ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02K302 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K302av , ()Rikets styrelseAnslagen för m.m. och presstödI budgetpropositionen avseende hette det att "det är avcentral betydelse att kontinuerligt utvecklar sin verk-samhet och anpassar organisationen till de mål som anges av regeringensamt de krav som i övrigt följer av regeringens ansvar för en välfungerande samhällelig verksamhet". Utifrån denna beskrivning villeregeringen höja utgiftsramen med . Det blev ocksåriksdagens beslut. I årets budgetproposition vill regeringen utöka ramenför ordinarie verksamhet med ytterligare . Utöver dessamedel tillförs betydande medel för ordförandeskapet i EU första halvåret2001. Totalt satsas på ordförandeskapet 755 miljoner kr.Utvecklingen och anpassningen av kan mycket väl skegenom organisationsförändringar och rationaliseringar utan att ytterligareresurser tillförs. Förändrings- och förnyelsearbetet bör ha kostnads-effektivitet som mål. Till exempel borde den utvecklade informations-tekniken leda till tidsbesparingar i de administrativa rutinerna.Enligt bör därför ramhöjningen på för1999 återtas samt det ytterligare anslaget på bör inte beviljas.Vi anser också att satsningen på EU-ordförandeskapet har blivit alltföromfattande. Den ramen minskas med . Anslaget till C 1Regeringskansliet m.m. bör alltså totalt minskas med 400 miljoner kr.Under anslaget E 2 Presstöd hävdar regeringen att det är nödvändigt att,för att stärka den publicistiska mångfalden, utöka driftstödet med 4,5 procentvilket innebär en kostnad på . Genom regelförändringarinhämtas en del medel varför ramen för E 2 endast ökas med 5 miljoner kr.Kristdemokraterna föreslår att besparingen genom regelförändringarnautnyttjas som besparing och att ramhöjningen inte genomförs. Anslaget iförhållande till regeringens förslag bör därför minskas med 20 miljoner kr.Kristdemokraterna föreslår besparingar på en rad myndigheter. Detta börockså gälla . Den planerade verksamheten bör kunna inomramen för vårt anslag och reservationer . Besparingen bördärmed kunna ske utan att den egentliga verksamheten påverkas negativt.Anslaget B 2 förvaltningskostnader bör därför minskas med 21milj kr.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för budgetår 2000 anvisar anslagen under utgiftsområde 1Rikets styrelse enligt uppställning:Tabell 1: (Anslag (tusental kronor) Regeringens förslagAnslagsförändring )den 28 september 1999Ingvar ()()()()()()von der Esch (kd)()()
mot · GN02K303 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K303av , ()020-nummer till myndigheterDet har blivit allt svårare att med telefonens hjälp nå myndigheter för attfå råd och stöd eller för att diskutera ett uppkommet problem. En väntetidpå är inte ovanligt. tar förSverigesamtal och för lokalsamtal. Om en person som bor utanfördet lokalområde där myndigheten ligger behöver tala med myndigheten i30 minuter så blir kostnaden för den personen runt högre än förden som ringer lokalsamtal. Detta missgynnar främst alla som bor långtfrån myndigheten de vill ha kontakt med.Ett samtal från mobiltelefon gör kostnaden ännu högre. Om vi bortser frånen del rabatter, och har normaltaxan som grund, så är kostnaden under dagtid3,(). Detta innebär att ett 30-minuterssamtal till enmyndighet kan kosta närmare 100 kr.Vänsterpartiet anser att medborgarna till en låg kostnad skall kunna få rådoch stöd av myndigheter. Kostnaden bör också vara densamma var man änbor i landet. Regeringen bör därför se över frågan om ett införande av ett020-nummer hos alla myndigheter i och de eventuella kostnader somett sådant införande kan medföra. Vad som ovan anförts bör somsin mening ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av möjligheten att införa ett 020-nummer till myndigheterna.Stockholm den 15 september 1999Johan ()()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()
