mot · GN02Sk327 · 1999-10-05 00:00:00 — Annars får endast kostnader somuppkommit särskilt på grund av verksamheten dras av iföretaget, alla andra slags utgifter anses ha uppkommit ändå.Folkpartiet anser att avdragsmöjligheterna behöver förbättrasoch anpassas till det nya företagandets behov. Reglernabehöver ses över i syfte att åstadkomma detta.4.10 Lättare att få F-skattsedelReglerna kring utfärdanden av F-skattsedlar är ett hinder förmänniskor som är beredda att satsa på företagande. I 21 §kommunalskattelagen definieras näringsverksamhet som"självständigt bedriven förvärvsverksamhet". Myndigheternatolkar detta alltför snävt och inte så sällan godtyckligt.Kriterierna för avslag på en ansökan om F-skattsedel verkarnästan som avpassade för att stoppa en moderntjänsteföretagare. Den som vill bli egen företagare bör t.ex.inte ha färre än fem kunder, ha en liten ekonomisk risk ellerbedriva en verksamhet av "allmän karaktär". I praktikeninnebär dessa regler att tusentals människor som planerat attta steget till eget företagande aldrig fått chansen, oavsett hurkommersiellt gångbara idéer de haft. Ingen vet heller hurmånga som avstått från att ens söka en F-skattsedel efter ettmuntligt förhandsbesked från skattemyndigheterna. Vart ochett av dem är dessutom ett misslyckande för ett land somskulle behöva en våg av nyföretagande för att kommatillrätta med massarbetslösheten. Krånglet med F-skattenmåste avskaffas. Förutom att ett konkret hinder förnyföretagandet i därmed rivs, så måste en sådanåtgärd också ses som ett led i arbetet med att förändraattityderna till företagandet. En arbetsgrupp inomRiksskatteverket har föreslagit en mindre förändring idefinitionen av näringsverksamhet så att "självständigtbedriven förvärvsverksamhet ändras till med viss grad avsjälvständighet bedriven förvärvsverksamhet". Till och meddenna lilla förändring har regeringen avslagit.5 Det måste löna sig attarbeta5.1 InkomstskatternaDet höga svenska skattetrycket medför onekligen högaskatter även på låga och medelinkomster. Det fins intemindre än åtta marginalskattenivåer. Detta är förutomkrångligt även dumt eftersom det motverkar människors viljaatt arbeta, vidareutbilda sig och ta ansvar på jobbet. Den somkanske får betala i skatt på en löneökningeller ett extra skiftpass på sjukhuset tycker sannolikt att detinte lönar sig särskilt bra med en extra ansträngning. Genomatt det ges skatteavvikelser för dem med låga inkomster ellerdeltidsjobb så uppmuntras på motsvarande sätt att man integör en extra ansträngning. Vi föreslår att de grundläggandeprinciperna skattereform, nämligen 30procent för nästan alla och minst "hälften kvar" för alla.Genom att staten tar över en del kommunalakostnader kan kommunalskatten sänkas. Marginaleffekternaminskas såväl genom inkomstskattesänkningar som genomväxling av inkomstprövat bostadsbidrag mot generelltbarnstöd.5.2 Sänkt inkomstskatt för allaDet är nödvändigt att lätta på skattetrycket, särskilt för låg-och medelinkomsttagare.Detta skulle kunna ske genom att grundavdraget höjs. En generell höjningav grundavdraget medför dock stora negativa effekter på statsfinanserna. Detär uppfattning att en generell höjning av grundavdraget av sådanstorlek att den skulle innebära någon verklig lättnad för låg- ochmedelinkomsttagare inte nu kan rymmas inom en ansvarsfull finanspolitik.Det skulle kräva skattesänkningar om flera . Men enriktad höjning till låg- och medelinkomsttagare skulle vara möjlig. Det skulledock innebära att avtrappningen av (det höjda) grundavdraget måste bliskarpare . Med ett snabbare avtrappat grundavdrag skulle medel-inkomsttagare på nytt drabbas av marginalskatteeländet. Nackdelarna med attgå tillbaka till marginaleffekter är så stora att detta måsteundvikas. Vårt val har istället blivit en generell skattesänkning för alla iform av en allmän skattereduktion, dvs ett avdrag på skatten, om 3000kronor per person och år.Av