mot · GN02Sk771 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk771av , ()Fastighetsskatten1 BakgrundI motiverades fastighetsbeskattningen som en s kgarantibeskattning, där fastighetsägare skulle betala för garanterade sam-hällstjänster i form av vatten, avlopp, tillfartsvägar etc. Dennabeskattning legitimerades av ett intresse från fastighetsägarens sida avoffentliga tjänster (intresseprincipen). Samhällstjänsterna är idagkommunala och finansieras genom avgifter. Fastighetsbeskattningendäremot är statlig och motiveras enbart som en intäktskälla förstaten. I samband med inträde i Europeiska gemenskapenmotiverades t o m en höjning av fastighetsskatten med inträdetsfinansiering. Relationen mellan skatt och legitim orsak till skatten ärborta. Fastighetsskattens legitimitet har också kraftigtifrågasatts.Fastighetsskattens utformning och nivå spelar en stor roll för mångamänniskor. Det är cirka 2,3 miljoner människor som äger småhus i innebär att av befolkningen och avbarnfamiljerna bor i småhus.Under 1995 genomfördes tre förändringar angående fastighetsskattensamtidigt. För det första höjdes taxeringsvärdena kraftigt efter att ha varitoförändrade . Taxeringsvärdena höjdes i genomsnitt med 26 procent.För det andra började den så kallade rullande fastighetstaxeringen att gällavilket innebär att taxeringsvärdena kan förändras . Den tredjeförändringen var den mest oväntade - den socialdemokratiska regeringendrev igenom en höjd fastighetsskatt från av taxerings-värdet. Tillsammans med de höjda taxeringsvärdena innebar detta en höjningav fastighetsskatten med drygt 40 procent.Utöver detta kommer skatten på kommersiella lokaler som är 1,0 procentfrån och med 1996. På industrilokaler har det införts en helt ny skatt på 0,5procent av taxeringsvärdet.Den totala fastighetsskatten för småhus, hyreshusenheter, kommersiellalokaler och industrifastigheter beräknas uppgå till cirka ca 28 miljarder 1999.2 Boende är högbeskattat1991 ersattes den tidigare schablonbeskattningen av villor och fritidshusmed fastighetsskatt. Skattereformen innebar en mycket kraftig ökning avboendekostnaderna främst genom minskat värde på ränteavdragen. Tilldetta ska läggas effekterna av den allmänna fastighetstaxeringen ochkostnadsökningen på grund av sjunkande bostadssubventioner, ökadmoms på uppvärmning samt ökande kommunala taxor och avgifter.Skattereformen 1991 finansierades delvis genom kraftigt höjda skatter påboendet i form av bland annat mervärdesskatt på förvaltning och byggandesamt fastighetsskatt. Fastighetsägarna utsätts för tre former av skatt påboende: skatt på avkastning, innehav och omsättning av fastighet. Sverigehar en mycket hård beskattning av boendet:- Skatt på sparandet till en bostadsrätt eller ett småhus. Själva sparandetgörs med redan beskattade pengar.- Småhusägare betalar lagfartsavgift (skatt) vid förvärvet.- Småhusägare betalar skatt på inteckningar som behövs för att få ett lån.- Man betalar fastighetsskatt oavsett om man bor i villa, bostadsrätt ellerhyresrätt.- Kostnader för vatten och el beskattas och ovanpå läggs dessutom moms.Förvaltning, underhåll och inköp för förbättringar beläggs med moms.Förbättringar (till exempel miljöinvesteringar, energisparåtgärder) somhöjer taxeringsvärdet genererar dessutom ökad fastighetsskatt.- Bostäder betraktas som en kapitaltillgång och beskattas dubbelt, delsgenom förmögenhetsskatt, dels genom fastighetsskatt.