mot · GN02Ub1 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub1av , ()med anledning av förs. 1998/99:RR8 revisorers förslag angående och skolans utvecklingInledningRiksdagens revisorer ger i rapporten (1998/99:RR8) förslag med anledning av sin granskning.Revisorernas rapport är avgränsad till och Skolverketsverksamhet. Att utvärderas synes mot bakgrund av skälen bakomSkolöverstyrelsens avveckling och den nya myndighetens tillkomst somangeläget. Det gäller i synnerhet som stora förändringar bl.a. i styrningen avskolan ställer helt nya krav på den centrala myndigheten.Bakgrunden till reformeringen av skolväsendet varatt skolan inte uppfyllde de av högt ställda ambitionerna. Sverigesatsar mest i världen på skolan, men den ger inte de bästa resultaten.Dessvärre tvingas revisorerna göra samma bedömning . Variationernabåde vad avser resultat och verksamhetens kvalitet mellan olika skolor,kommuner och landsändar är stora och ökar.Svenska skolans resultat är medelmåttigaRiksdagens revisorer framhåller att är ett genomsnittsland om deinternationella teoretiska kunskapsproven ligger till grund för analysen.De svenska elevernas resultat är dock mer homogena än i de jämfördaOECD-länderna. De s.k. lågpresterande eleverna i når bättreresultat än lågpresterande elever i de jämförda länderna. Men det betydersamtidigt att saknar en betydande del av det spetskunnande somandra länder har. De s.k. högpresterande eleverna i når sämreresultat än högpresterande elever i övriga betygsstatistik visar, enligt revisorerna, en negativ trend under1990-talet. Den andel elever som efter slutförda studier i sak-nade ämnesbetyg eller slutbetyg ökade från till mellan åren1991/92 och 1996/97. minskade andelen elever, enaning, som saknade betyg i engelska, svenska eller matematik. Revisorernasslutsats är emellertid alarmerande: "I förhållande till tidigare genomfördanationella utvärderingar har en försämring ägt rum. Det finns ocksåallvarliga brister i måluppfyllelse när det gäller elevernas färdigheter. "är ett genomsnittsland vad beträffar grundskoleelevers kunskaper iviktiga ämnen som matematik och naturvetenskap. lider brist påelever som presterar riktiga toppresultat. Det finns i stort sett lika mångaländer vars elever presterar bättre än som sämre. (Skolverketsrapport nr 114. )Det finns emellertid ljuspunkter. Svenska elever uppvisar vid en inter-nationell jämförelse mycket bra resultat avseende läsförståelse. Svenskaskolelever är i allmänhet allmänbildade och duktiga på att använda och sättain kunskaper i sitt sammanhang.Att inte når de resultat som erfordras återspeglas senare igymnasieskolan och inom högre utbildning och forskning. Trots revisorernasavgränsning till måste statistik från som visar att43 % av de elever som antingen är födda utomlands eller har två föräldrarsom är födda i ett annat land inte lyckas fullfölja sina gymnasiestudier tas på allvar och kopplas samman med misslyckande.Skolverkets siffror bygger på de elever som påbörjade sina gymnasiestudierhöstterminerna , 1993 och 1994. Avhoppen är 25, 35 respektive 43 . Det är ett kraftfullt uttryck för skolans samlade misslyckande.Vi anser att missriktad jämställdhetsiver orsakat likriktning. Det sombehövs är i stället fria och självständiga skolor som arbetar med de verkligaproblemen, utifrån tilltro till varje elevs förmåga. Många elever som lämnargrundskolan utan tillräckliga kunskaper saknar förutsättningar för fram-gångsrika gymnasiestudier. Denna situation riskerar att leda till ettutanförskap för många av dagens avhoppade gymnasieelever. Skolan bidrardärmed till ökad segregation, inte gemenskap och social rörlighet. Såbehöver det inte vara, men problemen förutsätter tydliga mål, uppföljningoch utrymme för skolornas professionella att organisera och genomföraundervisningen efter egna kunskaper, bedömningar och erfarenheter. Inteminst avgränsningen mellan det politiska respektive det professionellaansvaret för skolan måste bli tydligare. Samhället utanför skolan och framförallt barnens föräldrar måste bättre än kunna vara delaktiga i och taansvar för de egna barnens utbildning.Sverige ligger vidare på plats 4 av 25 undersökta gällandeantalet personer med minst treårig högskoleutbildning i åldrarna ,men bara på plats 21 av 25 i åldrarna . avviker därmedmarkant från nästan alla andra där de yngre oftare är mervälutbildade än de äldre.Siffrorna visar att ligger långt efter de länder som har flest yngrestudenter inom högre utbildning. I var i åldersgruppen 22-25år inskrivna i högskolan jämfört i . Den här utvecklingenmåste tas på allvar. samlade resultat avseende antalet akademiskaexamina avgörs inte bara i universitet eller högskolor. kvalitetoch incitamenten för utbildning är av stor betydelse. Det senare innebär attdrivkrafterna för människor att skaffa sig en gedigen utbildning måstestimuleras. Utbildning skall löna sig och ge resultat. Ur den aspekten ärvuxna som förebilder betydelsefulla. Läraryrkets försämrade status ärallvarligt, eftersom det kan ge eleverna intrycket av att studier är mindreviktiga.Sverige är det land - framhåller revisorerna - som i förhållande till sinbruttonationalprodukt satsar mest resurser på . Men att detsamtidigt saknas en grundläggande analys och kartläggning av hur skolornaanvänder sina resurser. Revisorerna föreslår att regeringen tar initiativ tillenoberoende utbildningsekonomisk analys, ett krav som vi instämmer i.Styrningen av skolanRevisorernas kritikNationella mål har inte påverkat