mot · GN02MJ736 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ736av , Bo (m)En miljöpolitik för framtiden1 SammanfattningI denna motion beskrivs grunderna i Moderata samlingspartietsmiljöpolitik. Den allmänna miljösituationen i har på mångaområden förbättrats, bland annat tack vare teknikutveckling och ettförbättrat kunskapsläge om miljöfrågorna. Det återstår dock mycket attuträtta och det kommer även fortsättningsvis att krävas kraftfulla insatserför att lösa många allvarliga miljöproblem. Halterna av växthusgaserökar i atmosfären och utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider,tungmetaller mm överstiger fortfarande de nivåer naturen långsiktigt tål.Moderata samlingspartiet föreslår att följande utgångspunkter skall varavägledande för den fortsatta miljöpolitiken:Miljöarbetet skall i första hand utgå från den enskilda människans ansvar.Många människor känner som individer ett stort ansvar för vår gemensammamiljö och är engagerade och pådrivande i miljöarbetet. Det individuellaansvarstagandet och engagemanget är en viktig utgångspunkt för en effektivmiljöpolitik.Staten skall ta sitt ansvar för de uppgifter som inte den enskilda människaneller marknaden kan utföra. Effektiv lagstiftning och olika typer avekonomiska styrmedel är viktiga verktyg i detta arbete. Miljöforskning,miljöövervakning och kalkning av försurade sjöar och vattendrag är andraområden där staten har ett huvudansvar.Marknadsekonomin måste användas för att på ett dynamiskt sätt drivamiljöarbetet framåt. Handel med utsläppsrätter bör införas för att ökamåluppfyllelsen och kostnadseffektiviteten i miljöarbetet.Det internationella samarbetet måste förstärkas. måste, när detgäller de gränsöverskridande miljöproblemen, driva på för att få till ståndavtal om mer långtgående utsläppsminskningar.Moderata samlingspartiet redovisar fler miljöpolitiska förslag i särskildakommittémotioner inom följande områden: biologisk mångfald, kemikalie-politik, vatten och vattendrag samt avfallshanteringen.2 InledningMiljösituationen i har i takt med teknikutvecklingen, förbättradreningsutrustning och en högre kunskapsnivå på flera områden radikaltförbättrats. Luftkvaliteten i städerna har stadigt blivit bättre, många sjöaroch vattendrag, som bara för några decennier sedan betraktades somdöda, har kunnat restaureras. Antalet fiskarter har därmed ökat och sjöaroch vattendrag har åter blivit möjliga att använda för bad och fiske. har de allt lägre halterna av miljögifter lett till att antalet sälaroch rovfåglar ökat. Bland annat tack vare den ekonomiska och tekniskautvecklingen har vi kunnat minska eller eliminera många tidigare storamiljöproblem.Icke desto mindre finns det fortfarande mycket att uträtta på miljöområdet.Kraftfulla insatser kommer att krävas för att lösa de allvarliga miljöproblemsom har sin grund i mänsklig verksamhet. På det globala och regionala planetär miljöproblemen framträdande. Halterna av växthusgaser ökar iatmosfären, huvudsakligen beroende på användningen av fossila bränslen.Detta riskerar leda till globala klimatförändringar som kan få ödesdigrakonsekvenser. Utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider, tungmetaller m.fl.ämnen till luften i vår del av medför att nedfallen av dessa ämnen iSverige överstiger de kritiska belastningsgränserna. För att minska degränsöverskridande miljöproblemen krävs ett ökat samarbete övernationsgränserna eftersom utsläppen i stor utsträckning sker i andra länder.Ungefär 90 procent av det försurande nedfallet över kommer frånkällor i andra länder. När det gäller övergödningsproblemen i ärrelationen likartad. Endast en liten del av den totala näringstillförseln tillÖstersjön kommer från svenska källor. Miljöstörningarna medför att naturenlångsiktigt förändras och att många arter hotas av utrotning. En långtgåendeminskning av den biologiska mångfalden skulle i sin förlängning hotajordens förmåga att försörja oss.Många av dagens miljöproblem har dock ändrat karaktär i jämförelse