mot · GN02Fi209 · 1999-10-05 00:00:00 — Ökad egenfinansiering framstår somfördelningspolitiskt mer rättvist, vartill kommer att förändringarnakompenseras med kraftigt sänkta inkomstskatter.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 26: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Arbetsmarknadspolitiken fokuseras dels mot att hjälpa ungaarbetslösa genom ett modernt lärlingsprogram i företagen,dels mot en arbetsmarknadsutbildning där man genomsärskilda utbildningsinsatser möter specifikaarbetsmarknadsbehov. Detta innebär en renodling av dagensoöverskådliga system av arbetsmarknadspolitiskastödinsatser.Många av dagens arbetsmarknadspolitiska åtgärder är i realitetentransfereringar till hushållen. Dessa medel föreslås därför överföras frånanslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder till utgiftsområde 13. I övrigtreduceras successivt arbetsmarknadsmyndigheternas förvaltningskostnaderoch forskningsanslag. Arbetsdomstolens uppgifter överföres fr.o.m. årsskiftetpå det allmänna domstolsväsendet. Något nytt medlingsinstitut införes ej,utan Statens förlikningsmannaexpedition bibehålles. Slutligen sammanläggsde två ombudsmannamyndigheterna (JämO och HomO) med Handikappom-budsmannen och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering till engemensam myndighet - . Särskilda medeluppförs därvid för en kartläggning av hur kommunerna följer upp FN:sstandardregler för funktionshindrade.Utgiftsområde 15 StudiestödFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 27: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Inom utgiftsområde 15, Studiestöd, så förordar vi utökaderesurser till riksrekryterande gymnasieutbildning för vissaelever med funktionshinder samt för teckenspråksutbildningför föräldrar och annan närstående anhörig.Antalet läshandikappade högskolestuderande har ökat betydligt undersenare delen av , utan att motsvarande resursökningar kommitdessa till del. ökade antalet läshandikappade . Viföreslår att anslaget för produktion av studielitteratur för högskolestuderandesom är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker höjs med 1,5 miljonerkronor.Våra besparingar på vuxenstudiestödet är en följd av att vi avsätter resurserför färre studieplatser inom det s.k. . De som påbörjat sinastudier inom måste däremot ges rimliga förutsättningar attfullfölja sina studier. I övrigt föreslås att nuvarande nivå av studiebidragenbibehålls.Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskningFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 28: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )skall vara en attraktiv allianspartner inom utbildningoch forskning. Till forskningsområden som skall prioriterashör bioteknik, medicin och informationsteknik. Vi anslårcirka mer än regeringen för förbättrad grundutbildning,forskning och forskarutbildning. En del av dessa resurserskall användas för insatser i syfte att examinera flercivilingenjörer.En framgångsrik utbildningspolitik måste sätta fokus på den obligatoriskagrundskolan. Vi menar att en förutsättning för skolans utveckling är ökadmångfald, flexibilitet och ett fritt val av skola. Vårt förslag om en nationellskolpeng säkrar resurser för och utgör i sig en viktig faktor förgod undervisningskvalitet.Därtill måste staten bättre än ta ansvar för utvärdering ochuppföljning av skolverksamhetens resultat. Vi föreslår inrättande av ettfristående nationellt kvalitetsinstitut. Under den kommande treårsperiodenavsätts för detta ändamål.Vi föreslår vidare en utökad satsning av informationstekniken i skolan. Viavsätter mer än regeringen i syfte att bl.a. stärkalärarnasIT-kunnande och ge alla skolor tillgång till höghastighetsuppkopplingar ochdärmed snabb access till Internet.Rejäla insatser för att bygga ut den eftergymnasiala kvalificeradeyrkesutbildningen (KY-utbildning) behöver vidtas. För detta ändamål avsättsresurser motsvarande en utbyggnad till 27 200 studieplatser år 2002.Bidraget till Folkhögskolorna förs från utgiftsområde 17 till utgiftsområde16.Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 29: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Statens insatser bör koncentreras till områden som är avallmänt intresse och som är helt beroende av statliga medelför att verksamheter skall komma till stånd. Vi föreslår attanslagen till och till allmänkulturverksamhet minskas. Efter utbyggnaden av deregionala kulturinstitutionerna kan även anslagen tillRiksteatern och Rikskonserter minskas. Statliga medel bör ejutgå till allmänna samlingslokaler. Vidare minskas anslagentill . Vi upprepar vårt förslag om en nykulturfond som tillförs 100 miljoner kronor.Kulturmiljövården ges ökade resurser.Anslaget till Folkhögskolor flyttas till utgiftsområde 16.