mot · GN02K5 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K5av Vallius, ()med anledning av prop. 1998/99:143 Nationella minoriteter i SverigeRikstäckande äldreomsorg på finskaMinoritetsspråkskommittén föreslog i sitt betänkande "Steg motminoritetspolitiken" (SOU 1997:192) angående riksomfattande åtgärdertill stöd för samiska och finska språken bl.a. följande: "I de kommunerdär det finns tillräckligt många äldre som använder dessa språk skall gesen lagfäst rätt att få hela eller delar av den äldreomsorg som erbjuds ikommunerna av personal som behärskar ifrågavarande språk. "I regeringens proposition 1998/99:143 "Nationella minoriteter i "sägs att modersmålet är viktigt inom äldreomsorgen bl.a. därför att äldre kanförlora kunskaperna i det sist inlärda språket, men behåller det först inlärdaspråket dvs. Regeringen föreslår dock bara att kommuner inomrespektive förvaltningsområde skall erbjuda äldreomsorg där hela eller delarav verksamheten bedrivs på samiska, finska eller meänkieli.Beträffande riksomfattande åtgärder inom äldreomsorgen föreslår rege-ringen att bör ges i uppdrag att kartlägga äldreomsorgen förfinsktalande äldre i kommuner med ett stort antal goda exempel på åtgärdersom ger bra resultat.Vid årsskiftet 1998/99 bodde i 37 295 ålderspensionärer som hadefinsk bakgrund. Av dem bor den största delen utanför de fem kommuner iNorrbotten där regeringen föreslår att kommunen åläggs en skyldighet atterbjuda äldreomsorg bl.a. på finska. Undersökningar och kartläggningarbland finsktalande äldre visar dels att många har bristande kunskaper i detsvenska språket, dels att en stor del av dem vill ha äldreomsorg på finska.I det projekt som tillsammans med finska föreningargenomförde 1994-1996 om äldreomsorg för finsktalande äldre togs redan dåfram ett antal goda exemplar på åtgärder som hade gett bra resultat. Dessaredovisades i engångstidningen som utgavs både på finska ochsvenska. Projektet visade också att bakom de flesta verksamheter somkommit till på finska stod sverigefinnarna själva och att bara få kommunervar intresserade av äldreomsorg på finska. Ett viktigt konstaterande var ocksåatt äldrevård för sverigefinnar inte behöver kosta mer än äldrevård försvenskar. Det är viktigt att kommunerna får bättre information om detta,eftersom man fortfarande på många håll tror att äldrevården som bedrivs påfinska kostar mer och därför möter motstånd i kommunerna. Dessutomkommenteras behovet ofta av biståndsbedömarna med argument såsom attdet inte finns eller att det är få finskspråkiga äldre som önskar att få servicepå sitt modersmål. Därför måste man satsa resurser även på uppsökandeverksamhet bland de finsktalande äldre. Såsom regeringen påpekar ipropositionen har det visat sig i vissa fall att finsktalande äldre har behövtmindre vård och omsorg som en följd av att de blivit bemötta av personalsom behärskar deras språk.Det ökande antalet äldre sverigefinnar behöver en utbyggdfinskspråkig service inom äldreomsorgen. Den kommunala självbestäm-manderätten och kommunernas ekonomiska svårigheter har lett till för-sämringar och ökad ojämlikhet när det gäller olika former av finskspråkigsamhällsservice. Det bör därför poängteras att det åvilar kommunerna atttillse att kommunmedborgarna får den omsorg de har rätt att kräva.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om äldreomsorg på finska.Stockholm den 16 september 1999Paavo Vallius (s)()()()()