mot · GM02Kr23 · 1999-05-05 00:00:00 — Därmed blir de ut-lämnade åt politiska beslut, särskilt i ekonomiskt besvärliga tider. Det ärårets budgetproposition ett beklagligt bevis för.Den moderata grundsynen är att idrottsrörelsen och övriga ideellaorganisationer skall få ett större utrymme och bättre förutsättningar förfinansiering genom egen verksamhet.7.2.4 Idrotten och skatternaIdrottsrörelsen liksom andra ideella organisationer påverkas såväl direktsom indirekt av det höga skatteuttaget i . Indirekt leder ett högtskatteuttag till mindre marginaler för medborgarna och därmed sämreförutsättningar att frivilligt bidra till föreningarnas verksamhet. Till detkommer de direkta effekterna av skatter på spel och verksamheten iföreningarna.Den borgerliga regeringen slopade under förra mandatperioden den skattsom togs ut på bingospel. I flera avseenden förenklades skattereglerna.Genom de sänkningar av mervärdesskatten på hotell och persontransportersom genomfördes, minskade kostnaderna för resor och inkvartering vid olikaformer av turneringar och tävlingar.Reklamskatt tas ut på olika former av reklam som säljs av idrotts-föreningar och förbund. Det gäller bland annat annonser i programblad,arenareklam med mera. Enligt vår mening bör reklamskatten slopas medtanke på de snedvridningar den och dess utformning medför. Enligt vårmening bör reklamskatten slopas från år 2000.Under det senaste året har skattemyndigheterna i vissa fall hävdat att denidrottsliga verksamhet som bedrivs av svenska idrottsföreningar skallbetraktas som näringsverksamhet. Det skulle få omfattande konsekvenserinte minst vad avser debitering av mervärdesskatt. Ståndpunkten äremellertid orimlig. Verksamheten i en idrottsförening bedrivs inte med någotvinstsyfte. Problemet är oftast det motsatta. För att undvika omfattandeproblem krävs förtydligande i skattelagstiftningen.7.2.5 Större andel av spelmarknadenSpel och lotterier tillhör av tradition folkrörelsernas, och då inte minstidrottsrörelsens, viktigaste intäktsområden. Enligt Idrottsutredningenskartläggning utgör spel och lotterier den näst största intäktskällan.Spelmarknaden i omfattar varje år.Sedan mitten av 1970-talet har de ideella organisationernas andel avmarknaden minskat kraftigt. fastslog : "Om destatliga lotterierna och totalisatorspelen tillåts öka på samma sättsom finns det enligt vår mening risk för en ogynnsam utveckling förden ideella sektorn. Det statliga spelet bör därför inte tillåtas attytterligarebreda ut sig på de ideella spelens bekostnad." Utvecklingen fortsatteemellertid genom främst nya spelformer introducerade avde dåvarande statliga spelbolagen . Under1990-talets första år har denna utveckling i viss mån vänt. Genom Bingolottotillförs nu idrotten och andra organisationer betydande medel. Det räckeremellertid inte som kompensation för utvecklingen under 1980-talet.En förutsättning för större möjligheter till egenfinansiering inomidrottsrörelsen och övriga ideella organisationer är att den större delen av dentotala spelmarknaden blir tillgänglig. Det var mot denna bakgrund den förraregeringen reformerade lotterilagstiftningen med utgångspunkt i den senastelotteriutredningens förslag. Reglerna förenklades och en ny spelform -värdeautomater - där överskottet i sin helhet skulle gå till de ideellaorganisationerna tilläts. Denna möjlighet har emellertid förfuskats av densocialdemokratiska regeringen. bör därför erinra regeringen omde utfästelser som lämnats.Den borgerliga regeringen föreslog och beslutade våren 1994om ett överförande av AB Tipstjänst till de ideella organisationerna. Efterregeringsskiftet stoppades denna process av den nya regeringen.Det fanns två grundläggande skäl för beslutet om att överföra ABTipstjänst till de ideella organisationerna. Det första var attförutsättningarnaför en ökad andel av spelmarknaden för ideella organisationer skulleförbättras genom att den ökning av Tipstjänsts överskott som sker efterägandeöverföringen i sin helhet skulle tillfalla de ideella organisationerna.Det andra skälet var att Tipstjänsts möjligheter att utveckla nya spel för attupprätthålla en bra kompetens inom företaget hade varit starkt begränsade.På grund av debatten om statens successivt ökande andel av spelmarknadenhar kritiken mot nya tänkbara spelformer från de statliga spelbolagen varitomfattande. Ett exempel var debatten om Tipstjänsts nya spel Tipsbingo.Genom ägandeöverföringen skulle också denna fråga lösas genom att nyaspelformer, som skulle öka Tipstjänsts andel av spelmarknaden, och derasöverskott i sin helhet skulle tillfalla ideella organisationer. Därmed skulleockså det starka behovet av