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 30: (15 592 068 - 1 286 935 12 282 000 - 2 337 06211 718 000 - 2 960 190 )I betalar vi mer för boendet än i något annatjämförbart land. Höga skatter på både inkomster och boendeleder till att allt mer av den disponibla inkomsten går tillboendekostnader. Ett genomsnittligt hushåll använder nästanen tredjedel av inkomsten efter skatt till boendet.Fastighetsskatten utgör en månadshyra av tolv, och kommeratt stiga ytterligare som en följd av bl.a. att frysningen avtaxeringsvärdena upphävs . Dess avskaffande är denenskilt viktigaste åtgärden på det bostadspolitiska området.Människor bör ges möjlighet att välja den bostad som bäst passar derasegna förhållanden. Bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan,inte av subventioner, detaljregleringar och politiska ingrepp. Möjligheternaatt spara till en egen bostad skall vara goda och eget ägande skalluppmuntras. Det är angeläget att en lagstiftning som möjliggör ägarlägen-heter i blir verklighet.Genom avregleringar kan kostnaderna för skäras ned. Stödet tilllokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet avskaffas. Detsuccessiva avvecklandet av fastighetsskatten medför att räntebidragentrappas ned snabbare när fastighetsskatten sänks. Bostadsbidragen renodlasför att endast gå till barnfamiljer och växlas mot sänkt skatt.Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 31: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Företagsstöd och andra bidrag i form av regionalautvecklingsbidrag, sysselsättningsbidrag m.m. bör trappasner . bör utgifterna under anslagA1 minska med en dryg femtedel och 2001 med omkring entredjedel. Bemyndiganderamen för sådana förpliktelserminskas i motsvarande omfattning.Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvårdFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 32: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )De av regeringen tidigare genomförda neddragningarna påområdet miljöforskning gör att det nu krävs en kraftfull ochmålmedveten, långsiktig satsning på detta område. För attSverige åter ska inta en ledande position när det gällermiljöforskningen och för att säkerställa tillgång påforskarkompetens föreslår Moderata samlingspartiet därfören ökning av anslaget A5 Miljöforskning med 30 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag.Utgiftsområde 21 EnergiFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 33: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Den planerade förtida avvecklingen av kärnkraften ärbakgrunden till att regeringen också för perioden 2000-2002anslår pengar till ett energipolitiskt program för omställningoch utveckling av energisektorn. Moderata samlingspartietavvisar en förtida avveckling av kärnkraften. Därmed behövsheller inga statliga stöd för att ersätta denna elproduktion.Omställningsprogrammet har inte gett de avseddaeffekterna vilket är en ytterligare anledning till att göraneddragningar inom programmet. Detta får även till följd attEnergimyndigheten kan göra anslagsbesparingar. Vi minskarockså bidragen till etanolforskning.Utgiftsområde 22 KommunikationerFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 34: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Våra förslag grundar sig på hur vi anser att en effektivinfrastruktur skall vara utformad. Staten har ett ansvar förden gemensamma infrastrukturen. Det skall finnas en tydligkoppling mellan nyttjande och finansiering. Det bör rådakostnadsneutralitet inom och mellan de olika trafikslagen.Statliga företag och affärsdrivande verksamhet skallkonkurrensutsättas och privatiseras.Vi avsätter påupprustning och nybyggnation av vägar. Dessa är en delav en större engångssatsning, finansierad med hjälp av omfattandeprivatiseringar. Resten skall genomföras under avvägning mot utvecklingenav samhällsekonomin i stort.Högre anslag till väghållning innebär att vi klarar bärigheten på detenskilda vägnätet bättre samt att vi kan genomföra insatser för att höja denpassiva säkerheten i vägnätet.Vi anser att sektorsuppgifter bör klara ökade kostnader inomramen för sitt tidigare anslag. Vi sparar på Banverket:Banhållning för att möjliggöra ökad konkurrensutsättning såväl avproduktionen som underhållet av banorna.Vi föreslår en återgång till systemet av banavgifter som tidigare fanns.De bidrag till sjöfarten som regeringen föreslår är bundna avett avtal. Därför avvecklas anslaget inte förrän 2002.Vi avvisar ersättning till för rikstäckande betalningsservice. Vibetraktar det som en förtäckt statlig subvention till Posten.Vi föreslår en minskning av anslaget för Rikstrafikens sektorsuppgifter. Viavslår ersättningen till trafikhuvudmän för köp av viss kollektivtrafik.Vi menar att i högre grad än kan avgiftsfinansiera sinverksamhet.Vi vill ha en annan konstruktion på anslaget B 4. Stödet skallgå till att köpa trafik, inte till nya terminalanläggningar.