de ca 37 000 hushåll som skulle slippa socialbidrag handlar det såledesom drygt 16 000 hushåll utan barn och över 20 000 hushåll med barn.Antalet berörda personer skulle uppgå till uppemot 100 000, varav nästanhälften är barn. De som kommer ut ur socialbidragsberoende får ocksåkraftigt minskade marginaleffekter eftersom marginaleffekten för social-bidragstagaren är 100 %.5.3 Slopad straffskatt påsjuksköterskor - eller höjd brytpunktTillbaka till skattereformen. står självfallet fastvid skattereformens intentioner, dvs att avlöntagarna ska betala statsskatt. Därför prioriterar Folkpartietatt den s k brytpunkten höjs. Om möjligt bör dettagenomföras , i annat fall så snart sommöjligt därefter.5.4 "Hälften kvar""En god grundregel i livet är att man skall stå vid vad manlovat, det gäller naturligtvis också värnskatten" (ErikÅsbrink i , ). har ErikÅsbrink försvunnit och tydligen därmed hans löfte.Den nya "värnskatten" den höjda statsskatten på inkomster över 360 000 är ett flagrant löftesbrott. anser att den måste sänkas. Alla skafåbehålla minst hälften av en inkomstökning. De inkomster den högstamarginalskatten inbringar står inte i rimlig proportion till de skador denåsamkar samhällsekonomin och medborgarnas förtroende för beskeden defår från politikerna. Omkring 200 000 personer betalar nu denna specialskattför "de rika". Problemen med höga inkomstskatter, och höga marginal-skatter, ökar i takt med den svenska ekonomins internationalisering. Svenskastorföretag som konkurrerar på en internationell marknad, också omarbetskraften, vittnar om allt större svårigheter att rekrytera specialutbildadepersoner. Undersökningar visar också att den grupp av framtidanyckelpersoner som hellre bosätter sig i något annat land där de kan få enbättre ekonomisk standard blir allt större. Det rör sig om en relativt storgrupp välutbildade medborgare, yngre och med hög arbetskapacitet. Vividhåller naturligtvis vårt krav om minst "hälften kvar" av en inkomstökningför alla.Aviseringen om lättad beskattning för utländska experter är och förblirabsurd. Det innebär skattesubventionerat utbyte med t ex som harmotsvarande för s k nyckelperson även om vi gissar att de har en mergenerös tolkning av begreppet nyckelpersoner exempelvis alla forskare.5.5 Höj avdragsrätten för privatpensionssparandeHushållens sparande är lägre i än i jämförbaraindustriländer, vilket är ett av skälen till attriskkapitalmarknaden fungerar dåligt. Eget privat sparandeär en trygghetsfaktor för människor och bör uppmuntras.Folkpartiet anser att avdragsrätten för pensionssparande börhöjas till ett och ett halvt basbelopp.6. AvskaffaförmögenhetsskattenSveriges välstånd har byggt på att vi accepterat och utnyttjatde möjligheter som ekonomiskt utbyte med omvärldenerbjudit. innebär internationaliseringen att det är svårtför ett enskilt land att driva skattepolitik utan hänsyn tillutvecklingen i omvärlden. Det gäller inte minstkapitalbeskattningen, t ex förmögenhetsskatten. Den börstegvis avskaffas . Denna specialskattför "de rika" betalas som en följd av ett antal osannolikaturer under Socialdemokraternas mandatperiod framföralltav vanliga familjer som kanske bott länge i sina hus ochamorterat av lånen. Vissa enstaka miljardärer får däremotstora skattelättnader. I ett första steg bör sambeskattning avmakar slopas och fribeloppet höjas till 1,2 miljoner. Dettainnebär en lättnad för många vanliga husägare.Skattesystemet skall vara neutralt i frågan om människor väljer att levasom gifta eller sambo. Så är inte fallet. Dagens sambeskattning avförmögenheter innebär att ett gift par måste räkna ihop sina tillgångar innanskatten beräknas. Sedan blir det skatt på allting över fribeloppet900 000 kronor.Därför finns det starka principiella invändningar mot den sambeskattningsom sker av makars förmögenhet . Socialdemokraterna har i de såkallade skattesamtalen gett sken av att den skulle kunnakomma att