mot · GN02U803 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U803av Lennmarker, ()Central- och Östeuropa1 Integration på lika villkorDet är nu precis och frigörelsen i Central-och Östeuropa.Dramatiken i samband med frigörelsen var stor, men i ett historisktperspektiv var det som skedde på andra sidan för 10 år sedansnarast en normalisering. har med undantag för åren 1945 till 1989varit ett hav som bundit ihop länderna kring dess stränder. har variten viktig handelsled och därmed en motor för ekonomisk tillväxt.Sverige är ett land som öppnat sig mot öster. Vi har genom århundradenahaft täta kontakter med och t.o.m. länge omfattat länder på andra sidanÖstersjön. Dessa nära kontakter byggs nu upp igen.Under de år som gått sedan frigörelsen har stöd till den demokratiska,marknadsekonomiska och stabila säkerhetspolitiska utvecklingen i länderna iCentral- och varit viktigt. Så är det fortfarande, men profilen påstödet måste förändras i takt med den utveckling som sker.2 Utvecklingen i Central- och Östeuropa2.1 Demokratins utvecklingEstland, , och är väl fungerande demokratier. Vadman gemensamt för de fyra kan konstatera är attkorruptionsbekämpningen måste trappas upp och att rättsväsendet ochdomarkåren ännu har vissa brister.Medborgarskapsfrågorna har sedan frigörelsen stått i centrum. Litauenanvände från början en s.k. noll-lösning, där alla som var fast bosatta i landetvid självständigheten fick bli litauiska medborgare. I och Lettlandfick bara de som var medborgare före den sovjetiska annekteringen 1940eller ättlingar till dessa automatiskt medborgarskap. Orsaken var att en såstor del av befolkningen var sovjetmedborgare, främst ryssar, som sovjet-makten flyttade dit under ockupationen i strid med folkrätten.Medborgarskapslagarna har sedan ändrats . En möjlighet förryssar att bli naturaliserade infördes snart. Den som vill bli naturaliseradmedborgare måste dock först klara muntliga och skriftliga språkprov ochavlägga trohetsed till staten. Kravet på språkkunskaper har varitproblematiskt för många.Utvecklingen har gått i rätt riktning. I avskaffades 1998 systemetmed så kallade fönster för medborgarskap. Det innebar att bara personerfödda vissa år hade rätt att ansöka om medborgarskap , vilketomöjliggjorde medborgarskap för många rysktalande. En annan viktigförändring kom 1998, då barn födda efter självständigheten av statslösaföräldrar i respektive , fick rätt till medborgarskap omföräldrarna ansökte om det.Majoriteten av de rysktalande invånarna i och är intemedborgare någonstans, dvs. de är statslösa. I saknade i mitten av1990-talet ungefär en tredjedel av landets befolkning medborgarskap. 1998hade andelen sjunkit till , vilket motsvarade nära 700 000 personer.Utvecklingen går mot en stegvis integration av de statslösa ryssarna. Detåterstår dock en del mindre förändringar för att hindra diskriminering. för mänskliga rättigheter har påtalat kravet på med-borgarskap för arbete vid . högkommissarie för minori-teter har efterhand fått accept för ett antal förslag om detaljändringar ilagstiftningen.Perspektivet av de baltiska ländernas EU-medlemskap har gjort det merattraktivt för statslösa att söka medborgarskap, vilket bidrar till att helaländerna. Denna möjlighet utnyttjas i stigande grad , särskilt av ungaryssar.Dödsstraff används numera inte i något av länderna. , ochLitauen har ratificerat protokoll 6 till om mänskligarättigheter. Det har inte gjort, men landet avskaffade dödsstraffet 1997.Tjeckien, och är väl fungerande demokratier som garan-terar rättsstatliga principer, mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter.Det sista är en stor fråga i bl.a. Tjeckien.Ryssland håller fria val till bl.a. parlament- och presidentposterna, vilket ärmycket glädjande. Landet är medlem i . I praktiken har demo-kratin ännu inte satt sig fullt ut. Det finns brister i de demokratiskainstitutio-nerna. Korruptionen är utbredd och regeringstjänstemännen är inte alltidfristående från organiserad