- Vid försäljning beskattas en värdeökning, medan möjligheterna att draav en förlust är mer begränsad.Genomsnittligt räknat är en tredjedel av boendekostnaderna skatt. Det ären stor del av förklaringen till att andelen av inkomsten som går tillboende ökat från till år 1995.2.1 har världens högsta boendeskatterSverige har vid sidan av världens högsta skatter och Sverigehar den i särklass hårdaste beskattningen på boendet i hela världen. Iövriga europeiska länder är momsen lägre, försäljningsskatten(reavinstskatt) är mycket sällsynt och fastighetsskatten är mycketbegränsad - vissa länder har ingen fastighetsskatt. Det innebär attboendekostnaderna som procentuell andel av hushållens disponiblainkomster i de europeiska länderna i genomsnitt var . ITyskland var boendekostnaderna , i 18 procentoch i var de . Detta ska jämföras med 30procent år 1993.Tabell 1: (Tabell 2.1 Boendebeskattning i några länder )Källor: Bostadspolitiska utredningen och SBC2.2 Statens nettoinkomster för boendesektornStatens intäkter och kostnader för boendet genomgår dramatiska för-ändringar. Statens nettokostnader för boendesektorn har varitstora. Ökade intäkter, från bland annat fastighetsskatt och moms påbyggande ställt mot sjunkande kostnader för räntebidrag, gör att statensnetto blev positivt. Intäkterna uppgick till i storleksordningen53,och kostnaderna till , det villsäga ett netto på en halv miljard 1997. Prognosen för nettot mellanfastighetsskatt och räntebidrag pekar på ett överskott på ca 15 miljarder1999.Den post på kostnadssidan som minskar mest är räntebidragen. Prognosenär att de minskar från 20 miljarder till 1999. Detkan ifrågasättas om det är rimligt att staten tar in ökade skatter på boendetnär statens kostnader för räntebidrag minskar. Fastighetsskatten bordeegentligen sänkas i samma takt som räntebidragen försvinner.Höga skatter på boende är inte bra för samhällsekonomin. Det motverkarambitionen att medborgare skall kunna leva på sin lön. I stället leder högaskatter till att alltfler människor blir beroende av bidrag från stat ochkommun.Det måste få vara en klok och långsiktig investering att skaffa sig ett egetboende. Det är också förutsättningen för en sund bostadsmarknad ochdärmed en sund samhällsekonomi. Det måste löna sig med ett egetboende.3 syn på fastighetsskattenTill skillnad från beskattning av löner, företagsvinster och konsumtiontas fastighetsskatt ut på en tillgång som inte består av, eller sällan omsättstill, reda pengar. Fastighetsskatten utgår därmed från att ägandet alltidkombineras med en hög lön som kan bekosta denna skatt. Genomhändighet, sparsamhet och inslag av självhushåll bör medborgare kunnabo i egen fastighet även med låga kontanta inkomster omfastighetsskatten är rimlig.Fastighetsskatten är en kapitalskatt på en inkomst som inte realiserats, varsenda syfte är att förstärka statens finanser. Den drabbar alla boende oavsettinkomst och betalningsförmåga, tvärtemot den skatteprincip som borde gällai : skatt efter bärkraft. Fastighetsskatten hotar till och med ägande-rätten då man inte har råd att betala den höga fastighetsskatten.Sverige har världens högsta skatt på boende. Det leder till att endast densom har hög inkomst har råd att äga en fastighet.Att göra det möjligt att äga sin bostad också för låginkomsttagare är attverka för ett jämlikt samhälle, ett samhälle där äganderätt inte kräver storapengar.Kristdemokraterna anser att den statliga fastighetsskatten böravvecklas. I stället bör kommunerna ges en rätt att debitera en kommunalfastighetsavgift för täckande av kostnader för bl.a. gatuunderhåll, brand-försvar och annan service för fastigheten.4 Ökad boendesegregeringMånga barnfamiljer och pensionärer med låga inkomster som köpte husnär priserna stod som högst 1989-91 och som drabbats av arbetslöshethar nu stora svårigheter att bo kvar. Detta gäller särskilt boende iskärgårdar och storstadsområden.Statistik från , SCB visar att av LO-medlemmarna bor i småhus (villa eller radhus) som de själva äger.Ytterligare 8 procent bor i småhus med annan upplåtelseform. Det är såledesfel att påstå att människor som bor i småhus generellt sett är "rika". Det böruppmärksammas att av alla barn bor i villa.Regeringen, och bäddar för en ny bostads-segregering genom att överbeskatta småhus och övrigt markboende.I skärgårdar, längs kusterna, i fjällvärlden och andra områden som berörsav mycket kraftiga höjningar av fastighetsvärdena utgör den höjdafastighetsskatten ett stort problem. Våra kuster blir ett reservat för rikasamtidigt som skatten tvingar bort bönder, hantverkare, butiksägare ochfiskare. Det är anmärkningsvärt att Socialdemokraterna vill skapa en sådansegregering.Fastighetsskatten innebär att skillnaden mellan lågprisorter och hög-prisorter ökar. Det är inte acceptabelt att det för ett likvärdigt hus kanskiljaflera i årlig fastighetsskatt beroende på var i landet husetär beläget.5 Hur ser väljarna på fastighetsskatten?Sju av tio svenskar vill att fastighetsskatten ska sänkas. Det visar enopinionsundersökning som utförts av Forskningsgruppen för samhälls-och informationsstudier, FSI, på uppdrag av SBC, Skattebetalarna ochVillaägarna.Att av svenska folket vill behålla fastighetsskatten somden är måste betraktas som ett rejält underbetyg. Fastighetsskatten är uppen-barligen en skatt som helt saknar folklig förankring.Av LO-anslutna är det som tycker att det är dåligt med ensänkning. tycker det är bra. TCO- och Saco-anslutna visar ingastörre avvikelser från de procenttalen.6 Regeringens politikI nu föreliggande budgetproposition föreslår regeringen en nivåsänkningav fastighetsskatten från till , endast för hyreshus. Därmedökar regeringen den redan stora snedfördelningen av beskattning mellanboendeformerna hyreshus och småhus/egna hem.7 Skattemässig neutralitetKristdemokraterna anser att samhället skall förhålla sig skattemässigtneutralt till olika boendeformer. Det är medborgarna som skall väljaboendeform utan att bli styrda av att skatter belastar den enaboendeformen mer än den andra. redovisar attskatteskillnaderna är hela /m2 och år mellan hyreshus och småhus(småhus: /m2 och hyreshus: /m2).Kristdemokraterna eliminerar därför i två etapper skillnaden i beskattningmellan småhus och flerfamiljshus.8 Skatteförslag för trygghet i boendetUtöver regeringens förslag att sänka skatten för hyreshus till 1,2 %fr.o.m. förslår att fastighetsskatten sänks förvillor/egna hem till av taxeringsvärdet fr.o.m. och med år2001och till och avvisar därmed regeringensförslag till sänkning för enbart hyreshus som leder till en förstärkning aven snedvridande och orättvis beskattning.De kassamässiga effekterna av vårt förslag beräknas till 610 miljonerkronor , respektive år 2002.Vidare har i sitt budgetalternativ beräknat ettskattebortfall på ytterligare för att lindra fastighetsskatten,genom att fastighetsskatten enbart ska beräknas på en tredjedel avmarkvärdet ovanför ett taxeringsvärde på 150 000 kronor.Kristdemokraterna anser också att hela förmögenhetsskatten skall fasas utgenom att sänkas till 2001 och därefter till . Avförmögenhetsbeskattningen i drabbar egna hem, som redanbeskattats med fastighetsskatt.Våra förslag innebär till skillnad från regeringens förslag att man till år2000 eliminerar skattediskrimineringen av villaboende i förhållande till attbo i hyreshus.I högprisorterna, det vill säga kring storstäder och i skärgårdar, beror denhöga fastighetsskatten framför allt på att marken åsatts höga värden samt attdet så kallade tabellnivåvärdet för byggnaden sätts högt (detta speglar attförsäljningspriserna för byggnaderna