att bibehålla en hög kompetens inom vadgäller spel tillgodoses.Utgångspunkten var att överförandet skulle ske på ett sådant sätt att statensnuvarande intäkter från Tipstjänst i princip bibehölls genom en koncessions-avgift. Denna borde bestämmas med en viss rabatt, som finansierades avöverskottet från spel med värdeautomater. Av Tipstjänsts överskott borde enviss begränsad andel gå till fördelning bland sådana organisationer som integenom ett direkt ägande fick del.Den socialdemokratiska regeringen avbröt arbetet på att finna former föratt överföra ägandet av Tipstjänst till idrotten och övriga ideellaorganisationer. I stället föreslog man, vilket den nya riksdagsmajoritetenockså beslutade, att AB Tipstjänst och skulle slåssamman. Beslutet att bibehålla det statliga ägandet av Tipstjänst skulle enligtregeringen kompenseras genom att ett vinstdelningssystem där det statsägdabolagets vinster delas mellan staten och föreningslivet skulle införas. Så hardet emellertid inte blivit.Reglerna för vinstdelningen skulle kunna ändras genom riksdagsbeslut ochskulle därför inte alls ge samma ekonomiska stabilitet som ett ägaröver-förande av Tipstjänst. Sammanslagningen har genomförts och AB SvenskaSpel har bildats. Det innebär emellertid inte att en överföring enligt i principriksdagsbeslutet är omöjlig. Det kan ske endera genom en uppdelningav företaget och att ägandet av den del som var Tipstjänst överförs. En annanväg är att bilda en stiftelse som äger AB och där framtidaöverskott av de spel som är idrottsrelaterade (utöver de intäkter staten har ) går till idrotten. På samma sätt kunde motsvarande överskott av andraspel gå till ideella organisationer i övrigt och till kulturlivet.Riksdagen bör därför besluta om att i princip fullfölja riksdagsbeslutet från1994.Det innebär att överskottet från de spelformer som tidigare bedrevs avTipstjänst överförs till de ideella organisationerna.7.2.6 Försäljning av olika rättigheterRegeringens föreslag om den s.k. TV-listan skulle ha inneburit attidrotten inte själv fullt ut skulle förfoga över viktiga arrangemang och deintäkter dessa ger vid försäljning av TV-rättigheter.Förslaget stred mot grundläggande äganderättsliga principer. Självfallet ärdet så att idrotten själv har förfoganderätten till egna arrangemang.Riksdagen avvisade delvis detta förslag, enbart ochFolkpartiet röstade emot. Däremot beslutades om vissa inskränkningar iregeringens möjligheter, vilket minskar problemen för idrotten. Detprincipiella beslutet bör emellertid upphävas.8 Elitsatsning8.1 AllmäntI propositionen talas om "kommersiell underhållningsidrott", om det görsen koppling till debatten inom idrotten och bolagisering. De slutsatserregeringen drar är emellertid långtgående och tveksamma. Det ärexempelvis tveksamt om enbart en bolagisering där äganderätten liggerhos den ideella föreningen skall leda till de konsekvenser regeringenanger. Här bör en dialog föras med idrotten.Det måste vara fel att värdera den seriösa elitsatsning som många kvinnoroch män gör för att nå eliten på internationell och nationell nivå somunderhållningsidrott.Denna form är mycket viktig för såväl som nation som för allaunga och gamla som idrottar.8.2 Ansvaret för elitidrottens ekonomiDet är viktigt att hålla isär å ena sidan bredd- och ungdomsidrotten och åandra sidan den kvantitativt mycket begränsade elitidrotten. När idrottenäskar medel för sin verksamhet hörs ibland motargument att det finns förmycket pengar inom idrotten.Antalet elitidrottsutövare i brukar anges till 7 000. De flesta avdessa idrottsutövare uppbär inte en ersättning som på något sätt är an-märkningsvärd. Snarare är det så att de få idrottsutövare som försörjer sig påsin sport uppbär löner som är relativt låga.I några få fall inom elitskiktet figurerar stora pengar, vilket gärnaförmedlas i massmedier. Det förhåller sig emellertid så att höga löner, storaförmåner och stora övergångssummor förekommer inom en synnerligen litendel av idrotten. Inom flertalet idrotter får till och med de aktiva i landslagetvara med och betala resor med mera.Den kommersiellt gångbara elitidrotten finansierar sin egen verksamhetoch bidrager dessutom till att finansiera offentlig verksamhet genominbetalning av skatter, arbetsgivaravgifter, hyror av anläggningar med mera.I vissa fall har idrottsledare visat dåligt omdöme genom ekonomiskasatsningar som saknat täckning med obestånd eller konkurs som följd. Sådanekonomisk lättsinnighet, för att uppnå idrottsliga framgångar, är till förfångför idrotten.I sammanhanget bör noteras hur idrotten, såväl på RF- som special-förbundsnivå, antagit normer för att komma till rätta med