mot · GM02Kr31 · 1999-05-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr31av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:115 På ungdomars villkor - ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstroInnehållPropositionens innehåll 24Moderata utgångspunkter 24Ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro 25Ungdomar på arbetsmarknaden - inte utanför 26En förändrad arbetsrätt 26En reformerad arbetslöshetsförsäkring 27Lärlings- och arbetsmarknadsutbildning 27Ungdomsstyrelsen 28Hemställan 28Propositionens innehållI föreliggande proposition försöker regeringen att utarbeta enstrategi för vad den kallar ungdomspolitik. Propositioneninnehåller resonemang om framför allt demokrati, rättvisaoch framtidstro med inriktning på det som regeringen kallarför ungdomar. Denna grupp definieras som alla invånaremellan 15 och , d v s ca 1,1 miljoner individer.Moderata utgångspunkterInledningsvis vill vi uttrycka vår tveksamhet till begreppetungdomspolitik. Vår utgångspunkt är att man inte skall delain politiken i olika grupper. Ungdomar är först och främstmänniskor, inte ungdomar, kvinnor, män eller pensionärer.Det finns en tendens hos inte minst socialdemokrater ochandra grupper på vänsterkanten att genom särbehandling trosig vinna denna grupps lojalitet och stöd. Vi delar inte dennainställning och denna tendens. Den politik som är nödvändigför att ge unga människor en bra utbildning eller möjlighettill ett riktigt jobb gynnar andra "grupper" i samhället.Om vi ändå skall kommentera propositionen kan konstateras att denegentligen inte säger så mycket om vad regeringen egentligen tycker ochvilka mål den har. Den belyser ett antal problem, men ger i princip ingaförslag på konkreta åtgärder för att lösa dessa. Propositionen är tvärtom fullav plattityder och diffusa mål.Ett genomgående tema i propositionen går ut på att få unga människor in isystemen. Det handlar främst om att få unga människor delaktiga i dagensrepresentativa demokrati. Ungdomar skall in i alla kommittéer,kommissioner, ungdomsråd, förtroendevalda organ m.m.Det verkar som om regeringen, något tillspetsat, tror sig kunna lösa allaproblem genom att "trycka" in de unga i det representativa systemet.I verkligheten är det så att de unga inte vill. Dagens ungdomar tycker attdet är viktigast att ha direkt makt över sina liv. Att ha rätt att välja ochstyrasjälva. Det innebär konkret att den representativa politikens makt måsteminska till förmån för individernas direkta makt över sina egna liv.Dessutom är ungdomar är i allt större utsträckning individualister somvägrar att inordna sig i kollektiva lösningar eller färdiga mallar. Detta märksgivetvis även på den politiska arenan, där färre unga vill "köpa" de färdigapolitiska paket som partierna erbjuder. Därför kommer inte några problem attlösas av att unga kommer in i alla dessa representativa organ. Det är helt feltänkt!Ungdomar är inte oengagerade eller ointresserade av politik, vilketregeringen framför som ett argument. Exempelvis var valdeltagan-det bland förstagångsväljare vid det senaste valet högre än genomsnittet.Dessutom finns det mycket som tyder på att ungdomar engagerar sig merpolitiskt än för bara . Exempelvis har dubbelt så mångadeltagit i en bojkott av någon vara och så många som skrivit på enprotestlista än vad som var fallet för sedan.Problemet ligger i stället hos politikerna, partierna och den förda politiken.De måste förändras radikalt för att kunna attrahera unga människor. Vi trorinte att de som i huvudsak varit ansvariga för hursituationen ser ut har förmågan och möjligheten att komma med förslagpå åtgärder för att på ett reellt sätt ändra den situation som allt för mångaunga människor befinner sig i.Symptomatiskt är att ett av de få konkreta förslag som regeringen har är attöverläggningar skall ske med ägare till klubbar och diskotek för att ändra pådet faktum att många uteställen har olika åldersgränser baserade på kön.Detta anser regeringen uppenbarligen är viktigare än att presentera förslagför att förbättra undervisningen eller konkreta åtgärder för att ge ungdomarmöjligheten till riktiga jobb.I denna motion har vi valt att koncentrera våra förslag till sådana som rördemokrati och arbetsmarknad. Även om många andra delar av propositionenkan kommenteras är de förslag och de resonemang som förs så otydliga ochoprecisa att vi väljer att i stort sett inte göra det. Vad gäller frågor som rörskola och utbildning hänvisar till vår motion av m.fl. (m) medanledning av regeringens skrivelse 1998/99:121 Utvecklingsplan för för-skola, skola och vuxenutbildning. Vad gäller regeringens bedömning