är höga i förhållande till standard ochboyta). Ett högt taxeringsvärde för ett ganska ordinärt småhus beror alltsåbåde på att markvärdet och byggnadsvärdet är högt. Det kan förefallaparadoxalt - lägesfaktorn borde bara avspeglas i markvärdet - men iverkligheten "smittar" ett högt markvärde av sig även på byggnadsvärdet. Enlindring av fastighetsskatten genom begränsningsregler för taxeringsvärdetsgenomslag för beskattningen måste därför innefatta regler både förmarkvärdet och byggnadsvärdet.I skärgårdsområdena och kustorterna är skatten i kronor inte lika hög mensjälva höjningen desto större. Det beror på att efterfrågan påsommarhus är stark och att människor som arbetar i storstäder bosätter sigpermanent i gammal skärgårdsbygd. I ett hus i storstaden taxeras såledessåväl marken som byggnaden högre än ett likvärdigt hus på någon annan ort iSverige. Många människor, inte minst beslutsfattare, lever i tron att detenbart är taxeringsvärdet på marken som påverkas av det geografiska lägetmen så är alltså inte fallet.Mot denna bakgrund är det angeläget att införa en begränsningsregel somgör att medelinkomsttagare och pensionärer på högprisorter ska kunna bokvar. föreslår därför att fastighetsskatten enbart skaberäknas på en tredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärde på150 . Vidare föreslås att tabellnivåvärdet begränsas till 5, vilketinnebär att lägesfaktorns genomslag på byggnadsvärdet begränsas. Fastig-hetsskatten skulle med detta förslag för genomsnittsvillan i de verkligahögpriskommunerna komma att sjunka med 30-40 procent.Ovanstående begränsningar av markvärdet och tabellnivåvärdet vid fastig-hetstaxeringen bör också gälla för permanentboende vid förmögenhetsbe-skattningen . Därefter bör förmögenhetsskatten på perma-nentboende enligt vårt förslag slopas helt.Sambeskattning av förmögenhet är det enda kvarvarande momentet avsambeskattning som finns i nuvarande skattesystem. Den skattepliktigaförmögenheten beräknas bland annat gemensamt för makar som sammanbottstörre delen av beskattningsåret. Med makar jämställs de som utan att varagifta bor tillsammans och har eller har haft barn eller tidigare varit gifta medvarandra. Detta innebär att samboende utan barn inte sambeskattas.I praktiken innebär detta att två personer eller till exempel ett samboendepar utan barn kan förlora om de gifter sig. Denorättvisa som sambeskattningen leder till beroende på valet avsamlevnadsform är oacceptabel. Makar och samboende måste beskattas likanär det gäller förmögenhet. anser i sin rapport (RSV Rapport 1995:10) att ett slopandeav sambeskattningen av familjs förmögenhet skulle "vara till stor fördel ochinnebära avsevärda förenklingar i de tekniska systemen". Sambeskattningeninnebär betydande kontrollproblem för skattemyndigheterna. Regeringen hartrots kritik även från Lagrådet ändå hållit fast vid systemet medsambeskattning med hänvisning till det statsfinansiella läget. Problemen medsambeskattningen av förmögenhet löses i takt med att hela förmögenhets-beskattningen avskaffas enligt förslag.9 Hemställan9 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskaffad statlig fastighetsskatt,2. att beslutar sänka fastighetsskatten på villor/egnahemtill och till ,13. att beslutar att fastighetsskatten endast skall beräknaspå en tredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärde på 150 000kr fr.o.m. , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förmögenhetsskatten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa sambeskattningen av förmögenhet.Stockholm den 5 oktober 1999Holger ()()()()()()Per ()()()()()()()()1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till FiU.