de problem somfinns. Idrottsföreningar som bötfälls eller flyttas ned i seriesystemet ärexempel på det. Detta har bland annat lett till minskad skuldsättning ochsundare ekonomi inom elitidrottsföreningarna.För idrottens trovärdighets skull måste frågor som dessa lösas internt inomidrottsrörelsen.8.3 Offentliga bidrag och andra subventioner8.3.1 Hyror för offentliga lokaler och anläggningarDet är inte på något sätt självklart att andra förutsättningar skall gälla föratt utnyttja offentliga lokaler m.m. enbart om verksamheten bedrivs ibolagsform. Elitidrotten är en viktig del av den totala idrotten i Sverigeoch bör därför betraktas på likartat sätt vad gäller exempelvishyressättning. Skulle det vara fråga om en rent kommersiell verksamhetkan andra slutsatser dras.8.3.2 Polisens bevakningskostnaderDet är inte rimligt att idrottsverksamhet av polismyndighet kan åläggasatt betala för polisens bevakningskostnader utanför idrottsarenan enbartsom en följd av en annan form för verksamheten.Det är att märka att idrottsarrangören redan nu har att bekosta ordnings-hållningen i idrottsarenan, vilket ter sig rimligt och naturligt.Med den ordning som föreslås i propositionen blir det möjligt för enjuridisk person att "köpa" en polisinsats, vilket inte överensstämmer medvårt normala synsätt på denna fråga. Regeringens förslag kan nämligeninnebära att en "rik" idrottsklubb kan betala mer än en fattig, för en polis-insats, vilket vi inte kan acceptera. Polisens uppgift är att hålla ordningenoavsett föreningens ekonomiska ställning.Följaktligen bör även polisbevakning ske i den form som gäller. Polisengör bedömningen av behovet och svarar för erforderlig insats.9 Statsbidrag till idrottsrörelsen9.1 Syftet med statsbidragetStatsbidraget skall utformas så att idrottsrörelsen själv kommer att styrautvecklingen.Idrottsrörelsen själv har att fullt ut besluta och ta ansvar för idrottensframtid.Självfallet ska idrotten vara en del av samhället och i övrigt verka isamma riktning vad gäller demokrati och fostran.Idrotten är fullt kompetent att handha framtids- och demokratifrågor inomidrotten.Utrymme inom statsbidraget skall finnas för deltagande i olympiska speloch i Paraolympics. Vad gäller fördelning mellan olika idrottsgrenar ochdeltagare har idrotten att besluta om detta.10 Idrottens internationella agerande - EU-strategiinom idrottsområdetDen svenska idrotten har alltmera engagerat sig iinternationellt arbete. Att detta sker även fortsättningsvis är av storbetydelse. Det gäller för RF och specialförbunden att utveckla dennödvändiga kompetens som krävs för att hävda svensk idrott i avökande internationalisering.Ett betydelsefullt område är utvecklingen inom Europeiska unionen.Riksidrotten och specialförbunden har här en viktig uppgift i att föra utinformation om integrationens möjligheter och svårigheter till idrotts-rörelsens olika led.Detta arbete bör enligt vår uppfattning stödjas av regeringen. Under denborgerliga regeringen verkade en arbetsgrupp, EG och idrotten. När Sverigenu blivit medlem i EU är det för idrottens utveckling av stor betydelse attvåra intressen i gemenskapen följs upp och bevakas såväl av företrädare föridrotten som av Regeringskansliet.Ett exempel på vikten av att följa utvecklingen och vara beredd att görainsatser är den s.k. . Slutsatserna i detta utslag tar sinutgångspunkt i idrotten som kommersiell underhållning. Så är detnaturligtvis också i många fall. I och övriga nordiska länder fungeraremellertid idrotten utan de gränser som finns i många andra länder mellanden rent ideella breddidrotten och den helt eller delvis kommersiellt inriktadeelitidrotten. Effekterna av "" blir därför sannolikt hårdare iländer som . Det bör enligt vår uppfattning vara regeringensinriktning inom arbetet i EU att få till stånd regler som tar hänsyn till dennordiska strukturen vad gäller idrotten.Den borgerliga regeringen anslog extra medel tillidrottens internationella arbete, bland annat för insatser i och denya demokratierna i Öst- och . De insatserna bör följas upp.11 Idrottens framtidsfrågor11.1 AllmäntDet är viktigt att idrotten har stor förankring hos medborgarna.Det gäller att ungdomar och vuxna som söker sig till idrott och friluftslivkänner gemenskap och samhörighet.Idrotten har ett ansvar att såväl utveckla breddidrott som elitsatsning mediakttagande av höga etiska mål och regler.11.2 Forskning och högre utbildning på idrottsområdet11.2.1 Forskarstyrd forskningIdrottsforskningen berör en lång rad olika kunskapsområden allt ifrånfysiologi, medicin och teknik till beteende- och samhällsvetenskapligaämnen. Forskningen innefattar studier av människans