avskaffas. Men när regeringen nu presenterat sin skattepolitikframgår det att man inte tycker att det är en prioriterad uppgift. RSV lämnadebara en mängd förenklingsförslag till regeringen förett effektivare skattesystem. Sambeskattningen av förmögenhet för makar ären rest från då få ansåg att kvinnan skulle vara ekonomiskt jämställdmed mannen. Det var länge sedan. Folkapartiet anser således att denna restav sambeskattning och diskriminering av gifta skall avskaffas.7. Rimlig skatt på boendetFastighetsskatten utgör en stor del av många människorsboendekostnad. Den omfattar totalt ca 25 miljarderkronor. Skatten har också upplevts som mer och merorättvis, antagligen just för att de successivt höjdaskattesatserna sätter fokus på de olika belopp som blir förlikvärdiga bostäder på olika orter, eller att marknadsvärdetoch därmed taxeringsvärdet kraftigt kan förändras efter detatt den enskilde gjort sitt fastighetsförvärv.För att ha symmetri i bostadsbeskattning och avdragsmöjligheter mellanolika boendeformer bör egnahemsfastigheter beskattas. Däremot bör nivånpå beskattningen sänkas. Dagens beskattningsform är oacceptabel. Det finnsmånga brister i utformningen och nivån är för hög. En statlig utredningarbetar med att finna nya former för denna beskattning. vill varaen aktiv part i detta arbete. har varit drivande för att defastboende i attraktiva fritidsområden skulle få en tillfällig lättnad iavvaktanpå en generell förändring. Socialdemokraterna och hindrade imånga år en sådan, och därefter har man i utredningen inte kunna kommafram till en vettig metod. har också förordat en sänkt skattesats.Frysningen av taxeringsvärdena upphör 1/1 2001. Det skulle innebära enmycket kraftig skatteskärpning för hushållen i stora delar av landet.Folkpartiet motsätter sig detta. Det är dock inte heller rimligt att fortsätta"frysa" taxeringsvärdena - till slut blir det inget informationsvärde kvar idessa. I stället måste principerna för beskattning förändras.Folkpartiet anser att övervägande skäl talar för att övergå till enschablonintäktsbeskattning, där en schablonintäkt utifrån taxeringsvärdetläggs som inkomst av kapital, och kapitalkostnaderna (främst räntor) dragesav. bör utarbeta och lägga fram ett sådantförslag, enligt tidsplanen ska detta ske . Vi anser detta mycketviktigt, för att förslag ska kunna läggas till om en helt reformeradfastighetsbeskattning inför 2001.Vi vill trots detta redan nu avsätta ett utrymme för en provisorisk lösningför de värst drabbade fastboende i attraktiva fritidsområden.7.1 Skatteväxling i praktikenRegeringen föreslår att produktionsskatten på kärnkraftselhöjs, dieselskatten höjs, bönderna befrias från energiskattoch skatten på hushållsel höjs igen. Detta kallar regeringenoch dess stödpartier något förvillat för en skatteväxling. Vimenar dock att det finns all anledning trots avisering omfortsatta överläggningar mellan partier angåendeenergiskatterna att titta på varje förslag separat. Det krävsom man menar allvar med begreppet skatteväxling.Folkpartiet är positivt till s k grön skatteväxling. Det är nästan alla om manskall vara ärlig. Det gäller åtminstone när man delar ut vallöften eller hållerhögtidstal. vill omsätta skatteväxlingen i praktiken.Folkpartiet anser att ska driva en offensiv miljöpolitik så välnationellt som på den internationella arenan. kan utgöra ett föredömeför många länder där arbetet för en långsiktigt hållbar miljö inte nått likalångt. Historiskt har vi menat att ekonomiska styrmedel är överlägsna för attnå ett gott resultat - läs miljöskatter. Vi finner att allt väsentligt pekar påattekonomiska styrmedel är det bästa sättet att låta "förorenarenbetala". är det angeläget att beakta att globaliseringen faktisktpåverkar hur höga miljöskatter ett enskilt land kan ha. Det finns inte någonpoäng i att ensidigt urholka industrins internationella konkurrenskraft ellerdriva enskilda näringar ur landet