medgårdagens. Från att i stor utsträckning handla om att komma till rätta medpunktutsläpp gäller det till stor del om att ytterligare öka resurs-effektiviteten i samhället. Det handlar om att utnyttja hela marknads-ekonomins drivkrafter för att få fram produkter och en produktion som göratt den totala miljöbelastningen kommer ner till en nivå som naturenlångsiktigt tål. För att lyckas med detta kommer det även fortsättningsvisbehövas en effektiv lagstiftning och ekonomiska styrmedel. Det nya somkrävs i dagens dynamiska värld är att fullt ut använda marknaden och demarknadsekonomiska verktygen i miljöarbetet. Detta tillsammans med ettomfattande internationellt samarbete är en förutsättning för att på etteffektivtsätt komma till rätta med dagens och morgondagens miljöproblem.2.1 Brister i regeringens miljöpolitikDen av Socialdemokraterna förda miljöpolitiken präglas av brist påhelhetssyn och konsekvens. Inom områden som miljöforskning,miljöövervakning och kalkning där staten har en viktig uppgift har detgjorts stora neddragningar. har stora pengar satsats på statligabidrag till verksamheter med liten eller ingen miljönytta. Begrepp somkostnadseffektivitet och miljönytta i förhållande till insats har regeringenbortsett ifrån. Det som prioriterats har varit statliga bidrag företrädesvistill kommunala projekt. Den klimatpolitik som förts är pinsam för ettland som som både har ekonomi och kapacitet att vara ettföregångsland inom miljöpolitiken.Det börjar bli allt tydligare att den förda miljöpolitiken, med övertro påstatlig detaljstyrning och kommunala bidrag, inte är effektiv. Det är dags attta konsekvenserna av detta och satsa på en effektiv miljöpolitik med en klaroch tydlig målsättning. En bra miljöpolitik utgår från den enskildamänniskans ansvar, att marknadsmekanismerna används för att utvecklamiljöpolitiken och att staten tar sitt ansvar för de kärnuppgifter som varkenden enskilde eller marknaden kan lösa.2.2 MiljömålsarbetetRiksdagen har lagt fast femton övergripande miljökvalitetsmål. De skallvara utgångspunkt för ett system med mål- och resultatstyrning avsamhällets miljöarbete. De femton miljökvalitetsmålen är:- luft.- Grundvatten av god kvalitet.- Levande sjöar och vattendrag.- Myllrande våtmarker.- Hav i balans samt levande kust och skärgård.- Ingen övergödning.- Bara naturlig försurning.- Levande skogar.- Ett rikt odlingslandskap.- Storslagen fjällmiljö.- God bebyggd miljö.- Giftfri miljö.- Skyddande ozonskikt.- Begränsad klimatpåverkan.- Säker strålmiljöRegeringen har i prop 1997/98:145 angivit miljöpolitikens utvecklingoch inriktning, riktlinjer som även antagit. Där slås fast:"Regeringens övergripande mål för miljöpolitiken är att till nästageneration kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen ärlösta." Moderata samlingspartiet anser att detta tidsmål är svårt attuppnå. En generation räknas vara inom intervallet . Med den storamängd av olika miljömål som är beroende av utvecklingen i vår omvärldfinns det knappast någon möjlighet att uppnå målet på så kort tid.Naturligtvis skall ha en mycket ambitiös målsättning påmiljöområdet. Goda resultat och väl genomarbetade metoder imiljöarbetet är dock viktigare än tidsmål som kan vara svåra att uppnå.För närvarande arbetar med att ta fram delmål förmiljöarbetet. Det skall vara färdigt . Arbetet är mycketomfattande. Bl.a. , de olika sektorsmyndigheterna ochlänsstyrelserna är engagerade i arbetet med att ta fram faktaunderlag ochlägga förslag inom respektive område. Till detta kommer en radutredningsuppdrag och seminarier. Arbetet med framtagande av realistiskadelmål är framtidsinriktat, och det är därför olyckligt om detta arbete skallbedrivas under allt för hård tidspress. Beslutsunderlaget måste vara välförankrat och baserat på bästa möjliga fakta. Det är bättre att arbete förlängs än att slutresultatet blir ofullständigt.3 Utgångspunkter för fortsatt miljöarbeteMiljöpolitiken behöver förändras. Här följer de viktigasteutgångspunkterna för att skapa en mer