mot · GN02T210 · 1999-10-05 00:00:00 — Men både i och i en om avreglering inomtelekommunikationer i framförs tydliga varningarmot att gå för hastigt fram. Risken finns att viljan till attinvestera i infrastruktur i hämmas allvarligt om helalagändringen fullföljs. Regeringen bör bearbeta lagändringenytterligare och anpassa den bättre till remissinstansernainnan den föreläggs riksdagen.Det finns mycket att vinna på att stimulera en framväxt av digitala hög-hastighetsförbindelser - bredband. Dock kommer det att dröja innan alladelar av landet kan få del av sådan teknik. Därför vill Kristdemokraternaäven peka på att traditionell teknik på koppartråd såsom ISDN och xDSLmåste bli mer tillgängligt för allmänheten. Under det gångna riksdagsåret harvi både i motioner, debatter och artiklar uppmanat regeringen att se överprissättningen på dessa tjänster. Det är inte rimligt att man kan få betala15.000-20.000 kr. för en vanlig installation av ISDN. I extremfallet lär detkunna kosta . Detta borde regeringen via Post- ochtelestyrelsen uppmärksamma. Några påstår att ISDN är förlegat och att detendast är bredband som gäller. Men väldigt få hushåll har tillgång tillbredband och det kommer att ta innan hela får det.InformationsteknikEnligt framtidsforskare kommer vi att mer och mer arbetainom kunskaps- och informationsområdet och mindre ochmindre med fysisk varuproduktion. IT-samhället ger oss nyteknik och nya möjligheter, men det är också viktigt att vi ärvaksamma beträffande medaljens baksida. Nyasjukdomssymptom börjar visa sig, stressen ökar och Internetger även kriminaliteten nya möjligheter. Vi kristdemokratervill i första hand bekämpa dessa företeelser genom påverkanav attityder och värderingar. Den etiska dimensionen inomIT-världen berörs knappast i regeringens skrivningar.Självklart ska vi satsa på bredband till alla, men det är viktigtatt vi påminner oss att tekniken är till förmänniskan och inte tvärtom.IT-sektorn definieras som elektronikindustrin och och den omsatte . Av dessa svaradeelektronikindustrin för och IT-relaterade tjänster för208 miljarder kronor. Den totala IT-sektorns förädlingsvärde var 95 miljar-der kronor vilket motsvarar av bruttonationalprodukt(BNP). Sammanlagt arbetade drygt 170 000 personer inom denna branschsom därmed stod för av antalet anställda i privat sektor och för 5procent av den totala sysselsättningen.I många av dagens och morgondagens nya företag kommer det vara svårtatt mäta företagens värde i annat än kundstocken och de anställdas kunskap.För många av dessa företag kommer marknaden - kunder, leverantörer ocharbetskraft - att vara global. Detta kommer att ställa nya krav på harmo-nisering av lagstiftning och regelverk mellan länder. Vi kan konstatera attmånga av dagens lagar och regler kring exempelvis skatter, riskkapital ocharbetsmarknad inte är formulerade för ett modernt gränslöst näringsliv.En annan brist i dagens system är den höga beskattningen av arbetskraft.Det är svårt för ett svenskt företag med en global marknad attmotivera sin personal att vara placerad i när beskattningen här kanvara tiotals procentenheter högre än i vissa andra länder. Tilläggas kan attmånga av de nya företagen använder sig av personaloptioner som enmöjlighet att locka till sig attraktiv arbetskraft. Men även detta beskattasorimligt högt i förhållande till andra länder. Regelverket kring personal-optioner är heller inte helt klart och tydligt. Det borde därför ses över.Regeringen beskriver att bakom den snabba utvecklingen på IT-områdetligger en medveten strategi för att göra datorer tillgängliga för alla. Härnämns skattesubventioneringen av företagsdatorer för anställda samt LO:soch TCO:s program för av PC. Detta har onekligen bidragit till attSverige ligger i täten vad gäller tillgång till datorer och Internet. Menenstrategi ska vara långsiktig och innehålla flera steg. Regeringen redovisarinte fortsättningen på strategin. Det finns även brister i dagens system: Hem-PC-programmet enligt dagens modell påverkar pensionen negativt förlåginkomstagare. Hem-PC-programmet når inte studenter, pensionärer ocharbetslösa. Regeringen bör överväga den modell man valt i där man fårgöra avdrag för programvara och dator oavsett vem man är eller var manjobbar. Datorn får skrivas av på 3 år.UpphovsrättsreglerFör många företag i IT-sektorn är upphovsrättsskyddet avoerhörd vikt. För företag som producerar programvara ellerandra typer av verk är detta skydd lika medmöjligheten att överleva. Det måste finnas ett klart och starktupphovsrättsligt skydd som garanterar företagens möjlighetatt få betalt för sina produkter. Detta är också enförutsättning för att ny IT-industri ska kunna etableras ochväxa fram i Sverige.Enligt faller alla typer av mångfaldigande av verk, inunder upphovsmannens ensamrätt. Detta gäller otvivelaktigt såväl temporärasom permanenta kopior. har undertecknat denna och andra inter-nationella konventioner rörande upphovsrätt och borde således ge klartuttryck för att även temporära kopior erhåller fullt skydd under svenskupphovsrättslagstiftning. Ett sådant klart uttryckligt stöd saknas . Omundantag kan vara påkallade av tekniska skäl bör sådana undantag göras frånden uttryckliga huvudregeln att temporära kopior av verk har fullt skydd. Iannat