med höga miljöskatter. Sverigesmiljöskatter kan således inte ligga väsentligt mycket högre än övriga EU-länders. Istället måste det långsiktiga arbetet inriktas på att inom framföralltEU höja miljöskatterna gemensamt på bland annat koldioxid. För högamiljöskatter kan paradoxalt således leda till en försämrad miljö. Detta gällersärskilt näringar som är energiintensiva. Det går dock aldrig att komma ifråndet faktum att en ärlig miljöambition har starkt ekonomiskt motstånd hos allasom i ett förändringsarbete drabbas för stunden. Detta gäller särskilt om detinte sker någon relevant skatteväxling utan endast skattehöjningar. Enoffensiv miljöpolitik i kräver att näringslivet är ålagt sådanamiljöskatter att det stimulerar till nya och energisnålare processer. Sådanakostar alltid att utveckla i det korta perspektivet.Genom att genomgripande växla skatt på arbete mot skatt påmiljöförstöring förenas miljömålen med målen för den ekonomiska politiken.För att uppfylla kriterierna för begreppet skatteväxling är det viktigt att detsker motsvarande sänkningar av skatten på andra områden. Annars är det integrön skatteväxling, utan snarare en form av svartväxling. De huvudsakligahöjningarna av energiskatterna som regeringen och dess stödpartier föreslårinnebär till viss del en viss sådan svartväxling. Trots omfattandeskatteväxlingar från arbete till miljö i samband med skattereformen i börjanav 90-talet kommer av skatteinkomsterna från arbete och sexprocent från miljö och energi. Det är en mix som vi successivt måsteförändra. Det är också viktigt att notera att effektiva miljöskatter leder tillattskattebasen minskar, vilket naturligtvis reducerar möjligheten att finansieraandra skattesänkningar. Sammantaget anser vi emellertid att det finns godamöjligheter till en fortsatt grön skatteväxling.7.2 , SOU 1999:62, pekar påatt drivmedelsbeskattning är i det närmaste ett perfektstyrmedel vad gäller koldioxidutsläpp och andraförbränningsutsläpp. Höjd drivmedelsskatt ger betydligtbättre miljö- och effektivitetsvinster jämfört med höjdfordonsskatt. menar att koldioxidproblematikenär nästa århundrades stora miljöutmaning.De transportföretag som använder dieselolja som drivmedel ärsjälvklart negativt inställda till ökat skatteuttag på diesel. Transportnäringenhar precis som alla övriga näringsgrenar i vårt land fått känna på deninternationella konkurrensen från våra närmaste grannländer. Problemen somstartade har i och med avregleringen inom EU sedan dessfortsatt att etappvis stegras. Detta är en effekt av att framförallt Europasländer förs allt närmare varandra.Från transportnäringen har det förts fram synpunkter om att svenska åkareinte klarar konkurrensen från seriösa utländska samt oseriösa inhemska ochutländska åkare. Till detta skall läggas lägre skatter och avgifter, tummandepå regelboken och dumpade priser som ytterligare pressar åkerinäringen.Transportnäringen kräver därför sänkta skatter och avgifter på löner, bilaroch bränsle för svenska företag.Vi menar att det av miljöskäl finns anledning att öka skatteuttaget på dieseli förhållande till t ex bensin. Diesel är miljömässigt sämre än bensin. Detfinns undersökningar som visar att man måste se allvarligare på partiklar änvi tidigare gjort då även låga halter av partiklar i luften kan ha allvarligakonsekvenser för hälsan. Enligt är, uppskattningsvis,cancerrisken från en äldre diselbil 20 gånger högre och för en ny dieselbil 3-4 gånger högre än bilavgaserna från en bensinbil med modern avgasrening.Av beräkningar från bl a framgår att diesel är underbeskattat iförhållande till energiinnehåll jämfört med bensin. En prisjämförelse medvåra viktigast konkurrentländer visar att priset efter en höjning inte på någotsätt blir alltför avvikande.Det finns dock anledning att ta svensk transportnärings problem påallvar.Vi vill understyrka att med politik genomförs betydandeskattesänkningar på arbete som skulle