brottslighet. Yttrandefriheten har hotats genomvåld riktat mot journalister och politiker.Ryssland har undertecknat protokoll 6 till ommänskliga rättigheter, men har ännu inte ratificerat det. Däremot omvandlarman utdömda dödsstraff till fängelse.Bulgarien styrs av en demokratiskt vald regering och den politiskasituationen anses stabil. Mänskliga rättigheter respekteras i allmänhet, menvissa problem finns bl.a. inom poliskåren. Yttrandefriheten är konstitutionelloch respekteras även i praktiken. Problemet är en utbredd korruption.Allmänna och fria val har hållits i , men demokratin hotas av densvåra ekonomiska situationen. Det är viktigt att ekonomin utvecklas för attdemokratin skall åtnjuta folklig legitimitet. Mänskliga rättigheter respekterasi allmänhet, men polisvåld är ett problem, liksom diskriminering av denromiska minoriteten.I är situationen utomordentligt allvarlig. Landet är icke-demokratiskt. President har diktatorisk makt.Presidentdekret kan gälla som lag. Han drev igenom konstitution påett konstitutionsvidrigt sätt. Den lagstiftande församlingen har inte utsettsgenom val och domarkåren är inte oberoende. Mänskliga rättigheterrespekteras inte och yttrandefrihet är begränsad. Personer som är aktiva ioppositionen försvinner eller skräms till tystnad. Sammantaget behövslångtgående stödinsatser för att stärka den demokratiska processen.Byggandet av rättsstaten är en förutsättning för utveckling, liksom attkomma till rätta med korruptionen som bromsar ekonomins tillväxt. Omavtal inte upprätthålls och tvister inte kan lösas i oberoende domstolarkommer företag att tveka eller helt avstå från att investera. Av samma skäl ärskydd för immateriell egendom viktig.Marknadsekonomin bygger på att ett ramverk för marknaden sätts upp ilag och att rättsväsende och domstolar tillser att dessa regler efterlevs.2.2 Social utvecklingKnappast på något område har frigörelsen betytt så mycket som förmänniskovärdet. Respekt för mänskliga rättigheter var påkommunismens tid ovidkommande. Människor som föll ur ramen - varesig de var oliktänkande, handikappade eller missbrukare - behandladesmed stor råhet.Den sociala tryggheten var knuten till produktionen och lydnaden gent-emot partiet. Hur god vården var styrdes av människans position. Kommu-nismens pampar kunde få bra vård medan vanliga människor var utlämnadetill en inte allför välfungerande fungerande vårdapparat. Den fattigdom ochotrygghet som av vissa skylls på marknadsekonomin beror istället på att detkommunistiska samhällets svagheter öppet har kunnat synas.De länder som snabbt och genomgripande har lämnat planekonomin harredan sett betydande ekonomiska och sociala förbättringar. Det är viktigt attländerna utvecklar moderna socialförsäkringslösningar som omfattar alla.De sociala problemen är störst i länder som fastnat i socialistiskalösningar.Inget problem är djupare och mer ödesdigert än situationen för barnsuppväxt. Genom det kommunistiska, totalitära systemets sönderfall harfattigdomen dels synliggjorts, dels fördjupats, särskilt i de länder somfortfarande sitter fast i gamla strukturer. Andelen gatubarn och barn som intefår sin grundläggande utbildning tillgodosedd tenderar att öka. I S:tPetersburgområdet uppskattas andelen gatubarn till cirka 50.000. I Östeuropaberäknas ända upp till femton procent av alla barn inte få någon utbildning.Inte sällan hamnar dessa barn i kriminalitet, eftersom det är det enda sättsom står till buds för att överleva. Denna oroande utveckling har sin grund idjup fattigdom, men också i bristen på respekt för barns rättigheter. Att såmånga barn står vid sidan av samhället kan hota demokratinsutveckling.Sverige bör därför i bilaterala kontakter och inom ramen för EU verka föratt utsatta barn i får del av det välstånd som växer fram. Vi börockså framhålla vikten av att lagstiftning som ger skydd för utsatta barnkommer till stånd i de nya demokratierna i Central- och Östeuropa.2.3 Marknadsekonomisk utvecklingÖstersjöregionen har tillsammans