effektiv miljöpolitik som svararmot de krav dagens och morgondagens miljöproblem ställer.3.1 Människans värde och ansvarMänniskan är unik, och synen på och respekten för människovärdetmåste vara vägledande även i miljöarbetet. Människan har samvete,förnuft, intelligens och kunskap. Det är utifrån dessa särskildaegenskaper som människan har ett speciellt förvaltarskapsansvar förnaturen och miljön i stort. Det är också utifrån denna mänskliga förmågasom miljöproblemen kan lösas, och miljöarbetet bedrivas med optimismoch framtidstro. Från moderat sida kan vi inte acceptera att människansvärde skulle jämställas med djurens eller andra delar i ekosystemet. I vissmiljödebatt finns tyvärr tendenser i den riktningen.Den enskilda människans ansvar måste således vara utgångspunkten förmiljöpolitiken. Inte ens de mest genomtänkta regleringar kan ersätta denkraft som ligger i det individuella ansvarstagandet. Människor känner ettstort ansvar för sin gemensamma miljö och många har ett mycket starktmiljöengagemang. Detta tillsammans med det enskilda ägandet främjar etthushållande och vårdande av resurserna som inte det kollektiva klarar av.Staten bör därför så långt det är möjligt verka för att fördela det kollektivamiljöansvaret på individer, antingen direkt genom personligt ägande ellergenom företag eller små gemenskaper.Det personliga ansvarets betydelse för miljön gör att det går enmiljödriven privatiseringsvåg över världen. Många amerikanska national-och delstatsparker finansierar sin verksamhet genom att ta betalt för sinatjänster och den privata viltvården är där en förebild. Sanering avmiljöskadade områden behöver inte alltid ske med skattemedel, om privatainitiativ släpps fram. I har privata initiativ varit viktiga, bland annatvid bildandet av reservat. Från finns även goda exempel på hurförstörda vattendrag kan restaureras och fisket återställas genom privatainitiativ. I har vi dessvärre minskat incitamenten för motsvarandeinitiativ, bl.a. genom att urholka fastighetsägarnas fiskerätt.I allt fler länder privatiseras vattenresurser och vattenförsörjningen.Frankrike och var tidigt ute på detta område. Tack vare detta harfranska och engelska bolag nu ett försteg på världsmarknaden förvattenförsörjning när fler länder, bl.a. , och ,privatiserar vattenförsörjningen. Många av dessa länder har till skillnad frånSverige knappa vattenresurser. Argumenten för privatiseringarna har blivitmer praktiska och mindre ideologiskt betonade allteftersom fördelarna meddet privata ägandet har blivit uppenbara. För det första sköts verksamhetenmer effektivt i privatiserad form. För det andramedför en överföring till privat ägande eller privat drift att de subventionersom alltid följer av offentligt ägande försvinner. Detta leder i sin tur tillbättre hushållning. Vinstintresset leder också till att ansträngningar görs föratt öka tillgången på vatten. För det tredje avlastas ansträngda offentligafinanser de tunga investeringar som på många håll måste genomföras ivattenförsörjningssystemen.Skötseln och förvaltandet av naturen kan förbättras om fler uppgifterprivatiseras. Naturvårdande uppgifter bör läggas ut på entreprenad.Naturreservat bör i första hand skapas genom att skötselkontrakt upprättas -inte genom att marken övergår i offentlig ägo. Äganderätten avvattenresurser bör bli tydligare för att effektivisera hushållningen avresurser.Med denna inriktning kan staten koncentrera sina resurser till miljöproblemsom inte kan lösas av enskilda människor själva. Arbetet med att öka antaletprivata initiativ i miljöarbetet och miljöbevarandet måste intensifieras.Möjligheten att lösa miljökonflikter genom juridiska processer bör öka.Det juridiska ansvaret bör tydliggöras så att man på ett bättre sätt kantillämpa principen om att förorenaren skall betala de kostnader föroreningenger upphov till. En inriktning där det blir lättare att utkräva ett juridisktansvar skapar incitament och drivkrafter för att i högre grad än idagförebygga miljöproblem. En stark