mot · GN02U215 · 1999-10-05 00:00:00 — Det finns dock en risk i dettaresonemang, nämligen att man slutar ställa krav och utforma kriterier församarbetet och att man därmed gör avkall på kravet om ett fungerandesystem för uppföljning och kontroll.Kristdemokraterna anser att- det är av stor vikt att allt biståndssamarbete bygger på etablerande avövergripande krav och tydliga kriterier,- åtgärder måste vidtas för att förbättra styrningen och samordningeninom såväl det bilaterala som det multilaterala biståndet,- det måste finnas fungerande system för uppföljning och kontroll,effektiviteten måste förbättras i administrationen.Det multilateralautvecklingsarbetetVi lever i en komplex värld, där å ena sidan människor leveri yttersta förnedring och fattigdom medan andra å andrasidan framlever sin tillvaro i överflöd. Fattigdomen och denorättfärdiga fördelningspolitiken är ett av mångafrågekomplex som världen brottas med . Andraproblemområden är exempelvis miljöfrågorna,befolkningsproblematiken, militära konflikter, aids,skuldproblematiken med flera.Dessa globala utmaningar tillsammans med det faktum att vi är ömsesidigtberoende av varandra kräver någon form av institution där alla nationer kaninrymmas, där alla kan göra sin röst hörd oavsett storlek eller militär styrkaoch där dialogformen tillgrips i första hand för att lösa konflikter ochproblem.Förenta nationerna (FN) är bärare av dessa förhoppningar och för-väntningar, dock med växlande framgång. Denna institution är unik. I ingetannat forum finns världens nationer samlade på villkor som FN-stadgananger. Här finns möjlighet till yttrande och påverkan utan att hänsyn tas tillstorlek eller militär styrka.Sverige har under hela FN:s existens bistått organisationen med storafinansiella resurser. anser att vi bör fortsätta med detta.Ett starkt FN med goda resurser vad gäller fattigdomsbekämpning,konfliktlösning och fredsbevarande arbete kan utgöra skillnaden mellan å enasidan regionala eller i värsta fall globala militära konflikter och å andrasidanvaraktig fred.Kraven på ökad effektivitet och möjlighet till styrning måste framföras,liksom krav på att multilaterala organisationer måste kunna redovisa resultatsåväl kvalitativt som kvantitativt och att relevanta utvärderingar görs för attlära av dessa.EU-biståndetKristdemokraterna arbetar för att den rika världens länderoch EU i första hand ska ta ett större ansvar för den framtidautvecklingen i mindre gynnade områden. Detta har aldrigvarit viktigare än , när den globaliserade ekonomin ställerutvecklingsländerna inför enorma anpassningsproblem.Globaliseringen rymmer också ett hopp, eftersom enutvidgad handel kan hjälpa utvecklingsländernasexportindustrier och även underlätta teknikspridning.Emellertid kräver detta ett solidariskt ansvarstagande frånEU:s sida ifråga om rättvis handel. Det är i detta perspektivSveriges biståndsarbete måste ses. Även om vi själva kangöra mycket, måste den svenska biståndspolitiken ocksåinrikta sig på att föregå med gott exempel för våraeuropeiska grannar och resten av västvärlden. Endast om vifår gehör för solidaritetskravet på internationell nivå kan vihoppas på att världens fattigdomsproblem når en lösning.Utökat internationellt samarbete är därför ett honnörsord förden kristdemokratiska biståndspolitiken. bör föregåmed ett gott exempel och öka takten mot enprocentsmåletoch sedan arbeta med att påverka andra medlemsländerna iEU att närma sig enprocentsnivån för biståndet.Reformering av det europeiskabiståndssamarbetetDet europeiska biståndssamarbetet har en central plats blandde svenska multilaterala insatserna. Genom detta samarbetekanaliseras av medlemsländernas totalabistånd. anser att samarbetet bör utvidgasbetydligt för en större samordning och effektivisering avländernas insatser. Dock måste detta göras på grundval av enreformerad europeisk biståndspolitik. De utvärderingar avverksamheten som gjorts visar nämligen på skriande brister iflera avseenden. Mest iögonfallande är naturligtvis debedrägerier som upptäckts inom bl a ECHO.En stor del av det gemensamma biståndet sker i en sluten verksamhet därdet civila samhället har liten insyn. Detta begränsar möjligheterna attengagera det privata näringslivet i olika biståndsprojekt och begränsarmöjligheterna för icke-statliga organisationer, med stor erfarenhet ochkompetens i utvecklingssamarbete, att få del av gemensamma biståndsmedel.Det saknas även en genomarbetad och grundlig policy för gemen-skapsbiståndet. Bristen på