med varit en av de regioner somvuxit snabbast i världen . och , men ocksåde båda andra baltiska staterna, har snabbt gjort hemläxan genom vadsom i beskrevs såsom "chockterapi". Också länder somTjeckien och har haft en mycket god ekonomisk utveckling.Effekterna av den ekonomiska chockterapin, d.v.s. den snabba transitionenfrån diktatur, socialism och planekonomi till demokrati, marknadsekonomioch privat ägande har blivit mycket goda. Det gäller inte bara på detekonomiska området, utan också demokratisk mognad, sociala förhållandenoch miljön.De tidigare Comeconländer som inte genomfört genomgripande föränd-ringar av ekonomi och samhällsorganisation brottas däremot med betydandeproblem på snart sagt varje område. och utgör exempel pådetta.Länderna i är som små, öppna ekonomier starktutlandsberoende. Detta är särskilt tydligt för länderna i . Bådeimporten och exporten är relativt sett mer betydelsefull för dessa länder änför de nuvarande EU-länderna.Ett antal länder har svåra bytesbalansunderskott, orsakade av import avkonsumtionsvaror och maskiner. De nya marknadsekonomierna är beroendeav goda villkor för marknadstillträde. EU:s handelshinder, särskilt vad gällerstål och tekoprodukter bör därför avvecklas.Export och import som andel av BNP, 1997Tabell 1: ()Källa: Nr 3, 1999Det stora utlandsberoendet gör länderna i Central- och Östeuropakänsliga för chocker, dvs. för ofördelaktig utveckling av ekonomierna iomvärlden.Det senaste året har ekonomiska utveckling påverkatsnegativt av en svag konjunktur i och krisen i , som inneburitkraftigt minskad export.Efter den akuta fasen för krisen i den ryska ekonomin hardock en klar återhämtning ägt rum av industriproduktionen i Ryssland.Exporten har stimulerats av den 70-procentiga devalvering som ägt rumsedan augusti förra året. Även oljeexporten har varit gynnsam. Hemmamark-naden drabbas däremot alltjämt av att hushållens realinkomster har sjunkitmed . Landets allvarliga strukturella problem kvarstår.Rysslands exportandel har minskat påtagligt och är nu för ochLettland . För är den högre, . För Tjeckienoch är den ryska exportandelen , och för ochUngern lite drygt 6 procent.Att exportandelen till minskar beror inte bara på den ekonomiskakrisen i , utan är också ett tecken på omlagda handelsmönster.Länderna integreras alltmer i den västliga ekonomin. I samtliga länder gårmellan hälften och två tredjedelar av exporten numera till EU.Den långsiktiga potentialen för fortsatt ekonomisk utveckling ärsammantaget mycket god i östra delar. Utbildningsnivånär högre än i t.ex. och läskunnigheten är närmast av västerländsknivå. Det tekniska kunnandet är gott och förmågan till tillverkning avmellan- och högteknologiska produkter växer.Nedan redovisas ekonomiska nyckeltal för de baltiska staterna, ochRyssland. Noteras bör att framförallt siffrorna vad gäller ärbelastade med betydande osäkerheter.Ekonomiska faktorer i EstlandTabell 2: (1995 1996 1997 1998 )Ekonomiska faktorer i LettlandTabell 3: (1995 1996 1997 1998 )Ekonomiska faktorer i LitauenTabell 4: (1995 1996 1997 1998 )Ekonomiska faktorer i PolenTabell 5: (1995 1996 1997 1998 )Ekonomiska faktorer i RysslandTabell 6: (1995 1996 1997 1998 )FDI=utländska direktinvesteringar, dvs. investeringar direkt i fabriker ellerdotterbolag, till skillnad från finansiella investeringar i t.ex. aktier.2.4 Växande handelHandeln i har mångdubblats , och hargoda förutsättningar att mångdubblas ytterligare de kommandedecennierna. De skillnader som finns mellan ländernas ekonomiskastrukturer kommer att driva på handelns utveckling.Den gemensamma valutan lär förbättra handelsmöjligheterna iÖstersjöregionen, inte minst för småföretagen, när handeln förenklas ochvalutariskerna minimeras. och är med från start,förhoppningsvis kommer inte långt efter. Valutorna i och debaltiska staterna är knutna, eller kommer knytas, till euron. Så småningomkommer deltagande i den gemensamma valutan. Euron är redan på väg attbli handelsvaluta för hela regionen. Handel