och väl definierad äganderätt är dock enförutsättning för att den som skadas av ett utsläpp skall ha möjlighet att fåersättning. är en stark och väl definierad privat äganderättnödvändig för att kunna uppnå en effektiv hushållning med naturens resurser.3.2 Statens ansvarStaten skall ta ansvar för de uppgifter ingen annan kan utföra och intesplittra resurserna på sådant som lika gärna kan skötas av medborgarnaoch företagen. Det finns miljöproblem som inte kan lösas utan statensmedverkan. I dessa fall bör staten ingripa med de verktyg som står statentill förfogande såsom lagstiftning, ekonomiska styrmedel ochöverlåtelsebara utsläppstillstånd.Det är av stor vikt att statens åtgärder på miljöområdet är ändamålsenligaoch kostnadseffektiva. I vissa fall, t.ex. när det gäller särskilt farliga ämnenoch processer, behövs totalförbud, medan det i andra fall kan handla ommildare åtgärder såsom informationsinsatser. Ett annat viktigt krav är attmiljöbesluten grundas på generella regler i syfte att eliminera risken förgodtycke och konkurrenssnedvridning. Lagar är bättre än bidrag. Enbidragsstyrd miljöpolitik överlåter miljökostnaderna åt skattekollektivet ochsignalerar att enskilda, företag och kommuner inte behöver ta eget ansvar.Bidragspolitiken är skadlig därför att den är motsatsen till personligtansvarstagande och saknar inbyggda drivkrafter för miljöansvar. I enbidragsstyrd miljöpolitik riskerar miljöansvaret att upphöra samma dagbidragen upphör. I den mån bidrag skall förekomma bör de användas till heltny teknik. Rätt utformade kan miljölagar vara ett stöd för företagen och bidratill att skapa förutsättningar för konkurrenskraftiga svenska miljöteknik-företag.Till de offentliga kärnuppgifterna på miljöområdet hör miljöforskning,miljöövervakning, kalkning och ansvar för uppfyllandet av nationella ochinternationella överenskommelser såsom klimatpolitiken. Andra statligaområden, som behöver förstärkas, är rättsväsendet och tillsynsverksamheten.På dessa statliga kärnområden måste staten ta sitt ansvar. Det handlar till stordel om att göra en klarare prioritering, lämna åt marknaden och de enskildamedborgarna att lösa det de löser bäst och koncentrera statens insatser där demest behövs.Statens uppgifter bör i övrigt renodlas så att de framförallt handlar om attfå miljöarbetet att fungera så effektivt som möjligt. I detta ligger att stateninte skall ägna sig åt att detaljstyra på vilket sätt ett miljömål skall uppnåsinom t.ex. återvinningsområdet. Detta skall i stället avgöras inom respektivenäring.Staten har däremot en viktig uppgift när det gäller att övervaka attmarknadsaktörer och konsumenter har tillgång till objektiv, korrekt ochsaklig miljöinformation. Genom forskning och miljöövervakning kan nykunskap och information tas fram som gör att såväl företag som enskilda kanfatta relevanta beslut och på ett aktivt sätt välja produkter med minstamöjliga miljöpåverkan.3.3 Ekonomisk tillväxt och god miljöTillståndet i världen visar att utveckling och ekonomisk tillväxt är engrundförutsättning för att uppnå en god miljösituation. Att vi behöverekonomisk tillväxt för att komma till rätta med fattigdoms- ochmiljöproblemen slogs fast vid i tillväxt, social utveckling och utrotande av fattigdom är deviktigaste prioriteringarna för och är i själva verket enförutsättning för att de nationella och globala målen om en hållbar utvecklingskall uppnås. ()Det visar sig också att de marknadsekonomiskt inriktade industriländernahar lyckats allt bättre när det gäller att kombinera den ekonomiskatillväxten med miljöhänsyn. Miljöförbättringarna beror ytterst på denekonomiska tillväxten. Tack vare ökade resurser har ny teknik kunnatutvecklats. Detta har lett till ett effektivare resursutnyttjande, minskademiljöstörningar och ökat miljöintresse hos medborgarna ochkonsumenterna. Den ekonomiska tillväxten hade inte varit möjlig utanmarknadsmässig prissättning som stimulerar resurssnål teknik ochalternativ resursanvändning. Oljeprischocken leddei