mot · GN02K304 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K304av , ()Pornografiska sändningarAlltfler barn och ungdomar kan se pornografi från familjens TVeller den egna TV:n. Över 600 000 svenskar har tillgång tillavancerad porrfilm varje sen kväll hemma i vardagsrummet. Antalet ärberäknat efter 2,2 personer i varje hushåll.Man kan inte utesluta att det finns ett samband mellan bruket avpornografisk film och användandet av könsord, könsmobbning och sexuellaövergrepp. I några delar är det troligt att ett sådant samband finns. Genomvalet av språkbruk och bemötande kan man utrycka sin respekt för varandramen även dess motsats. Vi vuxna har här ett särskilt ansvar att vara språkligaförebilder för barn och unga. Vi ser med oro på att barn och ungdomaranvänder könsord samt att det förekommer könsmobbning och sexuellaövergrepp.Mot den bakgrunden vill vi rikta uppmärksamheten på de bestämmelsersom råder på radio- och TV-området. I enlighet med radio- och TV-lagen fårprogram med ingående våldsskildringar av verklighetstrogen karaktär ellermed pornografiska bilder inte sändas i televisionen och påsådant sätt att det finns betydande risk för att barn kan se programmen.Den första januari 1999 trädde en ny regel i kraft som innebär att TV-program med ingående våldsskildringar eller med pornografiska bilder skallföregås av en varningssignal i ljud eller en varning som anges i löpande och TV har till uppgift att granska om TV-programföretagen följer bestämmelserna. Nämnden har möjlighet attförelägga den som åsidosätter bestämmelserna att följa dem. Föreläggandefår förenas med vite. Dock kan inte ta egnainitiativ till granskning. Ansvar för nämnden inom dess ansvarsområde börhär övervägas.Vidare gäller att genomför en studie av möjligheten attanvända tekniska hjälpmedel, så kallade v-chips för att göra det möjligt förtill exempel föräldrar att välja bort vissa program.Att stödja de familjer som vill välja bort pornografin är en viktig fråga.Men sänds pornografiska bilder på sådant sätt att det finns en betydanderisk att barn och ungdomar kan se både dessa och hela porrfilmer. döljerett företag som ViaSat sin porr i programpaket och bakom rubriker som"Natten bjuder på elegant underhållning för alla livsnjutare". ViaSatmarknadsför således olika paket där porrfilmer ingår utan en tydliginformation till konsumenten. Pornografi marknadsförs och säljs i sammapaket som även rymmer barn-, ungdoms-, sport- och naturprogram. Det kanliknas vid att sälja leksaker inslagna i porrbilder. Det är därför angelägetbåde att innehållet noggrant anges vid marknadsföreningen och att enöversyn av reglerna för marknadsföring av kanalpaket kommer till stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av marknadsföring och av regler vidmarknadsföring av TV-kanalpaket.Stockholm den 30 september 1999Carina ()()()
mot · GN02K305 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K305av , ()En tillgängligare politikenDen nya informationstekniken ger stora möjligheter att tillgodogöra siginformation och öppna upp det politiska samtalet. Riksdagställer sina inspelningar till förfogande, inte bara för utsändningar interntutan också externt. Därefter är det upp till respektive TV-bolagatt ta ställning till om man vill använda materialet för utsändning via sittkanalutbud. Frågestunder i och partiledardebatter med merakan ses runt om i av allmänheten. Men mycket mer än vadsom sänds ut externt skulle kunna nå ut till väljarna.I har C-SPAN, , blivituppmärksammat.C-SPAN är ett privat, icke affärsdrivande samarbete inom kabel-TV-industrin som bildades för att täcka "från klubbslag till klubbslag" irepresentanthuset. Verksamheten finansieras genom de licensavgifter somkabelsystemet betalar för att kunna erbjuda programmen till sina kunder.Några statliga medel utgår inte.C-SPAN skall ge publiken tillgång till direktöverföringar frånrepresentanthuset och senaten och andra forum där politik diskuteras ochbeslut fattas. Vidare skall C-SPAN ge politiker, tjänstemän och andra somkan tänkas ha politiskt inflytande en direkt tillgång till källmaterial utanfiltrering som kan störa deras möjligheter att bilda sig korrekta uppfattningarom vad som verkligen sägs.Genom telefonväkteri ges publiken en direkt tillgång till de folkvalda ochandra beslutsfattare samt journalister i en öppen kommunikation och nästandagliga sändningar.C-SPAN skall tillföra programvärden som på ett rättvisande sätt beskriverden politiska ledningen. I sänder nu C-SPAN i två TV-kanaler och enradiokanal. I arbetar CPAC efter samma koncept. Mellan ochKanada finns stora skillnader i övrigt i hur man arbetar politiskt och för utdet politiska samtalet samt medias roll. Ånyo finns andra skillnader iförhållande till , men grundidén med C-SPAN och CPAC kaninspirera vid den önskvärda utvecklingen och utvidgningen av de sändningarsom sker från riksdag. Utsändningar både från kammaren iSveriges riksdag och i andra sammanhang skulle kunna stimulera detpolitiska intresset. Därför är det av allmänt intresse att fler sändningar frånfler sammanhang kommer till stånd. Utvecklingen inom Internet och deutsändningar som sker den vägen är ett välkommet komplement men kan inteidag ses som en ersättning för TV-sändningar. Behovet av en utredning föratt göra politiken mer tillgänglig via TV är angeläget. Den tekniskautvecklingen bör följas för att på bästa sätt anpassautsändningar till olika tekniska distributionssätt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning när det gäller att görapolitiken mer tillgänglig via TV-utsändningar.Stockholm den 23 september 1999Carina ()