komma transportnäringen till godo.Att sedan regeringen inte klarar av att förbättra företagsklimat tillsammansmed sina samarbetspartier kan vi inte ta ansvar för. Utflaggningen av svensktransportnäring måste förhindras. Vi föreslår därför att regeringen snaraståterkommer med ett förslag om hur fordonsskatterna kan används för attlångsiktigt stärka svenska transportföretags ställning i internationellkonkurrens. En sänkning av dessa tillsammans med sänkta arbetsgivar-avgifter är förslag på en mer konsekvent skatteväxling. Viförutsätter vidare att Näringsministerns uttalande om att se över situtationenför svensk transportnäring sker i ljuset av behovet av en äkta skatteväxling.7.3 Jordbrukets skatterDen föreslagna lättnaden för jordbruket innebär att man merrättvist behandlas som en näring bland andra och följaktligenbeskattas därefter. Att jordbruket och livsmedelsnäringeninte skall utgöra något undantag åt vare sig ena eller andrahållet har länge efterlyst.I det läge då jordbruket får en lättnad i beskattningen generellt finns detanledning att åter ta upp frågan om skatten på handelsgödsel.Kväveläckage uppstår vid överdosering . Risken förläckage är störst på lätta jordar i områden av där det är milda vintraroch och hög nederbörd. Överdosering uppstår oftast i områden som ärdjurtäta. Många lantbrukare har för mycket djur i förhållande till sinåkermark. All stallgödsel kan inte spridas - gödsel betraktasinte som en resurs utan det handlar ofta om att bli kvitt den. Dessutomunderskattas mängden växtnäring i stallgödseln, och handelsgödsel inköpsdessutom och läggs ut på samma åkrar som egentligen får nog växtnäringgenom stallgödsel.Problem med för hög djurtäthet kommer man bara åt genom att t exstimulera ekologisk odling som har ett krav på balans mellan växtodling ochdjurhållning. Samma balanserade förhållande skulle man kunna premieraäven på andra sätt.Handelsgödselskatten behövs för att ta bort överdosering och för attindirekt göra stallgödseln mer värdefull. Försäljningen av mineralgödsel tilljord- och trädgårdsbruk uppgick /98 enligt SCB till kväve.Sedan 1992 har försäljningen legat omkring . Den har inteminskat utan snarare ökat efter EU-inträdet till följd av att allt mer spannmålodlas. Skatten på handelsgödsel går ju inte att styra och träffar inte alltidrättur miljöbelastningssynpunkt. Om en fungerande modell för beräkning avväxtnäringsbalanser fanns skulle man kunna premiera dem som håller sigunder nyckeltalet genom t ex miljöprogram och straffa dem som överskridertillåtet nyckeltal. Då skattar man dem som verkligen smutsar ner.Denna syn på vilken modell som vore effektiv delas faktiskt av såvälnatur- som jordbruksorganisationer. I avvaktan på att en sådan modell kaninföras finns det av miljöskäl anledning att höja skatten på handelsgödselfrån dagens per kg N till per kilo kväve. Det är av högprioritet att ett system för skatt på handelsgödsel baserat påkväveeffektivitet/kväveförluster tas fram. Det uppdrag haft frånregeringen måste påskyndas.7.4 Energisskatterna i övrigtEnergiskatten på el i konsumtionsledet föreslås höjas från15,till per kWh. Detta innebär att elskatten förhushåll höjts . Vi menar attdenna fortsatta skatteväxling ändå kan vara motiverad omden fullt ut motsvaras av en inkomstskattesänkning.Kopplingen är svag i regeringens förslag. Men enligtFolkpartiets ekonomiska politik är sänkningen av skatten påarbete tydlig. Den energiintensiva tillverkningsindustrinbetalar inte någon konsumtionskatt på el. Tack vareavregleringen på elmarknaden är också prispressen påhushållsel så stark att den faktiska kostnaden förkonsumenten har kunnat hållas nere.Produktionsskatten på kärnkraftsproducerad el föreslås höjd från 2,2 öreper (kWh) till per kWh. Detta framstår som en märklig omsvängningnär det gäller produktionsskatterna på el. Den elintensiva industrin ärförlorare på produktionsskattehöjningen eftersom industrin inte