översyn och kontroll leder till storaeffektivitetsproblem och oklara resultat. En stark centralisering gör attavståndet mellan implementering och beslutsfattande är alldeles för stort.Landstrategier för en bättre lokal anpassning saknas ofta. Kommunikationenmed medlemsländernas egna insatser är otillräcklig. Det är glädjande attEU:s utvecklingsråd uppdragit åt kommissionen att ta fram en handlingsplanför att avhjälpa dessa brister. Ännu återstår dock det mesta att praktisktgenomföra.En större koncentration på defattigaste ländernaTyvärr visar rapporter från att en betydligt mindre delav gemenskapsbiståndet går till de allra fattigaste ländernajämfört . Bara drygt hälften av EU:sbistånd går till det fattiga södra och till . Dettaär för lite. Vi anser att måste verka för enkoncentration av gemenskapsbiståndet till bekämpning avden extrema fattigdomen, i de fall där sådana länder visarvilja till egna ansträngningar.I dessa ansträngningar tror vi att man måste ha ett ekologiskthelhetstänkande. Utvecklingsbiståndet måste alltså syfta till en långsiktigthållbar utveckling, och undvika de miljökatastrofer som förknippas med"mellanstadier" i den ekonomiska utvecklingen. Detta kan göras genombiståndssamarbete på viktiga teknikområden. Sådant samarbete kan ocksåskapa förutsättningar för tekniksprång vilka undviker att försättautvecklingsländerna i miljöproblem av den typ västvärlden tidigare upplevt.Såväl västvärlden som utvecklingsländerna måste också inse att en spridningav det västliga konsumtionsmönstret, såsom det sett ut, till nyaregioner kommer att innebära enorma miljökatastrofer.En effektivare organisationSamordningen av biståndet måste bli bättre. Vi hoppas attkommissionens nuvarande reformarbete kan leda fram till enklar styrning av det gemensamma biståndet, med en tydligtspecificerad policy som grund för verksamheten. Dettakräver också en stärkt enhetlig organisation med ansvar förgemenskapsbiståndet. I sådana organisatoriska frågor ärsvenska Sida ledande och bör därför ha möjlighet att påverkareformerna i rätt riktning. Så har också skett när det gäller tex komplementaritetsprincipen.En annan organisatorisk fråga av största betydelse gäller kontrollen avbiståndets implementering. Här behövs en stark insats av ett oberoendegransknings- och kontrollinstitut, som skulle ha större möjligheter atteffektivt utvärdera verksamheten på olika nivåer. Ett sådant institut skulleinnebära en betydligt större regelbundenhet i kontrollen av biståndet, vilketär positivt. Dess oberoende av EU:s institutioner skulle också garantera dessopartiskhet och frihet att agera.Komplement till nationellbiståndspolitik och bättre samordningEU:s biståndsprogram borde utgöra ett komplement tillmedlemsländernas bilaterala insatser. Så är det inte . Detär viktigt att man i större utsträckning samordnar ochkoordinerar verksamheten så att biståndet utgör ett mervärdeför utvecklingsländerna utan duplicering av insatserna. EU-biståndet har präglats av att man försöker omfatta allti utvecklingssamarbetet, utan prioriteringar och fokusering.Dessutom finns det nästan ingen samordning alls med FNoch olika multilaterala organisationers biståndsprogram.Kristdemokraterna menar att det generellt sett måste bli en bättresamordning mellan FN, EU och det bilaterala biståndet. Dessutom krävs deten större fokusering på de gemensamma EU-insatserna, vilka bör begränsastill färre sektorer för ökad effektivitet och specialisering.Uppföljning och utvärderingKristdemokraterna har påpekat detbeklagliga i att det oberoende sekretariatet för analys ochutvärdering av det svenska utvecklingsbiståndet (SAU) sominstiftades under fyrpartiregeringen lagts ner. Detta har fåtttill följd att Sida återigen utvärderar denna del av sin egenverksamhet. revisorer riktar i sin granskning avutvecklingssamarbetet (1998/99:2) en betydande kritik motolika delar av styrningen, genomförandet, samordningen ochuppföljningen av biståndet. Revisorerna anser att utvärderingav genomförda insatser utgör en betydelsefull del av denresultatorienterade styrningen av utvecklingssamarbetet.Detta ställer krav på oberoende utvärderingar på olika nivåerför att tillgodose såväl , regeringens som Sidasbehov av analyser. Revisorerna, liksom ,menar att det finns behov av ytterligare en utvärderingsnivåför att, med hjälp av oberoende beslutsunderlag, bedöma ochredovisa resultat av utvecklingssamarbetet. Ett specielltviktigt område är en oberoende utvärdering av Sidasupphandling av konsulter.Riksdagens