avinsatser mot drogmissbruk bland ungdomar hänvisar vi till motion 1998/99:Kr29 av m.fl. (m).Vi konstaterar också att flera av de frågor som tas upp i propositionen harvarit föremål för behandling av kulturutskottet tidigare, varför vi hänvisartillvåra ställningstaganden i dessa sammanhang.Ungdomspolitik fördemokrati, rättvisa ochframtidstroFrågan om unga människors inflytande och delaktighet isamhället är högaktuell för samtliga politiska partier efter1998 års val på grund av det minskade valdeltagandet. Ävenom Moderata samlingspartiet i större utsträckning än andrapartier förmådde attrahera unga väljare kan vi naturligtvisinte slå oss till ro med det. I den här aktuella propositionengör även regeringen bedömningen att det nu behövs direktaåtgärder för att bl.a. stärka unga människors inflytande ochdelaktighet i samhället. Utöver satsningar på traditionellskoldemokrati med elevråd, elevombudsmän m.m. föreslårregeringen att även ungdomskommissioner ochungdomsdelegationer skall inrättas.Dessvärre tycks regeringen bortse från hur unga människors verklighetfaktiskt ser ut, varför de nu föreslagna åtgärderna riskerar att bli baraytterligare ett slag i luften. Vi ifrågasätter starkt om gamla metoder ärtillräckliga för att öka unga människors engagemang och delaktighet i skolanoch i samhället i övrigt.Vissa av regeringens förslag, t.ex. satsningen på IT i skolan och inrättandetav en ungdomskanal på Internet, kan bidra till ett ökat engagemang hosungdomar för demokrati- och rättvisefrågor och därmed kanske till och medstärka unga människors framtidstro. En tydlig skiljelinje mellan regeringenoch är emellertid att vi vill fokusera betydligt mer på det nyasättet att leva än på förlegade strukturer och angreppssätt. Med dennautgångspunkt måste regeringens förslag enligt vår mening kompletteras medexempelvis alla de nya möjligheter som bl.a. följer av att det numeraavskaffade mediemonopolet.Den kommersiella lokalradion har visat sig ha en starkt dragningskraft påunga människor, som inte bara har fått ett större utbud av kanaler att lyssnapå utan också ökade möjligheter att själva komma till tals i etern. Utöver denökade mångfalden har den fria radion således bidragit till att fler ungamänniskor kan göra bruk av sin yttrandefrihet, vilket rimligen måste ses somett stort och viktigt steg i den allmänna strävan att öka unga människorsinflytande och delaktighet. Yttrandefriheten skulle kunna flöda än mer ominte nära hälften av alla frekvenser för radiosändningar vore outnyttjade,vilket de beklagligt nog är. Genom att använda frekvenserna på rätt sättskulle man enligt nya frekvensutredning kunnasända dubbelt så mycket radio som idag.Upphävandet av mediemonopolet har dessutom skapat nya arbetstillfällenför bl.a. unga människor. Att unga människor har ett arbete att gå till är sombekant oftast helt avgörande för deras möjlighet till inflytande och känsla avdelaktighet.Mot denna bakgrund vill vi betona vikten av att även utvecklingen påmedieområdet, IT-utvecklingen och alla de nya livsmöjligheter som nubjuds också tas tillvara och beaktas i den allmänna strävan att stärka ungamänniskors villkor och engagemang för demokrati, rättvisa och framtidstro.Ungdomar påarbetsmarknaden - inteutanförI propositionen föreslås tre övergripande mål som går ut påatt ungdomar skall ges goda förutsättningar att levasjälvständiga liv, ges möjlighet till inflytande samt attungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiskatänkande ska tas till vara som en resurs. Den högaungdomsarbetslösheten motverkar samtliga dessa mål.Kampen mot denna borde därför hos regeringen ha högstaprioritet. Att så inte är fallet vittnar siffror från om.Enligt dessa hade enungdomsarbetslöshet på att jämföra medDanmarks och 6,2 procent.Problemet med ungdomsarbetslöshet, och övrig arbetslöshet, har självklartsin grund i ett dåligt företagsklimat. otillräcklighet på detta områdebevisas med all önskvärd tydlighet genom utflyttningar av företag ocharbetskraft, som brist på samma arbetskraft råder i landet. För attkomma till rätta med detta har vi moderater föreslagit en mängd åtgärder iform av skattesänkningar, regelförenklingar, konkurrensförbättringar osv.För att minska arbetslösheten i allmänhet och ungdomsarbetslösheten isynnerhet måste därutöver en rad andra åtgärder vidtas:En förändrad arbetsrättArbetsrätten måste för att uppmuntra till anställande varaanpassad till arbetsmarknaden. Samstämmiga analyser somde ägnats den svenska arbetsmarknaden harpekat på behovet av en modernisering avarbetsmarknadslagarna. "De nya jobben", framför allt inomsnabbt växande företag och branscher på IT-området,sysselsätter många ungdomar och kräver ett mycketflexiblare system. Vi menar att utgångspunkterna måste varaatt reglerna på arbetsmarknaden medger individualiseringoch att arbetsrättigheter ska tillfalla den enskilde och inteorganisationerna på arbetsmarknaden. Det är den enskildeindividens avtal med arbetsgivaren som ska vara grunden föranställningen. Grundläggande rättigheter ska regleras i lag,men därutöver ska den enskilde kunna bestämma över sinarbetstid och förhandla om sin lön.