medgesavdrag för produktionsskatter. Regeringen har diskuterat itermer av att aveckla denna form av energiskatt och istället inrikta sig påbeskattning i konsumtionsledet.Inget annat EU-land har produktionsskatter på el. Effekten avskattehöjningen är att kolkraftsproducerad el i och Tysklandkommer få en ännu starkare ställning. Bägge dessa länder har en storöverkapacitet av elkraft, som bland annat exporteras till . Förutom atten hårt konkurrensutsatt industri och dess anställda drabbas, drabbasdessutom miljön eftersom t ex vår svenska legeringsindustri använder tekniksom är miljövänlig och därtill lyder under stränga miljölagar. Detta ärsjälvklart inte rimligt.9 Rättssäkerhet ibeskattningen9.1 Slopa generalklausulenEn förutsättning för ett fungerande skattesystem är att detfinns en tillfredsställande kontroll av skatteunderlaget. Detligger i alla medborgares intresse att skattemyndigheternahar ambitioner att motverka skattefusk. För oss liberaler ärdet emellertid centralt att denna strävan inte kränker denenskildes integritet och rättssäkerhet.Den s k generalklausulen avskaffades av den förra borgerliga regeringen.Därefter har den återinförts och skärpts av Socialdemokraterna. Vi anseratt den står i strid med fundamentala principer som syftar till att förhindragodtycklig maktutövning. Dess tillämpning är svårbegriplig och heltoförutsägbar för de skattskyldiga. I rättssäkerhetens idé ligger att reglernaska vara fasta och klara så att medborgarna därigenom kan förutse och förståkonsekvenserna av sitt handlande. Människor måste ha förutsättningar attkänna till var gränsen går mellan tillåtet och förbjudet och klart veta vilkasanktionerna är om bestämmelserna överträds. Generalklausulen bör därföravskaffas.10 Europeiska unionenSveriges medlemskap i bland annat EU har snabbat på deneuropeiska ekonomiska integrationen för vårt land. Med denökade rörligheten följer även att skattebaserna blir alltrörligare. menar att det inte är önskvärt med enskattepolitik på EU-nivå annat än i en mycket begränsadomfattning för vissa klart definierade områden. Reglerna föratt underlätta den inre marknaden, t ex momsregler, måstevara utformade på ett sådant sätt att inte t ex hushållstjänstermåste ha en för hög momssats. Här har det beslutats omförsök med sänkt momssats förpersonalintensiva och lokala tjänster. bör utnyttjadenna möjlighet. På miljöområdet är det nödvändigt att EUbestämmer sig för en lägsta nivå på koldioxidskatt för att påså vis underlätta för bland annat att på allvargenomföra en ökad skattväxling mellan energi och arbete.När det gäller företags- och kapitalbeskattning finns detockså anledning att undvika att medlemsstaterna försökertillskapa sig kortsiktiga fördelar gentemot övrigamedlemmar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattepolitikens inriktning,2. att beslutar att ersättning för tjänster som utförs i detegna hemmet skall berättiga till skattereduktion i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att beslutar att sänka arbetsgivaravgifterna i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att - vid avslag på yrkande 3 - beslutar att avslåregeringens förslag till höjd dieselskatt i enlighet med vad som anförtsi motionen,5. att beslutar att statsskatten skall vara högst ienlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar att avskaffa dubbelbeskattningen av aktieri enlighet med vad som anförts i motionen,7. att beslutar om en sänkning av förmögenhetsskatten ienlighet med vad som anförts i motionen,8. att beslutar om ändrade regler för fåmansbolagen ienlighet med vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att utreda möjligheterna till uppskovmed bolagsskatten i vissa fall,110. att beslutar att ändra reglerna för momsbetalningar ienlighet med vad som anförts i motionen,11. att beslutar att avskaffa sociala avgifter påvinstandelar i företagen i enlighet med vad som anförts i motionen,12.