mot · GN02K320 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K320av Lekberg, ()Valsystem av tysk modellI mitten träffades en uppgörelse i författningsfrågor mellandåvarande regeringen och den socialdemokratiska oppositionen.Kompromissen mellan partierna innebar i huvudsak att införlivades i regeringsformen som också ändrades för attmöjliggöra en eventuell anslutning till EU, vidare en övergång tillfyraåriga mandatperioder med fortsatt gemensam valdag, men dessutomatt ett inslag av personval skulle införas.Det nya personvalsinslaget prövades första gången i samband med valet avledamöter till 1995. har det prövats i fullskala i samband med de allmänna valen 1998.Det råder delade meningar om fördelarna med den nya ordningen, som ikorthet innebär att väljaren har möjlighet att genom ett kryss på valsedelnmarkera den kandidat han eller hon vill se vald. Skulle denna kandidat få merän av sitt partis röster i riksdagsvalkretsen blir han eller hondirektvald. Om fler når över tröskeln på blir de invalda efter antaletpersonröster de fått. I kommunalvalen är tröskeln 5 procent.Den nya ordningen liknar inte den man normalt förknippar med ett riktigtpersonval, där ett partis kandidat står mot andra partiers kandidater. Person-valsinslaget i det svenska valsystemet handlar mer om ett breddat nomine-ringsförfarande där partiets väljare får möjlighet att till viss del påverkarangordningen mellan de av partiet fastställda kandidaterna.Kritikerna av systemet menar att det gynnar en utveckling mot merkändisar och pengar i politiken, mot mer yta än innehåll och att små intresse-grupper genom taktiska kampanjer kan få en viss kandidat vald. Anhängarnaav systemet menar att det leder till en vitalisering av politiken. Partierna fåransikten genom att kandidaterna måste bedriva egna valrörelser för att varasäkra på att bli valda.En sak är dock säker. Det är stor skillnad mellan det svenska personvals-inslaget och det klassiska personvalet efter anglosaxiskt mönster. I det senarefallet handlar det om en tävlan mellan partiernas kandidater i enmansval-kretsar. Fördelen med majoritetsvalet är att man får ett riktigt personval ochatt vinnaren av överlevnadsskäl måste vara lyhörd gentemot hela valkretsen.Nackdelen är att små partier, som klart gynnas av ett proportionellt val-system med stora valkretsar, kommer att bli utraderade.Det finns dock länder där man framgångsrikt har blandat de två systemenmed varandra. På så sätt försöker man tillvarata fördelarna med både ettmajoritetsval i enmansvalkretsar och ett proportionellt listval.I har man ett proportionellt system där ungefärhälften av mandaten i Förbundsdagen utses i enmansvalkretsar och den andrahälften i ett rent listval. Liknande valsystem finns i och Ungern.I har varje väljare två röster, den ena lägger man i personvaletoch den andra i listvalet. De stora partiernas genomslag i majoritetsvaletkompenseras genom listvalet, där man tar hänsyn till de små partiernasröster. Slutresultatet blir att de partier, som klarat spärren på istortsett får det antal platser i Förbundsdagen som motsvarar dess röstetal.Enligt min mening är därför det tyska valsystemet väl värt att närmarestudera. Här har vi nämligen en ordning som tillgodoser kraven såväl på ettriktigt personval som på strikt proportionalitet. I det utredningsarbete som nupågår i författningsfrågorna borde också det tyska valsystemet särskiltbelysas. Framförallt skulle det vara intressant att närmare få utrett vilkakonsekvenser ett sådant valsystem skulle få om det infördes i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda vilka följder ett valsystem av tyskmodell skulle få i Sverige.Stockholm den 4 oktober 1999Sören Lekberg (s)