motoriska ochfysiska prestationsförmåga, idrottsliga förmåga och studier av hurindividen påverkas socialt, psykiskt och kroppsligt. Högre utbildning ochforskning inom idrotten spänner över alla dessa områden och är enförutsättning för idrottens utveckling vad gäller såväl barn- ochungdomsidrott som bredd- och elitidrott. Utökad kunskap är värdefullockså kring idrotten som folkrörelse och samhällsfenomen.Idrottsrörelsen har själv pekat på behovet av forskning kring kvinno- ochjämställdhetsfrågor inom idrotten. Inte minst viktig är dennakunskapsutveckling som bas för idrottens ledarutbildning. Med tanke påidrottens betydelse för våra barn och ungdomar är det angeläget attidrottsledarna ges goda möjligheter till utbildning som står på en solidvetenskaplig grund.Skapandet av ) och inrättandet av ensjälvständig idrottshögskola lade grunden till en förstärkning av svenskidrottsforskning (ett exempel på betydelsen av ett sådant center är Topp-idrottscentret i ). har emellertid ännu inte givitsnödvändiga resurser.Idrottsforskningen har framför allt finansierats av idrottsrörelsensjälv. Med tanke på idrottens bredd och samhälleliga betydelse bör dennaforskning i hög grad vara ett ansvar för utbildnings- och forskarsamhälletmedan det mer behovsanpassade utvecklingsarbetet är en fråga för idrottensegna organisationer. är det naturligt att idrottsrörelsen får ettinflytande över de organ som samordnar idrottsforskningen i landet.Samtidigt som det är viktigt att stimulera och stödja forskning påidrottsrelevanta områden på samtliga högskolor är det naturligt att seIdrottshögskolan i som ett nationellt centrum för idrottsligkunskapsutveckling. Undervisningen skall vila på aktuell vetenskaplig grundoch ha ett nära samarbete med andra forskningsinstitutioner i ochinternationellt.11.3 Elitidrott och olympiska spelElitidrotten har i flera avseenden stor betydelse. Den skapar förebilderför ungdomar och andra, skapar större intresse för breddidrotten ochinspirerar till motionsidrott. Den är ett fritidsintresse för mångamedborgare. Den kan vara ett led i en marknadsföring av som isin tur till och med kan förbättra exportmöjligheterna. I vissa fall ärförutsättningarna för elitverksamheten goda, men i många idrotter är detstora svårigheter att finansiera elitverksamheten.Sverige har ansökt om att få arrangera och sommarspel men inte tilldelats arrangörskapet. Detär beklagligt, eftersom i skulle kunna ge stora positiva effekterför samhället i stort inte minst ekonomiskt och för idrotten. För att stärkakommande ansökningar bör enligt vår mening staten engagera sig mer i detskede där en ansökan byggs upp.De initiativ som tagits för att möjliggöra en starkare satsning påelitidrotten är positiva. Internationella framgångar för svenska idrottsutövareger positiva effekter för bilden av som fler kan stimulerasatt ägna sig åt idrott. Det är viktigt att staten deltar i detta arbete.12 Hemställan12 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkhälsan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om antidopning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om idrottens roll i skolan,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om idrott och högre utbildning,5. att beslutar avslå regeringens förslag omytterligare utredning om främjandeorganisationernasverksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om handikappidrotten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det grundläggande samhällsstödet tillidrotten,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om egenfinansiering,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om idrotten och ekonomin,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om idrotten och skatterna,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om idrotten och spelmarknaden,12. att beslutar att överskottet från de spelformer somtidigare bedrevs av AB Tipstjänst överförs till de ideellaorganisationerna i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att beslutar att upphäva beslutet om den s.k. TV-listan i enlighet med vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsning på elitidrott,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentliga bidrag och subventioner,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statsbidrag till idrottsrörelsen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om idrottens internationella agerande,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning och högre utbildning påidrottsområdet,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om elitidrotten och de olympiska spelen.Stockholm den 5 maj 1999Elisabeth ()()()()()()()()()()()