Åtskilliga av de problem som ungdomar möter vid inträdet i arbetslivet haratt göra med lönebildningen. De avtalade lönerna motsvarar inte vad mångaunga, och med nödvändighet mindre erfarna, kan prestera. En mer flexibellönesättning medverkar till att flera unga skulle kunna erbjudas meningsfullaarbeten.Turordningsreglerna är ett annat problem för ungdomarna på arbets-marknaden. Genom principen "sist in - först ut" cementeras arbetsmark-naden och redan anställda gynnas på ungdomars bekostnad. Det undantagsom de borgerliga partierna tillsammans med beslutadeom innebär ett litet men viktigt första steg i riktning mot en reformeradarbetsrätt anpassad till dagens arbetsmarknad.En reformeradarbetslöshetsförsäkringMellan en halv och en miljon människor befinner sig i enposition där deras ekonomiska standard inte påverkas av omde är arbetslösa, arbetar lite eller arbetar mycket. På detta visges dåliga incitament till landets arbetslösa att ge sig in påarbetsmarknaden. Speciellt skadligt är detta för ungdomarsom genom att tillbringa ungdomsåren i arbetslöshet ochbidragsberoende riskerar att lägga grunden för attfortsättningen av livet tillbringas på samma sätt. Detta äroacceptabelt.Enligt vår mening skall arbetslöshetsförsäkringen vara en omställnings-försäkring, som skyddar den arbetslöse mot inkomstbortfall under den tidhan/hon söker nytt arbete eller omskolar sig. Däremot får försäkringen intefungera som en evig medborgarlön för den som en gång lyckats vinna inträdepå arbetsmarknaden. Vi förordar att det införs en form av bortre parentes iförsäkringen. Ersättningsnivån bör sättas till . Detta innebär ettstörre incitament att arbeta för att därmed komma ifrån situationen med högarbetslöshet som brist på arbetskraft råder. En ny arbetslöshets-försäkring måste även vara utformad så att den uppmuntrar arbetslösa till attta även deltidsjobb och korttidsanställningar.Lärlings- ocharbetsmarknadsutbildningEffektiviteten i den nuvarande arbetsmarknadspolitiken ärför låg och undanträngningseffekterna för stora. Det leder tillförluster, både för de arbetslösa och för skattebetalarna. Enav arbetsmarknadspolitikens huvuduppgifter måste vara attbidra till ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Därför börarbetsmarknadspolitiken koncentreras på två åtgärder.Det ena är ett erbjudande om lärlingsutbildning för alla arbetslösa ung-domar . Systemet bör byggas upp tillsammans medföretagen och erbjudas alla ungdomar i den aktuella åldern efter 100 dagarsarbetslöshet.Det andra är en arbetsmarknadsutbildning med syfte att sörja för foku-serade insatser riktade mot specifika yrkesområden samt definieradekompletteringar av arbetslösas kompetens. Här ingår också stöd till arbets-handikappade.Mer allmän utbildning av arbetslösa bör inte anordnas inom arbets-marknadspolitikens ram utan anförtros de gängse systemen för vuxen-utbildning.UngdomsstyrelsenUngdomsstyrelsen föreslås få en central roll i arbetet medungdomsfrågor, enligt regeringens förslag.Vi har tidigare uttryckt vår inställning att verksamhetbör begränsas och att dess struktur bör ses över. Denna inställning har vikvar och vi menar att regeringen bör få i uppdrag att återkomma tillriksdagen med förslag som innebär att i sin nuvarandeutformning avskaffas och att dess verksamhet tas över i nedbantad form avannan organisation. En väg vore att får ett ökat ansvar,t. ex. vad gäller stöd till de politiska ungdomsorganisationerna och allmäntarbete med ungdomsfrågor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgångspunkten för ungdomspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta till vara även nya metoder för att stärka unga människorsvillkor och engagemang för demokrati, rättvisa och framtidstro,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förändrad arbetsrätt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en reformerad arbetslöshetsförsäkring,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärlings- och arbetsmarknadsutbildning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Ungdomsstyrelsen.Stockholm den 25 maj 1999Elisabeth ()()()()()()()()()()()