industriländerna bland annat till att nya bostäder blev 30-75 procentmer energieffektiva enbart . Situationen i def.d. socialistiska staterna i Öst- och stärker uppfattningenatt ekonomisk tillväxt är nödvändig för att åstadkomma framgångar påmiljöområdet. Bristen på ekonomiska resurser och frånvaron av enfungerande prissättning av naturresurser medförde rovdrift ochkortsiktighet i brukandet av naturresurserna. årliga utsläppav svaveldioxid vid kollapsen 1989 översteg mer än femgånger, trots att folkmängden var fyra gånger mindre ochlevnadsstandarden betydligt lägre.Framgångarna med att bemästra miljöproblemen i vår del av världen ärockså intimt kopplade till det personliga ansvaret som betonas mer i mark-nadsekonomierna än på andra håll. Människor tar ansvar för det de äger. Ingaregleringar kan ersätta den kraft som ligger i detta. Det personliga ansvaret,det enskilda ägandet och en fungerande marknadsekonomi är avgörande fören fortsatt positiv utveckling. Kollektiva lösningar och centraliseratbeslutsfattande har stora begränsningar. Om vi inte inser detta minskarutrymmet för den dynamiska process som gör att alltfler människor kan levaett bättre liv. Restriktioner som bottnar i brist på framtidstro kan hindra sundekonomisk tillväxt och göra utvecklingspessimismen självuppfyllande.3.4 Den fria marknaden som drivkraftI den rika delen av världen har miljöintresset och omsorgen om miljönvuxit i snabb takt. Detta har starkt påverkat det konkurrensutsattanäringslivet. Det är ingen slump att miljövänligt papper förstintroducerades i i-länderna och inte i . När människor börjarfundera över hur deras beslut påverkar miljön och i vissa fall ändrar sinakonsumtionsvanor, tvingas företagen att följa efter - om de vill behållasina kunder och sina vinster. Att producera miljövänligt har blivit ettviktigt konkurrensmedel. har dessutom upptäckt attmiljöanpassning inte bara är ett sätt att anpassa sig till utvecklingen ochförsvara vinsten, utan också ett sätt att öka vinsten. Man talar omaffärsdriven miljöutveckling. Företagen söker intensivt efter möjligamiljöförbättringar i syfte att sänka sina kostnader för avfall, spill, reningoch resursförbrukning och för att vinna nya försäljningsargument införkonsumenterna. Miljöarbetet inom företagen har kommit längre änmånga hunnit uppfatta. Utvecklingen har skett med den snabbhet, kraftoch intensitet som bara är möjlig när det är marknadens järnhårdaspelregler som styr utvecklingen. Företag har ryckt åt sig mycket avinitiativet på miljöområdet framför de miljövårdande myndigheterna ochunderskrider på viktiga områden frivilligt de gränsvärden somdessa myndigheter satt upp.Företagens miljöarbete syns utåt genom miljöredovisningar, marknads-föring och förändringar av produkterna. Hade miljökraven i allt varit satta avmyndigheter hade företagens miljöarbete knappast nått så långt. Menmöjligheten att spara kostnader eller öka intäkter genom miljöarbetet har letttill djupare omvälvningar. Företagen omorganiserar sig själva, inför nyatillverkningsmetoder och utbildar medarbetarna i miljöfrågor. Finansmarkna-den har börjat intressera sig för miljöfrågor när företagens framtidsutsikterskall bedömas. Miljötekniker, miljökonsulter, miljöinformatörer, miljö-ekonomer, miljöjurister och miljöchefer är nya, kvalificerade yrken somskapats inom företagen.3.5 Internationellt samarbeteDet internationella samarbetet om miljöfrågor blir allt viktigare. Ettframgångsrikt samarbete har stor betydelse för eftersom vi ärstarkt påverkade av gränsöverskridande miljöproblem. Detinternationella miljösamarbetet följer för vidkommande tvåspår, dels samarbetet kring EU:s miljöpolitik, dels internationellaansträngningar för att lösa globala miljöproblem. Möjligheten att skapaöverstatliga regler gör att EU kan nå stora framgångar när det gäller attminska miljöproblemen. Utvidgningen av EU till fler medlemsländerinom vårt eget närområde ökar möjligheterna att inom ramen för EU-samarbetet eliminera gränsöverskridande miljöproblem i