mot · GN02K306 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K306av , ()BegravningskostnaderKommunerna har olika tak för vad en begravning för medellösa, en såkallad fattigbegravning, får kosta. Det skiljer sig också geografiskt vaden begravning kan kosta. Kostnaderna verkar variera mellan 2 125kronor som lägst och som högst. Min erfarenhet är ändåatt en värdig ceremoni och begravning kan ske till en i sammanhangetrelativt ringa kostnad. Men det finns en nedre gräns för kostnaden utanatt det inkräktar på värdigheten. Samhällets syn på den döde är envärdemätare på humaniteten i samhället - på livet.Det blir allt vanligare att jordfästningar sker utan att någon anhörig, väneller granne är närvarande. Det blir också allt vanligare att avlidna begravsutan begravningceremoni, gudstjänst eller utan att någon tar avsked. Deceremonilösa gravsättningarna anges bero på att allt fler dödsbon inte villkosta på begravning för sina anhöriga. Man kräver socialbidrag till kostnadenäven om inte behov föreligger. Vanligare blir också att den dödetransporteras direkt till krematoriet och gravsättning utan en kyrklig ellerannan ceremoni, utan avsked. I räknar man med att att cirka 4 500personer begravs utan ceremonier. Det som var ettstorstadsfenomen ser man nu exempel på i hela landet. Utvecklingen kan ienskilda fall bero på den avlidnes egen önskan eller på att inga nära finnskvar i livet, men det är undantag. Ett nytt begrepp, socialt död, har vitvingatslära oss. I de fall det har varit frågan om ett långvarigt boende därvårdbehovet kunnat fyllas finns det personal som kan ta avsked. Det får intevara en kostnadsfråga att låta någon eller några ur personalen ta avsked av ensom vårdtagare.En utveckling mot att allt fler avlidna jordas utan ceremonier är inte värdigde avlidna och inte heller det samhälle vi önskar. Det är därför viktigt att vivärnar värdet av begravningstraditioner och är positiva till att nya utvecklas ilinje med samhället i övrigt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att värna begravningstraditionen.Stockholm den 21 september 1999Carina ()
mot · GN02K307 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K307av , ()020-nummerSå kallade 020-nummer, eller som de formellt kallas, Frisamtal,används nästa uteslutande av företag, organisationer ochmyndigheter. Principen med frisamtal är att den som ringer upp ett 020-nummer inte behöver betala någon, eller bara en begränsad, kostnad. Denövriga kostnaden tas av mottagaren.Ett 020-nummer inklusive ett svarsställe, där samtalen tas emot, kostaridag per kvartal och till detta kommer samtalskostnaderna.Dessutom måste man betala en startavgift samt extra för varje svarställe.Antalet 020-nummer i är cirka 4 600 st.I mitt arbete som riksdagsledamot har jag ett flertal gånger mött människorsom ansett att de velat ringa till men att det är för dyrt att ringautifrån landet. Eftersom samtalskostnaderna varierar mycket över landetinnebär det att det blir olika kostnad för samtal till , beroende påvar man bor.Det är en demokratifråga att lätt kunna nå den högsta beslutande för-samlingen och detta till en låg och enhetlig kostnad över hela . Jaganser därför att det är angeläget att införa ett 020-nummer till riksdagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att införa 020-nummer till riksdagen.Stockholm den 1 oktober 1999Carina ()