och investeringar förenklas ochrisker minskas av detta.De tre baltiska staterna har ett ömsesidigt frihandels-avtal. Avtalet gäller också för jordbruksprodukter. Det ärviktigt att det regionala samarbetet mellan länderna fortsätter att fördjupas.Det gör dem bättre förberedda för EU-medlemskapet, ökar ekonomiernaskonkurrenstryck och därmed långsiktiga konkurrenskraft.Det är viktigt att samarbetet utvecklas mellan och ,respektive . När och blir EU-medlemmar är det viktigtatt deras öppna handel med kan fortsätta.Estland har fått godkännande för medlemskap från WTO. Parlamentet hargjort en första ratificering. väntar en andra ratificering iparlamentet.Lettland är liksom redan med i WTO, under det att underhösten väntar på ett godkännande från WTO. Vid i inovember väntas en ny treårig förhandlingsrunda inledas. Under den tidensläpps i praktiken inte nya medlemmar in i organisationen. Det är därförviktigt att godkänns innan den nya rundan inleds.Enligt partners- och samarbetsavtalet är målet att etablera ett frihandels-avtal mellan och . Ett frihandelsavtal är bara möjligt omRyssland är WTO-medlem. Det torde dock dröja innan kommer attkunna WTO-anpassa sig. En stor mängd lagstiftning behöver moderniserasoch upprätthållas. EU har ställt tekniskt bistånd för att bistå meddetta i utsikt.2.5 Miljö och energiI "kommandoekonomin" betraktades både människor och natur som frianyttigheter. Resultatet av detta har blivit en massiv miljöförstöring ochen jämfört med kortare medellivslängd.Marknadsekonomin strävar efter att minimera resursanvändandet. Den friakonkurrensen slår ut ineffektiva producenter. En stor del av kommando-ekonomins stora ineffektiva och miljömässigt förödande industrianlägg-ningar är nedlagda.Infrastrukturen på energisidan behöver byggas ut. En viktig åtgärd ärupprättandet av en gemensam energimarknad kring och att elnätenbinds samman, genom Baltic Ring. Det är ett kraftledningssystem somknyter de baltiska länderna till och . På det visetkan miljömässigt skadlig elproduktion ersättas med renare el från Västeuropaoch elsystemet optimeras.Detta projekt bör vara kommersiellt bärkraftigt och måste huvudsakligenkomma till stånd genom de olika internationella marknadsaktörernas försorg.De kan finna en finansiering via direktinvesteringar, internationellkapitalmarknad och de multilaterala finansieringsinstitutionerna.Kärnsäkerheten är på många håll betydligt sämre än vad vi är vana vid iSverige. Det beror på att en rad kärnkraftverk är av den underlägsnaTjernobyltypen, men också på bristande rutiner och brister i underhåll.Exempelvis står för den dominerande delen av elproduk-tion. En angelägen EU-åtgärd för miljön är medverkan i omställningen avenergisystemen i Central- och Östeuropa.2.6 InfrastrukturEn modern infrastruktur är viktig både för att skapa samhörighet, bindaihop länderna i med övriga och för attstärka ekonomins utveckling. Än så länge är skevt iinfrastrukturhänseende, men det bör vara lika lätt att ta sig från tillS:t , som från till Stockholm.Satsningar på infrastruktur skall i princip finansieras kommersiellt eller viamultilaterala finansieringsinstitutioner. Avkastningen på sådana projekt ärnormalt mycket hög, eftersom ineffektiviteten i befintliga system är stor.För sådana infrastrukturprojekt som inte kan finansieras kommersiellt börnormalt en bred internationell finansiering eftersträvas. Via Baltica, envägförbindelse från via och , bör hanteras inomramen för EU:s TEN-projekt.Infrastrukturen för telekommunikation och informationsteknik behövermoderniseras, vilket bör ske genom privata investeringar på en internationa-liserad telemarknad.3 Närmandet till EUEU-medlemskapsprocessen innebär i sig en betydande kraft förutveckling.De tre baltiska staterna har frihandelsavtal med EU.Dessa avtal avskaffar tullar och kvantitativa restriktioner för handeln.Undantag gäller dock för vissa jordbruks- och fiskeprodukter. Avtalen harsteg för steg uppfyllts vad gäller industriprodukter.Europaavtalen, som