vår del avEuropa. bör påverka miljöpolitiken i EU så att EU inte ägnar sigåt onödig detaljreglering på miljöområdet. EU bör heller inte ägna sig åtsådana uppgifter som bättre kan skötas av de enskilda medlemsländerna.I stället bör EU prioritera de gränsöverskridande miljöproblemen i alla deformer de kan uppträda.Sverige behöver på ett mer aktivt och konsekvent sätt driva degränsöverskridande miljöfrågorna såväl inom FN som i EU. Östersjö-samarbetet och miljöbiståndet till och övriga länder i Östeuropamåste fortsätta. bör särskilt prioritera och Östersjöregionensamt i detta samarbete. bör också verka för en ökadharmonisering av miljöreglerna i EU i syfte att öka effektiviteten i den inremarknaden och i den gemensamma miljöpolitiken. Detta gäller främst degränsöverskridande miljöproblemen.Inom FN:s ram är det viktigt att trycker på för att få till ståndbegränsningar av koldioxidutsläppen och för att få till stånd marknads-ekonomiska reformer i tredje världen. möjligheter att nå framgångari det internationella miljösamarbetet bygger på vår trovärdighet och vårkompetens. Våra egna resultat och prioriteringar på miljöområdet är såledesviktiga. Den svenska klimatpolitiken, som den bedrivs , försvagar tyvärrvår trovärdighet. Att kräva att andra länder skall minska sina utsläpp,som vi själva ökar dem, inger inte förtroende för i detinternationella miljöarbetet.4 Handel med utsläppsrätterDet behövs nya grepp i genomförandet av miljöpolitiken. Ommålsättningen med miljöpolitiken är att vi skall uppnå en långsiktigthållbar livsmiljö där den biologiska mångfalden värnas är det attompröva kriterierna för hur gränsvärden och reningskrav sätts. På vissaområden skulle det vara lämpligt att vid fastställande av reningskrav ochutsläppsmängder börja utgå från de nivåer som människa och omgivandemiljö långsiktigt mår bra av. En sådan modell skulle innebära enambitionshöjning i miljöarbetet som i sin tur ställer krav på merkostnadseffektiva miljöverktyg. Ett sådant verktyg är handel medöverlåtelsebara utsläppsrätter som på ett dynamiskt sätt använder sig avmarknadsekonomins möjligheter att kombinera hög måluppfyllelse medöverlägsen kostnadseffektivitet.Erfarenheter från bland annat visar att system med handel medöverlåtelsebara utsläppsrätter är mycket effektiva i miljöarbetet. Den storapoängen med detta verktyg är att det är ett marknadsekonomiskt verktyg såtillvida att dynamiken i marknadsekonomin används för att på ett såkostnadseffektivt sätt som möjligt minska skadliga utsläpp.Vad systemet handlar om är att tillsynsmyndigheten fastställer hur mycketutsläpp av ett ämne som kan tillåtas inom ett område. Detta görs lämpligenutifrån beräkningar av kritiska belastningsnivåer eller utifrån en plan om hurman skall komma ner till den kritiska belastningsgränsen, det vill säganivån för vad naturen långsiktigt tål. Om man tänker sig att området, eller"bubblan", skulle sättas över skulle det innebära att den totalttillåtna utsläppsmängden fördelas mellan de aktörer som bedriververksamhet som ger upphov till utsläpp av det aktuella ämnet. Ett inledandeproblem är att göra en rimlig fördelning av tillåten utsläppsmängd, men detkan lösas om man t.ex. utgår från de faktiska utsläppen för attsedan successivt minska utsläppsrätterna. Minskningen av utsläppsrätternamåste ske långsiktigt, och målsättningen att sänka den totalautsläppsmängden måste vara väl känd där de planerade minskningarna äroffentliga så att aktörerna har tillgång till korrekt information. Dynamiken isystemet är att tillsynsmyndigheten får kontroll över de totala utsläppensamtidigt som spelreglerna är tydliga för aktörerna som sinsemellan på en frimarknad får köpa och sälja utsläppsrätter. Den höga kostnadseffektivitetenkommer sig av att reningsinsatserna automatiskt styrs dit det är billigast attrena. Varje aktör ställs inför beslutet att minska sina utsläpp genomytterligare rening eller att köpa rätten på marknaden till det pris marknadenfastställer beroende på utbud och efterfrågan.