mot · GN02Sk310 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk310av , ()Produktionsskatter på elI vårbudgeten meddelade regeringen attelproduktionsskatten skulle tas bort. Regeringen skrev dåbl.a. följande:En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för densvenska industrins internationella konkurrenskraft. Det är angeläget att denelintensiva industrin ges konkurrenskraftiga villkor. Beskattningen av el iproduktionsledet utgör ett problem i en situation där förhållandena påelmarknaden är sådana att beskattningen leder till ökade kostnader förelanvändarna.Regeringen uttalade också att man skullepröva i vilken takt elproduktionsbeskattningen skulleavvecklas.När budgetpropositionen presenterades avregeringen blev det en chock för den elintensiva industrin här i landet. Istället för att avveckla elproduktionsskatterna föreslog nu regeringen ibudgetpropositionen följande:- Höjd elproduktionsskatt för kärnkraft med /kWh för att finansierakompetensutveckling i arbetslivet- Ny nätavgift om /kWh för att stödja småskalig elproduktion(vattenkraft och vindkraft)I praktiken betyder detta en ökning av kraftproducenternaselkostnader med /kWh. För den som inte är insatt ifrågan låter det inte mycket, men för de företag somanvänder elkraften som en nödvändig del i produktionenbetyder det . Allt tyder nämligen på attkraftproducenterna tvingas slussa över dessa nya kostnaderpå kunderna.I min egen hemstad förbrukar de tre pappersbruken (,och Fiskeby) drygt /år. Enbart använder ianläggningen i hela , vilket är mer än en procent avSveriges elproduktion. Totalt förbrukar i 5,1 TWh.En höjning av elkostnaderna med /kWh medför för nya kostnader på . Bara för anläggningensom har i betyder det ytterligare 7,2 miljoner kronori kostnad.Det talas inte bara om regeringens svek utan oron är nu också mycket storhos de elintensiva industrierna för vad den förtida avvecklingen avkärnkraftsreaktorerna kommer att medföra i merkostnader. Oron förframtiden delas också av kommunalråden i de berörda kommunerna. Minegen hemkommun redovisar för att arbetslöshetenär , vilket innebär att det är 7 735 personer som är öppetarbetslösa eller i åtgärder. 2 000 industrijobb i hos Holmen , i och Fiskeby är direkt beroende avbasindustrins villkor. Till detta skall läggas alla leverantörer, som i sin tur är beroende av pappersindustrin i . Ihela landet är det 123 714 förvärvsarbetande som arbetar inom bas-industrierna. Lägger man därtill de indirekt berörda så blir summan 338 800människor. Bara papper och pappersmassa berör direkt och indirekt 150 000människor i Sverige.Mot bakgrund av detta är det inte märkligt att det blivit upprördastämningar i landet när regeringen nu sviker sitt löfte om sänkta produktions-skatter på el och i stället föreslår höjning av dem.Detta kan inte accepteras. Självklart måste vi ha ett företagsklimat sommedför att våra basindustrier här i landet blir konkurrenskraftiga. De nyasignalerna från regeringen om höjningar av produktionsskatter på el harskapat en stor osäkerhet för den elintensiva industrin här i landet. En direktföljd av detta kan bli att nödvändiga investeringar uteblir. Vad vårabasindustrier minst av allt behöver är en ryckig energipolitik. Skall industrinvåga göra nyinvesteringar så fordras det långsiktiga spelregler.Produktionsskatterna på el skall inte höjas utan i stället sänkas. Inteminst mot bakgrund av arbetslösheten här i landet är det viktigt attregeringen tänker om när det gäller produktionsskatter på el. I stället för attförsämra konkurrenskraften för våra basindustrier skall vi i stället underlättaför dem att bedriva sin verksamhet här i landet på ett framgångsrikt sätt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatter på produktion av el.Stockholm den 30 september 1999Stefan ()