revisorer vill även understryka behovet av att regeringenåterför resultatet från genomförda utvärderingar till . Krist-demokraterna anser detta som angeläget för att följa vilka utvärderingar sominitierats och genomförts samt resultaten av dessa.Det är avgörande i sammanhanget att betona vikten av att utvärderingarsom har gjorts sedan följs upp i nästa implementeringsfas. görs deten mängd bra och viktiga utvärderingar, med goda förslag till förbättringar,men om de sedan påverkar den kommande verksamheten är inte alltid säkert.Kristdemokraterna menar att man bör se över hur befintliga utvärderingarsrekommendationer återförs in i arbetet.I en verksamhet som internationellt bistånd representerar är det av särskiltstor betydelse att medborgarnas tilltro till ansvariga myndigheter är närmasthundraprocentig. Om minsta tveksamhet uppstår som gör att trovärdighetenminskar kan detta resultera i en sviktande biståndsvilja, som kan ledatill ytterligare minskningar av biståndsanslagen. Därför är kravet på mer avoberoende analys av det svenska utvecklingssamarbetet av mycket storbetydelse, liksom att tillgängliga utvärderingar genomsyrar kommande verk-samhet.Ekonomiska ramarAnslagsbelopp och utgiftsutvecklingI tabellerna 1 och 2 redovisar sittkostnadsförslag till anslag för och till utgiftsområde7 som helhet. Anslagen för biståndsförvaltning, och kostnaderna för garantieröverensstämmer med regeringens förslag.Beträffande anslaget för biståndsverksamheten för är Kristdemo-kraternas ram högre än regeringens. Vår ökningstakt äräven högre än regeringens då vi ökar med år 2001och med år 2002.Tabell 1 Anslagsbelopp Utgiftsområde 7Tabell 1: (ANSLAG UO7 )Tabell 2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7Tabell 2: (Totalt för utgiftsområde 72000 2001 2002 )Anslagspost A InternationelltutvecklingssamarbeteI tabell 3 visas anslagen för biståndsverksamheten,fördelning mellan multilateralt och bilateraltutvecklingssamarbete. anslår betydligtmer än regeringen till båda områdena.I tabell 4 visas hur anslaget inom Multilateralt utvecklingssamarbete A1.1fördelas. Då bidragen till de internationella finansiella institutionerna, somVärldsbanken och de regionala utvecklingsbankerna, är fastställda genomförhandlingar, föreslås inga förändringar gentemot regeringen. Däremot ökarvi på de andra posterna.Tabell 3 Anslaget A 1 BiståndsverksamhetTabell 3: (A 1 Biståndsverksamhet (tusental kr))Tabell 4 Anslaget A 1.1 MultilateraltutvecklingssamarbeteTabell 4: (A1.1 Multilateralt utvecklingssamarbete (tusentalkr) )Barn i fattiga länder anges av regeringen som en av de mestprioriterade målgrupperna. Ändå har anslaget till Unicefsänkts kraftigt. har anslaget minskat med entredjedel. höjs anslaget något, men det är fortfarandelångt under tidigare anslagsnivåer. Det är särskiltanmärkningsvärt då brukar anges som ett gottexempel på effektivitet och goda resultat. Kristdemokraternaföreslår därför en höjning av anslag till Unicef.Tabell 5 FN:s ekonomiska och socialaverksamhetTabell 5: (FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 2000årsbidrag (tusental kr) )Det är oerhört beklagligt att regeringen i åretsbudgetproposition inte bara fortsätter att dra ner på anslagentill Övrigt multilateralt samarbete utan dessutom minskaranslagen till på vissa nyckelposter sommiljöinsatser, särskilda insatser för barn i fattiga ländersamt jämställdhetsinsatser. har posten minskatfrån till för anslagna 171miljoner kronor. anser denna kraftiganedskärning som mycket olycklig. Vi anslår därförytterligare eller totalt 251 miljoner kronortill Övrigt multilateralt samarbete.Tabell 6 Övrigt multilateraltutvecklingssamarbeteTabell 6: (Övrigt multilateraltutvecklingssamarbete (tusental kr) år2000 )A 1.2 BilateraltutvecklingssamarbeteI det bilaterala utvecklingssamarbetet har Kristdemokraternavalt att anslå kraftigt ökade medel gentemot regeringen påvissa avgörande poster. Framför allt är det anslagen tillEkonomiska reformer, där skuldavskrivningar ingår. Här vivill tillskjuta ytterligare för att Sverigeska föregå med ett gott exempel och leda den internationellaopinionen. Utöver denna post är det ökade anslag tillHumanitärt bistånd och Enskilda organisationer somprioriteras. har ett flertal katastrofer i våromvärld påvisat betydelsen av att vi förbättrar våraförberedelser för det humanitära biståndet. De enskildaorganisationernas betydelse i biståndsarbetet kan heller intenog betonas. Det finns mycket som talar för att det är dessaorganisationer