fall riskerar upphovsmannens ensamrätt snabbt att urholkas i ettsamhälle som i allt högre grad bygger på Internet och temporära mång-faldiganden av verk.PiratkopieringPiratkopiering är ett stort problem i . I är av alla de programvaror som används piratkopierade.Detta innebär förlorade intäkter för företagen och förloradeskatteintäkter för staten. Den bordedärför gå i spetsen för en förändrad moraluppfattning när detgäller användning av morgondagens arbetsredskap inom allanäringar dvs programvaror. Regeringen borde följa och ingå ett avtal med mjukvarubranschen omupprättande av en policy för användning av programvarorinom den statliga sektorn. Den illegala användningen avprogramvaror är dessvärre stor såväl inom den statliga somden kommunala sektorn i . Det visar gjordaundersökningar inom framför allt den kommunala sektorn.2000-omställningenKristdemokraterna har i flera motioner tidigare pekat påbrister och oklarheter i kartläggningen av det svenskasamhällets datoromställning . finnsdet obesvarade frågor men vår bedömning är ändå attSverige står väl rustat inför årsskiftet.BredbandFrågan om snabba datakommunikationer till hela landet ärviktig ur flera perspektiv. För entreprenören och Sverigesfortsatta tillväxt, för distansarbetaren och möjligheterna attbo och verka var vi vill, för studenten, för denfunktionshindrade, för sjukvården är det viktigt med tillgångtill bredband. Regeringen bereder nu frågan om en statligsatsning på IT-infrastrukturen och avser att återkomma ibörjan av med en särskild IT-proposition. Det är dåviktigt att beakta flera saker: För det första bör staten ge entydlig avsiktsförklaring om att bredband ska finnas i helalandet. För det andra bör staten låta marknaden välja teknik.För det tredje bör staten skapa långsiktiga spelregler föraktörerna på denna marknad. För det fjärde bör staten ta ettsärskilt ansvar för glesbygdens möjligheter att utnyttjabredbandstekniken. Dessa riktlinjer anser vi ska varavägledande för det fortsatta arbetet.Statens järnvägarKristdemokraterna delar regeringens syn att SJ skakoncentrera sig på sin kärnverksamhet och identifiera ochavyttra sådan verksamhet som inte bidrar till attaffärsmässigt utveckla kärnverksamheten. Det långsiktigamålet måste, enligt vår mening, vara en bolagisering av SJ.Att produktiviteten ökar snabbare än personalkostnaderna är nödvändigtför att nå de ekonomiska målen. På flera håll i landet klagar resenärer överatt man möts av maskiner istället för människor när man ska resa med tåg.Det kan gälla besvärliga biljettautomater eller en minskad bemanningombord på tågen. Konkurrensen vinns inte endast med priset, det kan ocksåhandla om trygghet och service.Kommunikationsforskningoch meteorologiMot bakgrund av den betydelse som informationsteknologinkommer att ha för vårt land är de angeläget att enökad tyngd läggs på forskning inom detta område. Inom destora multinationella tele- och dataföretagen läggs årligenner enorma belopp för att ta fram nya produkter och tjänster.Det är inte självklart att alla resultat av dessaforskningsinsatser på ett positivt sätt medverkar till engynnsam samhällsutveckling. Inte minst därför är detytterligt angeläget att kraftfulla resurser nu läggs påsamhällsmotiverad forskning på detta område.Bland andra forskningsområden inom kommunikationsområdet som Krist-demokraterna anser bör vara prioriterade är forskning för att sänka produk-tionskostnaderna för biobaserade drivmedel, som till exempel etanol baseradpå cellulosahaltiga råvaror. Tillsammans med övrig produktion av bio-bränslen skulle denna produktion vara särskilt väl anpassad till svenskaförhållanden.Kristdemokraterna anser vidare att forskning för att sänka fordonensbränsleförbrukning ska vara högt prioriterad. Svensk bilindustri har gjort ettfrivilligt åtagande att sänka bränsleförbrukningen med 25 %jämfört med . Det är förvisso ett steg på väg, men långt ifrån till-räckligt. Målet bör skärpas till det dubbla, en halvering av bränsleförbruk-ningen under dessa , med målsättningen att nå fram till motorer tillmarknadsmässiga priser som har en bränsleförbrukning på /mil.Förutom vinsterna i handelsbalans och de ekonomiska vinsterna skulleåtgärden verksamt bidra till att sänka koldioxidutsläppen, liksom övrigamiljöbelastande utsläpp.Ett avsevärt problem är etablering av nya trafikleder inom framför alltstorstadsområden. På grund av att stora ytor redan är bebyggda ochresterande delar är omistliga som värdefulla grönområden har det på vissahåll blivit nära nog omöjligt att finna korridorer för nya trafikleder som påettacceptabelt sätt kan förenas med en god livsmiljö. Ett alternativ kan då varaatt förlägga de nya trafiklederna i tunnlar. Eftersom dessa med nuvarandeteknik är dyrt såväl att bygga som att underhålla, är det en angelägen forsk-ning att finna alternativa tekniker som kan pressa ned produktions-kostnaderna.Ett annat forskningsområde som utskottet behandlat och som enligt vårmening ytterligare bör prioriteras är forskning kring en lång radextrema meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska händelser sominträffat , och vilket samband dessa kan ha medmänsklig aktivitet och störningar i den ekologiska balansen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Gotlandstillägget,21. att avslår regeringens förslag till ändring av telelagen1993:597,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansiering av infrastruktur genom PPP,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ytterligare prioriterade projekt,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagstiftning för terrängfordon,425. att hos regeringen begär en utredning om för- ochnackdelar med registreringsnummer i drivmattan på snöskotrar,426. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillgängligheten för funktionshindrade,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Öresundsförbindelsen,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att åkerinäringen skall få konkur-rensneutralitet,29. att avslår regeringens förslag om höjd dieselskatt,130. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om trafiksäkerheten,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om polisens flygande väginspektioner,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpta utsläppstak ,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bullerstörande vägnät,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samhällsplanering enligt de trafikpolitiskamålen,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om strävan att få alternativa drivmedel till motorer,236. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad låginblandning av etanol,237. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöstyrande vägavgifter i hårt trafikeradestadskärnor,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om cykelpolitik,39. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,40. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,41. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en redovisning och en samhällsekonomisk kalkylför ,42. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,43. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sjöfartsavgiftssystemet,44. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mottagningsanläggningar för oljespill,45. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör vara pådrivande i internationellaorgan för strängare säkerhets- och miljökrav för sjöfarten,46. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stuverimonopolet,47. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en gemensam, konkurrensneutral sjöfartspolitikinom EU och EES-området,48. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fartygsfonder,249. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildningsstödet till praktikplatser ombord,50. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nationellt program för tillämpad forskning,51. att hos regeringen begär en utredning om en tonnage-skatt,252. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flaggstatskontroll,53. att hos regeringen begär förslag om samverkan medkommunerna i fråga om hamnar och hamnarnas infrastruktur,54. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en särskild båtskatt inte skall införas,255. att hos regeringen begär en utredning om investe-ringar i infrastrukturen för luftfartsområdet,56. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,57. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om passagerarpassagen och rutinerna på flygplatsenvid incheckningen,58. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om privata och kommunala alternativ beträffandeflygplatsinvesteringar,59. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att överväga att skilja frånLuftfartsverket,60. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att postnummersystemet bör överföras till Post-och ,61. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Posten tar ut avgifter för privata aktörersförsändelser i sina postboxar,62. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om villkoren för eftersändning utanför eget distribu-tionsområde och s.k. privat eftersändning,63. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om postkontoren,64. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lantbrevbärarnas kassaservice,65. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att postförordningens krav bör skärpas,66. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avreglering inom telekommunikationsområdet,67. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att se över prissättningen på ISDN och liknandetjänster,68. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om informationsteknik,69. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om programvara och dator,70. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upphovsrättsskyddet,371. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om piratkopiering,372. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktlinjer för bredband,73. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om SJ,74. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunikationsforskning och meteorologi,75. att med följande ändringar i förhållande till rege-ringens förslag för anvisar anslagen under utgifts-område 22 Kommunikationer enligt följande uppställning:76.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )1 Yrkande 10 hänvisat till FiU.2 Yrkandena 16, 17, 29, 32 och 35 hänvisade till SkU.3 Yrkandena 51 och 52 hänvisade till LU.4 Yrkandena 5 och 6 hänvisade till MJU.