mot · GN02U407 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U407av , ()Konsekvensutredningar vid stora exportorder av krigsmateriel1 Svensk krigsmaterielexportDen mellanstatliga legala vapenhandeln ungefär halverades under åren1987-1995. Därefter har det skett en kraftig ökning med nästan 30 %enligt SIPRI:s uppgifter. lagstiftning vid export av krigsmaterielär, jämfört med andra länder, relativt sträng. Den internationellautvecklingen avseende handeln med krigsmateriel har dock på senare årutvecklats på ett sådant sätt att ytterligare kriterier bör vägas in vidbedömningen. Detta gäller framför allt stora exportorder på svenskkrigsmateriel, eftersom relativt sett blivit en allt viktigareexportör.Det finns tydliga åsiktsskillnader mellan svenska staten och stora delar avdet civila samhället - frivilligorganisationer, samfund, fackföreningar medflera - beträffande export av krigsmateriel. Detta har blivit särskilttydligt i samband med de exportansträngningar som görs för att sälja JAS39 . folkrörelser har starkt kritiserat den planerade försäljningenav stridsflygplanet till länder med stora fattigdomsproblem och en svårsocioekonomisk situation. Likaså diskuteras hur säkerhetsdoktrinen påverkasbåde nationellt och regionalt i de länder som berörs.2 UppförandekodenI den uppförandekod (Code of Conduct) som EU:s medlemsstater harkommit överens om finns det fortfarande kriterier som det saknas praxisför, när det gäller export av krigsmateriel till vissa länder och regioner.Det är önskvärt med en parlamentariskt förankrad viljeyttring sompreciserar hur uppförandekoden påverkar den svenska policyn. Dettagäller särskilt de punkter som berör regional säkerhet ochmottagarländernas socioekonomiska situation.3 Konflikt i svensk utrikespolitikEnligt svensk syn är de mänskliga rättigheterna odelbara. I regeringensMR-skrivelse talas om vikten av att all svensk utrikespolitik,inklusive handelspolitiken, skall genomsyras av respekt för de mänskligarättigheterna. Speciellt betonas de ekonomiska, sociala och kulturellarättigheterna.I regeringens skrivelse om en förnyad svensk Afrikapolitik inför 2000-talet, också , anges som första punkt att politiken skallinriktas mot de fattiga människornas situation.De senaste årens lovvärda fokusering på ett konfliktpreventivtutrikespolitiskt tänkande stämmer inte överens med de ansträngningar somstaten gör för att främja export av svensk krigsmateriel.Inom svensk officiell handelspolitik är transparens och villkorsfrihetviktiga begrepp. Handel med krigsmateriel är ännu utanför WTO:s regelverk.Offsets och motköp står dock i direkt konflikt med detta regelverket. Attstaten främjar offsetförbindelser och aktivt bistår med exportkrediter isamband med vapenaffärer framstår som svårt att förena medfrihandelsprinciperna och strävandena efter respekt för , somSverige traditionellt har verkat för.Sverige har tidigare gått i täten i försöken att etablera en ansvarsfull policyvad gäller handeln med krigsmateriel. publiceras en offentlig rapportsom ofta leder till efterföljder. publicerade en förstaoffentlig rapport om sin handel med krigsmateriel. Diskussionen om denframtida svenska handeln med krigsmateriel är mycket viktig och följs medstort intresse från omvärlden.4 FörslagSom en konstruktiv väg framåt föreslår vi att exportgodkännanden avstora order av svenskt krigsmateriel föregås av offentliga, helst bilaterala,konsekvensanalysutredningar. Det är viktigt att utredningsdirektivenpreciseras så att alla parter känner till vilka frågor som skall belysas avutredningen.Den mycket omfattande debatten om den överenskomna exporten av niostycken skolplan av typ JAS 39 till visar på behovet avgrundligare utredning och bättre beslutsunderlag. En utredning av export avJAS 39 till är en lämplig fallstudie för att belysa ovanbeskrivna frågekomplex, särskilt avseende effekter som vapenhandel kan få iländer där fattigdomsbekämpning är en central fråga.Sverige bör inbjuda köparländer till parallella, eller gemensamma,utredningar och gärna även öppet inbjuda representanter för det civilasamhället i säljar- och köparlandet. Syftet skall vara att skapa transparensoch offentlig diskussion kring dessa viktiga frågor. Detta bör även ske ifallstudien kring Sydafrika.Det är nödvändigt att den , som aktivt verkat för dennaaffär, redovisar för och för allmänheten vilka grunder man haft försina bedömningar. Om eventuella konflikter med andra åtaganden som ärbeslutade av föreligger skall dessa redovisas. Enligt vår meningstår regeringens skrivelser om att verka för ökad betydelse för respekten förde mänskliga rättigheterna i svensk utrikespolitik, fattigdomsbekämpningoch förnyad svensk Afrikapolitik, i konflikt med dess åtgärder för attbefrämja export av JAS.Det finns en uppenbar risk att påverkas av löften ommotköp då landet närmast är i desperat behov av handel och investeringar.Det gör att behoven av probleminriktad och öppen redovisning avfinansiering och effekter på betalningsbalansen ökar. Även bedömningar avmotköpens verkliga substans, effekter på statens budget och hur vapenköpenminskar statens resurser för insatser inom andra områden bör göras.Syftet är också att granska den svenska statens inblandning och vilkabedömningar som legat till grund för regeringens ställningstagande. Det ärdessutom viktigt att pröva huruvida affären står i konflikt med åtaganden iovan nämnda skrivelser.5 ÖppenhetEtt centralt motiv för denna redovisning och granskning är givetvisgrundläggande principer om öppenhet gentemot riksdag och allmänhet.Det är angeläget att utreda om motköpsarrangemang är i strid medgällande WTO-regler och hur detta stämmer överens med den svenskaregeringens engagemang för JAS försäljning. Om utredningen finnerbrister i den svenska hanteringen bör den föreslå procedurmässiga ochinstitutionsmässiga förslag till förbättringar eller både och. Slutligen börnämnas att representanter för både det svenska och det sydafrikanskasamhället bör knytas till en sådan utredning.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en process för att formulera utredningsdirektiv,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en konsekvensanalysutredning rörande export avJAS 39 till Sydafrika.Stockholm den 29 september 1999Eva ()()()()()()()