mot · GN02K308 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K308av , Hans (s)Kommunala företags konkurrensmöjligheterDen första trädde en lagändring i kraft som innebär attkommunala trafikföretag som själva är helt konkurrensutsatta nu kanlägga anbud även på trafik utanför den egna kommunen. Lagen somgäller på försök är begränsad till att gälla enbart trafikföretag.Försökslagstiftningen har fungerat bra den funnits och börnu permanentas.Eftersom försökslagstiftningen är begränsad till att gälla enbart trafik-företag förhindrar den nuvarande lagstiftningen alla övriga kommunal- ochlandstingsägda företag att lägga anbud på uppdrag utanför den egnakommunen även om de själva är fullt ut konkurrensutsatta.Kommunerna tvingas med nuvarande upphandlingsbestämmelser attutsätta sina egna företag för konkurrens i den egna kommunen somde kommunala företagen är förbjudna att vara med och konkurrera i andrakommuner. Detta innebär en allvarlig snedvridning av konkurrensen ochleder också till en minskad konkurrens. Många kommuner väljer därför atthelt avstå från att konkurrensutsätta vissa verksamheter.Ett exempel på de negativa effekterna av den nuvarande lagstiftningenfinns inom renhållningsverksamheten. Där kommunerna nu öppnar förkonkurrens beträffande exempelvis sophämtningen uppstår snabbt en orimligkonkurrenssituation. De kommunala renhållningsföretagen hamnar i ensituation där man konkurrerar med multinationella företag genom enlagstiftning som gör att man bara kan förlora marknadsandelar men saknarmöjlighet att ta nya.Kommunala företag som bedriver sin verksamhet på helt affärsmässigagrunder bör därför ha möjlighet att lägga anbud på verksamheter ävenutanför den egna kommunen, under förutsättning att den aktuella verk-samheten är konkurrensutsatt i den egna kommunen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en permanentning av försökslagstiftningenbeträffande kommunala trafikföretag,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagstiftningen att de kommunala företag som själva är konkur-rensutsatta och drivs enligt affärsmässiga principer tillåts konkurrerautanför den egna kommunen.Stockholm den 22 september 1999Hans Stenberg ()()()()
mot · GN02K309 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K309av Ruwaida, ()Hets mot homosexuellaDe nazistiska och fascistiska grupperingarna är ett växande problem iSverige. Nazisters angrepp på grupper och enskilda människor somuppfattas som främmande eller oönskade är ett hot såväl mot det öppnasamhället som mot demokratin som system.Nazister bedriver en ideologiskt motiverad hatpropaganda mot vissagrupper i samhället. Dessa grupper är judar och andra religiösa minoriteter,invandrare, färgade och homo- och bisexuella. För att motverka dennapropaganda finns i tryckfrihetsförordningen (7 kap. 4 § 11) ett förbud mothets mot folkgrupp. Lagrummet ger dock inget skydd för homo- ochbisexuella.Det är alltså fullt lagligt att i dagens sprida hatskrifter därhomosexuella som grupp utpekas som ett avskum utan människovärde, somohyra som borde sopas bort från jordens yta. Det allra mest skrämmande äratt dessa hatskrifter också fungerar som en psykologisk förberedelse för våld.Enligt en studie av kriminologen , som på Folkhälsoinstitutetsuppdrag kartlagt den riktade brottsligheten mot homosexuella, har 23 procentav homosexuella kvinnor och män utsatts för brott på grund av sinsexuella läggning. Det rör sig om allt från trakasserier och hånfulla tillmälentill misshandel och mord.Den grova brottsligheten mot homosexuella har ofta just ideologiskaförtecken. har nazister begått ett antal mord påhomosexuella. Genom sina dåd vinner gärningsmännen hjältestatus inomnaziströrelsen. I flera fall har polisen funnit antihomosexuella propaganda-skrifter hemma hos de personer som dödat homosexuella.Vi kan inte acceptera att lagen ger ett otillräckligt skydd åt de grupper somutsätts för systematisk hatpropaganda. Bestämmelsen om hets mot folkgruppmåste ändras så att åtal kan väckas även mot nazistiska hatskrifter mothomo- och bisexuella. En lagändring innebär även en viktig signal om attsamhället försvarar allas människovärde och inte godtar propaganda somförnekar vissa människor rätten att leva på grund av deras förmåga tillkärlek.Den av regeringen tillsatta utredningen som har till uppgift att undersökabl.a. denna fråga bör få i uppdrag att skyndsamt avge ett förslag till ändringav tryckfrihetsförordningen och för att ge homo- och bisexuellaskydd av bestämmelsen om hets mot folkgrupp.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett lagförslag enligt vad somanförts i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Yvonne Ruwaida (mp)()