undertecknades , är mer omfattande bådetill geografisk omfattning och innehåll. , , , ,, och , tillsammans med , ochLitauen, har Europaavtal.Avtalen rör ekonomiskt, kulturellt och politiskt samarbete, liksomfrihandel för industrivaror. Därtill återfinns liberalisering av tjänster övergränserna, likabehandling för företag och yrkesutbildade som vill etablera sigi respektive land, likabehandling vid offentlig upphandling samt liberali-sering av betalning för handel med varor och tjänster, kapitaltransfereringaroch investeringar. Avtalen tar sikte på framtida medlemskap för avtals-länderna.EU:s förmedlemskapsstrategi är inriktad på att leda länderna mot medlem-skap genom att bidra till ökad mognad inom alla de områden som EU-medlemskapet omfattar. Genom strategin får länderna ett betydande stöd vadgäller utveckling av marknadsekonomin, rättstatens institutioner ochanpassning till EU-medlemskapet.Förmedlemskapsstrategin är ett av de mest ambitiösa stödprogram världensett.Ryssland har ett partnerskaps- och samarbetsavtal med EU. Det är ettsteg under Europaavtalen, men behandlar såväl politiskt samarbete somfrämjande av handel och investeringar. Syftet är att stärka utvecklingen avmarknadsekonomi och demokrati i Ryssland.Ukraina och övriga har också partnerskaps- och samarbets-avtal med EU. De syftar inte till medlemskap men innehåller i övrigtliknande element som Europaavtalen. Länderna erhåller mest-gynnadnationsbehandling. Målet är att skapa en frihandelszon mellan EU och alladessa länder.3.1 Utvidgningen av EUEnligt är det en rättighet för folk att få kommamed i EU när de uppfyller villkoren för demokratisk ochmarknadsekonomisk mognad, samt respekt för mänskliga rättigheter.För att inget land på förhand skulle känna sig uteslutet i den nu pågåendeutvidgningen inledde alla elva medlemskapskandidater en anslutningsprocessmed en teknisk genomgång av de nationella regelverkens överensstämmelsemed EU:s regelverk.Estland, , , , och inledde 1998 medlemskapsförhandlingar.Lettland, , , och lovades ett utökatstöd för att klara kraven för medlemskap. Länderna i denna grupp, som görbetydande framsteg, skall få möjlighet att inleda förhandlingar om medlem-skap efter beslut av medlemsländerna och kommissionen. Särskilt Lettlandhar kraftfullt accelererat reformprocessen, men även gör storaframsteg. Vi menar att de båda länderna bör få inleda förhandlingsprocessen,efter toppmötet i . bör även , somnu blivit demokratiskt, få inleda förhandlingar.Det är viktigt att utvidgningsprocessen kontinuerligt går vidare. Att skapaett helt genom utvidgning av EU är en central uppgift för dekommande åren.3.2 Prioriteringar inför det svenska ordförandeskapet i EUEn första utvidgning av EU kan komma att ske , när de avkandidatländerna som kommit längst i sina förberedelser har möjlighetatt bli medlemmar. Minst ett baltiskt land har goda möjligheter att höratill denna grupp.Om EU skall kunna ta in de första länderna från Central- och Östeuropasom medlemmar , så måste ambitionen vara att avsluta derasmedlemskapsförhandlingar senast för ordförandeskapvåren 2001.Utvidgningen måste därför vara den högst prioriterade frågan inför ochunder det svenska ordförandeskapet i EU. I regeringens prioriteringar infördet svenska ordförandeskapet sätts dock vad regeringen själv beskriver somvardagsfrågor, som jämställdhet och konsumentskydd, före utvidgningen.Även om dessa frågor är viktiga är de ändå av en helt annan dimension änutvidgningen. Det måste tydligt markeras att utvidgningen av EU till attomfatta våra grannländer är den högst prioriterade frågan för Sverigesordförandeskap.4 Öststödets inriktning4.1 Utveckling av ÖststödetI den inledande fasen handlade öststödet om resursöverföring ochinriktades på att hindra att länder och ekonomier kollapsade. En viktiguppgift var att bygga upp de samhällsfunktioner som tidigare sköttes frånMoskva.Länderna behövde hjälp att bygga upp egna statsförvaltningar. De saknadeegna valutor. De stod utanför en