som drar det tyngsta lasset och spelar ennyckelroll för ett effektivt bistånd.Inom de särskilda utvecklingsprogrammen (tabell 8) anslår vi mer änregeringen på program för demokrati och mänskliga rättigheter. Dessutomlägger vi 50 miljoner på informationsinsatser för internationellt bistånd.Vad gäller landramarna för länder i , , ochEuropa föreslår vi inga ändringar gentemot regeringen.Tabell 7 Bilateralt utvecklingsarbeteTabell 7: (Bilateralt utvecklingssamarbete (tusental kronor) )Tabell 8 Fördelning särskildautvecklingsprogramTabell 8: (Fördelning särskildautvecklingsprogram (tusentalkr) )Verksamhetsområde B Samarbetemed Central- och ÖsteuropaInom denna verksamhet anslår ökaderesurser motsvarande . Dessa anslag villvi öronmärka för insatser riktade mot barnens situation i Öst-och , där vi anser att regeringen har satsatalltför lite. En hel generation står i fara om inte deinternationella insatserna ökas kraftigt inom detta område.Samarbetet med Öst- och genomförs i 3-årsprogram och ettnytt program inleds . Det finns tecken på att insatserna mot vissaländer i Öst- och kommer att minska. följerutvecklingen noga för att se till att insatserna riktade mot barnen, därbehoven är många för , ökar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en snabbare återgång till enprocentsnivån,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utgiftsbegränsningarna för biståndet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en informationskampanj i om biståndet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samråd med de enskilda organisationerna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fattigdomsbekämpningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skuldavskrivningar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en strategi för samarbete vad gäller hälso-forskningen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en strategi för att öka IT-investeringarna i defattigaste länderna,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utforma omfattande länderstrategier prägladeav ett helhetstänkande,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om biståndsinsatser för hållbar utveckling,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etikcertifiering,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upprättandet av långsiktiga strategier ochinformationskampanjer om barnens situation i Öst- och ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bättre internationell katastrofberedskap,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöfrågor,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bättre utnyttja de svenska politiska partierna idemokratiuppbyggnadsprocesser,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bättre relationer till näringslivet,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att undanröja hinder i tjänsteexportförordningensregler som försvårar för svenska företagare att konkurrera omupphandling av biståndsprojekt,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bättre statistik och information om upphandlingav varor och tjänster,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhetsarbetet,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att handikappfrågor behöver lyftas fram i detinternationella samarbetet,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en fast form för samarbetet mellan UD ochenskilda organisationer,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktlinjer för uppföljning och kontroll i detbilaterala utvecklingssamarbetet,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reformering av det europeiska bistånds-samarbetet,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett oberoende gransknings- och kontrollinstitutför EU-biståndet,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en större koncentration av EU-biståndet till defattigaste länderna,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU-biståndet som ett komplement till nationellbiståndspolitik och med en bättre samordning,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning och ett oberoende utvärde-ringsinstitut av det svenska biståndet,28. att beslutar om underindelningen av anslag A 1 Bi-ståndsverksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 3,4, 5, 6, 7 och 8),29. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 7Internationellt bistånd enligt följande uppställning:30.Tabell 9: (Anslag (tusental kr) RegeringenKristdemokraterna )den 5 oktober 1999Alf ()()()()()()()()()()