mot · GM02K21 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K21av Per m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:66 En stärkt revisionAllmäntI propositionen följer regeringen i huvudsak denparlamentariska förslag (In1997:10), som även stod bakom. Detta innebäratt vi kan instämma i flertalet av de förslag till stärktkommunal revision som regeringen nu föreslår.I enlighet med utredningens direktiv (dir. 1997:56) var utredningsarbetetbegränsat till att avse en förstärkning av nuvarande ordning med förtro-endevalda revisorer som ansvariga för revisionen. I linje härmed lämnadeutredningen förslag i syfte att ge förtroendevalda revisorer verktyg för attkunna genomföra sitt uppdrag på ett effektivt och självständigt sätt. Dessaföreslag innebar bl.a. att de förtroendevalda revisorerna skulle få en påtagligtökad initiativrätt och att revisorerna skulle biträdas av sakkunniga. Denformella lagregeln att de sakkunnigas rapporter skall bifogas de förtro-endevalda revisorernas berättelse är ytterligare en förstärkning som härrörfrån utredningen och som biträds av oss.Försöksverksamhet behövsmed helt oberoendekommunal revisionRiksrevisionsverket har i remissomgången efterlyst enprofessionell och helt "oberoende" revision. Som en följd avutredningens begränsande direktiv blev emellertid någraandra modeller för revision föremål förutredningens prövning. Självfallet är det svårt att uttala sigom en oberoende revisions för- respektive nackdelar iförhållande till propositionens förslag utan att en sådanordning först har prövats i praktiken i ett antal kommuner.Enligt vår uppfattning finns det dock skäl att inom ramen förkommunal självstyrelse införa en möjlighet för en kommuneller ett landsting att välja en ordning med enbartprofessionell revision. Ett förslag om att införa en sådangenerell möjlighet i kommunallagen bör enligt vår meningföregås av en försöksverksamhet med några kommuner somönskar pröva denna modell.Vi föreslår därför att uppdrar åt regeringen att återkomma medförslag som möjliggör en försöksverksamhet med denna inriktning.Ordförande i revisionenskall hämtas frånminoritetenUtredningen förordade att ordförande i revisionen skulleutses från minoriteten (se utredningens förslag s. 60 jämförtmed prop. s. 37). Även om denna fråga rent faktiskt kantyckas vara av mindre betydelse eftersom samtliga revisorerkan agera självständigt så beklagar vi att regeringen ipropositionen har frångått utredningens rekommendation.I praktiken är frågan av stor betydelse då ordförande i revisionskollegietbrukar arvoderas särskilt och ha en speciell uppgift att leda och planläggarevisorernas arbete. Sett mot denna bakgrund ger det revisionen en meroberoende ställning om ordförande regelmässigt nomineras av den politiskaminoriteten. Denna fråga hanteras högst olika i olika kommuner, oftamed direkt hänvisning till att ingen vägledande rekommendation gjorts frånauktoritativt håll. bör därför uttala sig för den princip utredningenförordat.Förtroendevald revisor - ej"lekmannarevisorhänvisning till den motivering som anges i en motionav () och () biträder viyrkandet att benämningen på de förtroendevalda som väljsatt utföra en allmän granskning enligt aktiebolagslagen skallvara förtroendevald revisor och inte "lekmannarevisor".Det behövs en mergenomgripande lagstiftningom de kommunala bolagenSåväl i utredningen som i propositionen behandlas frågorsom rör samordnad revision mellan kommunen ochlandstinget samt dess företag. Vi kan i stort tillstyrka denordning som där föreslås utifrån de förhållanden som gälleridag. Som uttalats i det särskilda yttrandet (m, kd, fp) iutredningen väcker emellertid behovet av dessa förslag ånyofrågan om varför kommunala företag finns och om de i såfall skall inrymmas inom aktiebolagslagens bestämmelser.I yttrandet anges bl. a.:"I första hand bör lagstiftningen, inklusive skatteregler,utformas så att förvaltningsformen ånyo bli det heltdominerande sättet att bedriva verksamhet. ""Om så inte sker bör i andra hand aktiebolagslagen, som igrunden är utformad för privaträttslig verksamhet, inte gällaför kommunala företag. I stället bör - om behov avkommunala företag verkligen anses föreligga - en särskildbolagsform för kommunala företag inrättas och lag för dessastiftas på sätt som skett i bl. En sådan lag kanhelt anpassas till under vilka förhållanden kommunalverksamhet skall bedrivas. Med en sådan lag behövs inte enmängd specialtillägg av den typ som ideligen måstetillföras dagens kommunallag och aktiebolagslag - tilläggoch specialbestämmelser - som likväl ofta inte visar sig varatäckande för det man vill uppnå. "Mot den bakgrund som tecknas i yttrandet föreslår vi ett tillkännagivandetill regeringen att efter sedvanlig utredning lägga fram ett förslag med deninriktning som anges i det ovan anförda yttrandet till utredningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en försöksverksamhet medoberoende revision i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ordförande i revisionen bör hämtas från minoriteten,3. att beslutar att benämningen på de förtroendevalda som väljsatt utföra en allmän granskning enligt aktiebolagslagen skall varaförtroendevald revisor och inte lekmannarevisor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en särskild lag om kommunala företag.Stockholm den 25 mars 1999Per ()()()()()()()()()