rad internationella organisationer. Debehövde utveckla gränsbevakning, försvar, tull, räddningstjänst- och flygled-ningsfunktioner, samt bygga internationella relationer. Suveränitetsstödetkom till för att säkra ländernas kontroll över sina gränser.Därefter har det varit viktigt att bidra till byggandet av rättstatens ochmarknadsekonomins institutioner, liksom demokratiska försvarsmakter ochmiljöskydd.På lite sikt finns all anledning att tro att de baltiska staterna, liksom deandra fria länderna kring bör betraktas på samma sätt somvåra övriga grannländer. Inom kommer de - om allt går som vihoppas - att vara EU-medlemmar, precis som , och kanske ocksåmedlemmar i kommer förmodligen att på någon generation nå västeuropeisklevnadsstandard.Det är viktigt att ha detta perspektiv - bistånd är inte det långsiktigtnaturliga tillståndet. Handel, investeringar, politisk samverkan och utbytenpå alla områden är det långsiktigt naturliga, precis som med våra västligagrannländer.Utvecklingen har redan kommit långt och flyttas fokus i det svenskastödet österut, från östra strandstater. Det nära är avsärskilt intresse.4.2 EU-stöd och multilateralt stöd till Central- och ÖsteuropaStödet EU ger till länderna i är sammantaget ettav de mest omfattande stödprogrammen i historien.Phare-programmet syftar till att underlätta för länderna i Central- ochÖsteuropa att kunna bli medlemmar i . Det är främst inriktat på att stödjaomställningen av ländernas ekonomier, samt demokratiseringen. Det skallpågå ända fram till dess länderna är mogna för av Phare-stödet skall gå till åtgärder för att stärka förvaltningeni kandidatländerna med syfte att de skall stärka förmågan att genomföra . av medlen skall gå till investeringar som är viktiga föratt länderna och företagen där skall klara konkurrenstrycket på den inremarknaden.Från EU:s budget avsätts till Phare-programmet.Tacis är det andra av EU:s samarbetsprogram. Det är avsett för ,och de andra OSS-staterna, plus . Tacis syfte är också attstödja ländernas omvandling till demokratiska marknadsekonomier. Däremotfinns ingen koppling till framtida EU-medlemskap. En central uppgift är attunderstödja framväxten av en livskraftig privat sektor. fick 1998139,7 miljoner ecu genom Tacis.EU ställer nu allt högre krav på mottagarländerna. Hjälpen stoppas omdemokratiska och mänskliga rättigheter sätts ur spel.Det är av central betydelse att västvärldens samarbete med Rysslandutvecklas och intensifieras. Det ligger både i och vårt eget intresseatt så sker. får på inga villkor avvisas och lämnas att ensamt mötaframtiden. Risken för sämre ekonomisk och politisk utveckling är dåuppenbar, vilket skulle ge grogrund för social oro, med mänskliga ochpolitiska risker som följd.Världsbanken, IMF, svarar för makroekonomiskt stöd. Stöd tilluppbyggnad av finansiella institutioner bör beroende på de nödvändigaresursernas storlek också ske den vägen.Förhandlingar med IMF ledde till en överenskommelse om nykredit på miljarder . Den samladestödmängden till har varit betydande genom åren:Tabell 7: (Värdet av biståndet till i SEK (miljoner) )Valutakurser per 1999-09-30Tillkommer och andra bilaterala bidragsgivare.4.3 stödinsatserStödet till bör i första hand ske genom EU ochandra multilaterala gör särskilt på miljöområdet och där framför allt vad gällervattenrening betydande insatser.Det svenska stödet måste fungera som ett komplement främst till det EU-länderna gör gemensamt för att stödja demokratins, rättsstatens ochmarknadsekonomins utveckling i kandidatländerna, samt ländernas förmågaatt hantera EU:s gemensamma regelverk.Stödet har främst gått till och de baltiska staterna. Gradvisbör stödet nu börja flytta österut till det nära , de åtta regionerna inordvästra , bl.a. och Kaliningrad.Under kommande år bör stödet till de baltiska staterna fortsätta att inriktaspå uppbyggnad av rättsstatens funktioner, förvaltning och marknads-ekonomins institutioner, liksom på miljöområdet - allt inom ramen för sam-verkan med .