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 35: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )En förändring och förenkling av tillämpningen av EU:sjordbrukspolitik är nödvändig. Förenklade regler och mindrekomplexitet vad gäller t.ex. jordbrukets miljöstödsprogramgör det möjligt för att genomföraeffektiviseringar och besparingar på administrationen. Dearbetsuppgifter som harleder till ett dubbelarbete. Genom att lyfta in institutetsuppgifter till kan verksamheten samordnasoch effektiviseras. Moderata samlingspartiet föreslår därföratt anslaget till minskas och attanslaget till avvecklas.Utgiftsområde 24 NäringslivFörslag i sammandrag tusentals kronorTabell 36: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Moderata samlingspartiet anser att småföretagsutvecklingbör ges utökade resurser. Därmed kan kooperativa frågorlösas inom denna ram. Även teknisk forskning ochutveckling bör få ökade anslag. Vidare bör ökade anslag gestill Stiftelsen är av högsta prioritet att det i skapas en sundarekonkurrenssituation. Ett led i detta arbete är att stärka Konkurrensverket.Detta vill vi göra genom ett anslag som är 5 miljoner större än regeringens.Besparingar bör genomföras på anslagen för kooperativ utveckling,omstrukturering av statliga företag, och stödet tillkonsumentorganisationer.Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner m.m.Förslag i sammandrag tusentals kronorTabell 37: (2000 förändring 2001 förändring 2002förändring )Den kommunala verksamheten bör koncentreras till deviktigaste uppgifterna. Ökad sysselsättning är grunden förökade intäkter i kommunerna och stabilitet i deras ekonomi.Det finns ett stort behov av avregleringar och förändradeansvarsförhållanden mellan stat och kommun - inte minst föratt stärka den kommunala demokratin.Avregleringar skapar också förutsättningar för kommuner att effektiviserasin verksamhet.Våra förslag till förändringar i sjukförsäkring och familjepolitik innebär attkommunernas kostnader faller som skatteunderlaget ökar. I avsnittsju finns en mer omfattande redovisning av våra förslag med inriktning påkommunsektorn.Vi avvisar bland annat regeringens kommunakut och hänvisar därvid tillbehovet av en annan modell för eventuella bidrag till kommuner ochlandsting med betalningssvårigheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar godkänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken enligt vad som anförts i motionen,2. att med beaktande av Moderata samlingspartietsförslag om nationell skolpeng fastställer utgiftstaket för staten,inklusive ålderspensionssystemet, vid sidan om statsbudgeten till 755miljarder kronor , och 781miljarder kronor ,3. att beslutar fastställa ett långsiktigt mål om balans ide offentliga finanserna i genomsnitt över en konjunkturcykel enligtvad som anförts i motionen,4. att beslutar att målet för budgetpolitiken skall vara attbruttoskulden i den konsoliderade offentliga sektorn skall minska tillhögst till av BNP vid utgången av 2002,5. att godkänner beräkningen av de offentliga utgifternaför och fastställer utgiftstaket för den offentligasektorn till , år2001 och i enligt vad som anförts imotionen,6. att bemyndigar regeringen att under budgetåret 2000ta upp lån i enlighet med lagen (1998:1387) om statens upplåning medhögst det belopp som motsvarar ett beräknat lånebehov med de mode-rata utgifts- och skatteförslagen enligt vad som anförts i motionen,7. att godkänner beräkningen av statsbudgetensinkomster för av förändrade skatte- och avgiftsreglerenligt vad som anförts i motionen,8. att beslutar om fördelningen av utgifterna budgetåret2000 på utgiftsområden enligt vad som anförts i motionen,9. att godkänner beräkningen Förändringar av anslags-behållningar enligt vad som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den preliminära fördelningen på utgiftsområdenför budgetåren 2001 och 2002 som riktlinjer för regeringens budget-arbete,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avreglering och konkurrensutsättning avkommunernas och landstingens verksamhet,12. att hos regeringen begär förslag om ett grund-lagsenligt skatteutjämningssystem enligt vad som anförts i motionen,13. att hos regeringen begär en översyn av utgiftsför-delning mellan stat och kommun i syfte att åstadkomma en långsiktigthållbar lösning enligt vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att skapa förutsättningar för ensuccessiv och uthållig sänkning av de kommunala skatterna,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skyndsamt lägga fram förslag om stimulanstill kommunala skattesänkningar,16. att begär att regeringen avvecklar den av regeringeninrättade s.k. kommundelegationen enligt vad som anförts i motionen,17. att godkänner beräkningen av utgifterna inom denkommunala sektorn, utgiftsområde 25, enligt vad som anförts imotionen.Stockholm den 5 oktober 1999Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()