mot · GN02K311 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K311av , ()Skydd för poliser i offentliga registerI dag är uppgifter i exempelvis passregister och i många andra registeroffentliga - vilket i det stora hela är mycket bra - men i dessa offentligaregister kan medborgare hämta uppgifter som foto, namnteckning ochandra uppgifter om en enskild person. Uppgifterna kan användas ibrottsligt syfte som riktar sig mot polisman eller dennes familj.Den som lämnar ut uppgifter från exempelvis passregistret ser inte attpassunderlaget gäller en polisman och kan därmed inte se eller avgöra vaduppgifterna skall användas till.Tyvärr finns det exempel på att personer kommit överens om att rikta ettflertal okynnesanmälningar mot en och samma polisman.Det lagliga skyddet för polisman och dennes anhöriga måste stärkas för attminska möjligheten att genom hot eller på annat sätt skrämma polisman ellerhans eller hennes anhöriga till tystnad.Uppgifter i offentliga register som tillhör en polisman borde omgärdas aven större sekretess än vad som är fallet . När någon begär uppgifter frånett offentligt register om en polisman bör kontroll ske. Dessutom börpolismannen ifråga underrättas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skydda personuppgifter om poliser i offent-liga register.Stockholm den 5 oktober 1999Maud ()
mot · GN02K312 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K312av , ()Ersättningsprinciper för radio- och taltidningsutgivningStaten har under bekostat utgivningen av ett 60-tal radio- ochtaltidningar som betjänar människor som på grund av sjukdom och/ellerhandikapp inte annars har möjlighet att tillgodogöra sig innehållet i envanlig tryckt dagstidning, (synskadade, afatiker, strokedrabbade,rörelsehindrade och dyslektiker, m. fl.). Tack vare radiotidningar hardessa människor en chans att få lokal- och riksnyheter, opinionsmaterial,familjenyheter etc.Verksamheten kan inte drivas kommersiellt och staten har hittillsfinansierat verksamheten efter principen full kostnadstäckning.Av besparingsskäl föreslås nu ändrade ersättningsprinciper (se budget-propositionen, 1999/2000:1, utgiftsområde 1, sid. 44-46, E 3 "Stöd till radio-och kassettidningar").Utgivarna fruktar nu att man kommer att sänka kvaliteten för att fåkostnadstäckning så mycket att man föredrar att helt lägga ner verksamheten.Detta skulle på ett allvarligt sätt försämra många sjukas och handikappadesmöjligheter att tillgodogöra sig tidningsutbudet.Då verksamheten är angelägen och vare sig kan eller bör drivas i vinstsyftebör goda möjligheter finnas för staten att efter förhandlingar medproducenterna för radio- och taltidningarna fastställa villkor och bidragensomfattning. Det föreslagna schablonsystemet utgör ett hot mot utgivningeneller en allvarlig risk för kvalitetssänkning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av uppföljning av konsekvenserna förföreslagna regeländringar anförts om att läshandikappades möjlighetatt tillgodogöra sig dagstidningarnas innehåll inte får försämras genomnya ersättningsprinciper.Stockholm den 4 oktober 1999Hillevi ()
mot · GN02K313 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K313av Agestav, ()Myndigheternas IT-strategiInformationstekniken breder ut sig mer och mer. har fler och flerpersoner tillgång till dator hemma och även möjlighet att ta del av detutbud som finns på Internet.Tillgången till informationen får inte bli en ny klassfråga. Det är viktigt attså många medborgare som möjligt får tillgång till den nya tekniken.Det är angeläget att även myndigheter görs nåbara via den nya tekniken.Det behövs en IT-strategi på varje myndighet som bör utgå ifrån med-borgarnas behov av att nå den berörda myndigheten. Alla myndigheter börnås med e-post. Nåbarheten är viktig för att öka förtroendet hos olikamyndigheter.Offentlighetsprincipen är ett flaggskepp i vår demokrati. Det är viktigt attmedborgare får möjlighet att ta del av offentliga handlingar även via nätet.Alla offentliga handlingar som efterfrågas fr.o.m 1998 och framåt, bör görastillgängliga via Internet.En större tillgänglighet skapar en större delaktighet i samhällslivet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om myndigheters nåbarhet via e-post,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentliga handlingar på Internet.Stockholm den 3 oktober 1999Amanda Agestav (kd)
mot · GN02K314 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K314av Molén, ()Överförande av till riksdagenSverige behöver ett självständigt revisionsorgan underställt ,som med oväld och självständighet kan granska den statligaförvaltningen.Den senare tidens händelser är ett klart bevis för detta. organisation och resurser bör därför sammanfogas med Riksdagensrevisorer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regering till känna vad i motionenanförts om att slå samman och Riksdagensrevisorer och underställa detta nya organ.Stockholm den 28 september 1999Per-Richard Molén (m)