mot · GM02N21 · 1999-08-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N21av Per m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:137 Införande av schablonberäkning på elmarknaden, m.m.1 InledningInförandet av schablonberäkning på elmarknaden innebär ett viktigt stegmot en konkurrensutsatt och fri energimarknad. Elmarknadsreformernaökar valfriheten för elanvändarna vilket gör att konkurrensen mellanelproduktionsföretagen ökar. I förlängningen leder en fri och öppenenergimarknad till lägre elpriser och en effektivisering av producentersoch distributörers verksamhet.Modellen med schablonberäkning innebär att nuvarande system medleveranskoncessioner försvinner. För de allra flesta elanvändare innebär dettaökad valfrihet eftersom de tack vare systemet med schablonberäkning utanhinder kan byta elleverantör. Hela elmarknaden blir därmed konkurrensutsatttill skillnad mot dagens system där leveranskoncessionärerna på de lokalamarknaderna har en dominerande, monopolliknande ställning.Övergången till en fri elmarknad kommer med all sannolikhet att påskyndastrukturomvandlingen av försäljningsverksamheten på elmarknaden. Detfinns bedömningar som gör gällande att en stor del av de mindre företagendärmed kommer att försvinna. Vad det handlar om är att en fri elmarknadställer större krav på producenter och distributörer, och de som inte klarar avatt effektivisera verksamheten i tillräckligt hög grad får svårt att klara dennya konkurrenssituationen.När det gäller den småskaliga elproduktionen, det vill säga produktions-anläggningar som kan leverera en effekt om högst 1500 kW, har riksdagenfattat beslut om att denna produktion till och med utgången av skages ett skydd som motsvarar det skydd som det nuvarande systemet medleveranskoncessioner ger.2 Småskalig elproduktionDe småskaliga elproducenterna utlovades i samband med avregleringenav elmarknaden att de skulle ges garanteradavsättning med ett garanterat lägsta pris till och med utgången av år2000. Därmed har statsmakten ett moraliskt ansvar att säkerställa ettmotsvarande skydd för den småskaliga elproduktionen nu när systemetmed leveranskoncessioner försvinner. Det är överhuvudtaget av stor viktför näringsklimatet att de politiskt betingade spelreglerna förföretagandet är långsiktiga och genomtänkta. Den socialdemokratiskanäringspolitiken i allmänhet och energipolitiken i synnerhet harkaraktäriserats av ryckighet och kortsiktighet. Detta har bland annat fåtttill följd att aktörer på elmarknaden inte vågat investera i småskaligproduktion eftersom villkoren ständigt ändrats.Moderata samlingspartiet menar att energipolitiken måste vara merlångsiktig, där inriktningen ska vara att energimarknaden också för småproducenter präglas av öppenhet och fri konkurrens. Minskad politiskklåfingrighet med långsiktiga och stabila spelregler ger också små aktörermöjlighet att planera och investera med ett långsiktigt perspektiv. Den nyafria elmarknaden ställer stora krav men den öppnar också för nya möjlighetersom producenter av småskalig, ofta miljövänlig, elproduktion kan utnyttja.Med hjälp av miljörelaterade argument bör det på den öppna elmarknadenfinnas förutsättningar för dessa producenter att erhålla ett högre pris för sinproduktion.Det är därför av stor vikt att redan nu ge tydliga signaler till elmarknadensaktörer om den framtida energipolitiken. Moderata samlingspartiet menar attde småskaliga elproducenterna måste ges det skydd som de utlovats till ochmed utgången av . bör det klargöras att den friaelmarknaden förutsätter att också den småskaliga elproduktionen, efterutgången av , i princip får agera på elmarknaden på samma vilkorsom annan produktion.Regeringens proposition är luddig när det gäller statens ansvar för densmåskaliga elproduktionen. Det är i och för sig en god ansats att försöka fåtill stånd ett anbudsförfarande för att få till en marknadsmässig värdering avden småskaliga elproduktionen. Men regeringen är sent ute och ger inte desmåskaliga elproducenterna de klara signaler de har rätt att förvänta sig vadgäller statens ansvar. Moderata samlingspartiet menar därför att det måsteges en tydlig signal om att staten tar sitt ansvar och garanterar densmåskaliga elproduktionen ett golvpris om per kWh 1november 1999 till utgången av . Detta hindrar inte att den processsom inletts där agerar mellanhand i ett anbudsförfarandeom inköp av småskaligt producerad el fortsätter.3 Tillsynen över nätverksamhetenPå en fri och helt konkurrensutsatt elmarknad behöver inteenergimyndigheten lägga resurser på priskontroll. Kunder som uppleveratt elleverantören tar för mycket betalt kan enkelt byta leverantör.Konkurrensen torde dessutom medföra en prispress som på ett effektivtsätt motverkar att enskilda elleverantörer tar ut ett överpris. Däremotökar behovet av tillsyn på den del som inte är konkurrensutsatt, nämligennätverksamheten. En skärpning av tillsynen av nätverksamheten ärpåkallad eftersom det finns en risk att eventuella förluster på denkonkurrensutsatta delen av marknaden täcks med hjälp av höga avgifterpå den monopoliserade delen. Då energimyndigheten inte längre behöverägna resurser åt priskontroll kommer det att frigöras resurser som kananvändas till en skärpt tillsyn av nätverksamheten.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om småskalig elproduktion,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad tillsyn över nätverksamheten.Stockholm den 13 augusti 1999Per ()()()()()()()()()()