ett enhetligt säkerhetssystem, en enhetlig EU- märkning. Efterlevnadenav kontrollen av ett sådant säkerhetssystem bör dock ske på lokal ochnationell nivå.Konsumenten måste ha möjlighet att erhålla den information som är viktigoch märkning av förpackningar har sina begränsningar. Mängden informa-tion på livsmedelsförpackningar har ökat avsevärt . Det kanfå allvarliga följder t ex om det försvårar för konsumenten att ta till sigvarningstexter. Märkningssystemet bör därför koncentreras på informationsom är relaterad till konsumentens hälsa och säkerhet.12 Hemställan12 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att redan nu uttala som den övergripandemålsättningen att utvidgningsförhandlingarna skall slutföras under detsvenska ordförandeskapet ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att som ordförandeland skallprioritera utvidgningen och de reformer som måste göras på vägen föratt ansökarländerna skall kunna bli medlemmar ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fastställandet av en tidsplan för Sverigesnärmande till och inträde i EMU,24. att beslutar att svenska Europaparlamentariker gesmöjlighet att delta i särskilda debatter i riksdag, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om öppenheten i EU,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om subsidiaritetsprincipen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att arbeta för att kontoret som hanterar EU:skatastrofbistånd, ECHO, placeras i ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förstärka befogenheter påministerrådets bekostnad,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att beslut i utrikes- och säkerhetspolitiska frågorbör fattas med kvalificerad majoritet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reservationsrätt,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör verka för att listan överviseringspliktiga länder görs allt kortare, 412. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör utnyttja ordförandeskapet i EUtill att kraftigt höja den humanitära ambitionen i EU:s gemensammaasylpolitik,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkt skatt på arbete och avreglerad europeiskarbetsmarknad som sysselsättningsfrämjande åtgärder,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om frihandelns betydelse för sysselsättning ochminskad fattigdom i världen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör verka för en lägsta nivå för enkoldioxidavgift i EU-länderna, 316. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att mer intensivt bör föra ut den svenskanarkotikastrategin i ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall fortsätta att verka för att detsvenska undantaget vad gäller införsel av alkohol förlängs utan attbegränsas av en bortre parentes, 318. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att måste verka för att EU skall betraktaalkohol och tobak som en hälsofråga och inte som ett jordbruks-problem, 519. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s jordbrukspolitik, 520. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett tillförlitligt märkningssystem som en förut-sättning för en fungerande livsmedelsmarknad. 5Stockholm den 4 oktober 1999Lars ()()()()()()()1 Yrkande 4 hänvisat till KU.2 Yrkande 3 hänvisat till FiU.3 Yrkandena 15 och 17 hänvisade till SkU.4 Yrkande 11 hänvisat till SfU.5 Yrkandena 18-20 hänvisade till MJU.