utbildningen såsom förutsattevid sitt beslut om mål- och resultatstyrda skolor. revisorerbeskriver på ett tydligt och förödande sätt effekterna av att fleraregeringar inte förmått implementera de genomgripande förändringarsom beslutades . Ett faktum är att skolornas sätt attprioritera resurser i många fall utgår från andra faktorer än elevernasbehov. Det visar studier både från och de statligautbildningsinspektörerna.Vi menar att mål- och resultatstyrning av skolväsendet fortfarande måsteeftersträvas. Därför är det helt nödvändigt att revisorernas påpekanden omtydligare mål och inte minst uppföljning av dem måste initieras. Denationella målen för skolan handlar om utbildningens likvärdighet och det ärett rättvisekrav från elevsynpunkt att de missförhållanden som revisorernapåpekar rättas till.Skollagens portalparagraf som ställer krav på likvärdig utbildning medförhöga krav på att skolorna anpassar och formar sin verksamhet utifrånelevernas varierande krav, förutsättningar och behov. Revisorerna konsta-terar att så nu inte är fallet inom svenskt skolväsende. Det är allvarligt ochkräver omedelbara åtgärder.Vad gäller den övergripande styrningen över skolan så har iflera rapporter konstaterat att kommunerna inte uppfyller sina uppgifterenligt nuvarande lagstiftning. I granskning mellan åren 1996 och1998 fick 20 av de 21 granskade kommunerna kritik för bristande styrningoch egenkontroll. Många kommuner utvärderar inte sina egna styrdokumentoch därmed uppsatta mål. Hur skall skolan kunna styras om inte verk-samhetens resultat utvärderas kontinuerligt?Revisorerna konstaterar att roll måste förtydligas. Den enabilden som tydliggörs i revisorernas rapport är att i mångaavseenden lyckats bygga upp en stor kunskapsbank om hur målhar uppnåtts respektive inte uppnåtts . Den andra bildenvisar emellertid att efterfrågan på kunskap begränsas av brister iskolväsendets styrsystem på den lokala nivån. Kommunerna har inte ageratsom uppdragsgivare och rektorerna har inte kunnat arbeta med det pedago-giska utvecklingsarbetet. Vi kan konstatera att inte heller regering ochriksdag fullt ut lyckats ta till sig de kunskaper och erfarenheter somSkolverket samlar in. Uppenbart är att för utveckling av svensk utbildningmåste utvärderingsresultat snabbare än leda till initiativ för positivaförändringar.Renodla rollRevisorerna understryker att regeringens styrning av präglatsav att uppdrag till verket bara ökat i omfattning . Utrymmetför myndighetens egna prioriteringar och självständighet har minskat.Skolverkets två övergripande uppgifter att följa upp, utvärdera, granskaoch utöva tillsyn av skolans verksamhet respektive att ta framförslag till utveckling av skolan har blivit svårare att förena.Skolverkets uppgifter måste renodlas. I likhet med revisorerna anser vi inteatt bör ha något ansvar för utvecklingsarbetet i enskilda skolor.Skolverkets roll bör vara att bedriva den myndighetsutövning som ärnödvändig. skall fortsätta att utöva tillsyn och kontroll så att statoch kommun, skolor och rektorer fullföljer sina uppdrag på ett tillfreds-ställande sätt.Skolverket skall framför allt ges i uppdrag att prioritera utvärderingar somsyftar till att garantera likvärdiga villkor för alla elever i skolan.Skolverket skall även fortsättningsvis vara den myndighet som handhartillståndsärenden och behandlar ansökningar om att starta fristående skolor.Skolverket skall vidare tillse att alla skolor genomför de nationella provenoch bidra i arbetet att skapa ett betygssystem som uppfattas som rättvist ochväl fungerande bland elever och lärare.Vi förordar att det viktiga arbetet att granska alla skolors kvalitet ochresultat förs över till ett nationellt fristående kvalitetsinstitut. Att granska ochutvärdera utbildningens kvalitet i olika skolor måste ges högsta prioritet. Detkräver en annan organisation och att utvärderingsarbetet kan bedrivasfristående och inte som en del av den politiska sfären.Avsikten med ett fristående kvalitetsinstitut är att vidga och fördjupa upp-följningen av skolans resultat och verksamhetens kvalitet. Att institutet gesen fristående ställning är viktigt för att kunna öka utvärderingarnas trovärdig-het och legitimitet. Den systematiska kvalitetsuppföljning vi ser framför ossär nödvändig för att förverkliga intentionerna med en målstyrd skola. Statenhar ett legitimt intresse av att följa upp resultaten visavi nationella mål.Elever och föräldrar behöver information om skolans kvalitet bl.a. somunderlag för egna val av skola eller program inom gymnasieskolan. Skolansprofessionella behöver utvärderingsresultaten för att kunna mäta de egnainsatserna. resultat skall användas för att förbättraskolansresultat och sätt att arbeta. Väl underbyggda utvärderingar stimulerar ökadkonkurrens och mångfald, vilket är en bristvara i dagens svenska skol-väsende.Vi förordar att regeringen tillsätter en arbetsgrupp med uppgift att dra uppprinciper och riktlinjer för arbetet vid ett nationellt utvärderingsinstitut. Iut-redningsarbetet skall organisation och arbetsformer för institutet diskuteras.Sveriges allra främsta skolforskare och ledande företrädare för kvalitets-mätningar skall kunna engageras i institutets arbete. Internationella kontakteroch samarbete vad avser utvärdering över nationsgränserna ska vara ennaturlig del av institutets arbete.I konkreta termer föreslår vi att avsätts perår i syfte att kunna starta ett fristående nationelltkvalitetsinstitut.Skolan skall finansieras nationelltRiksdagens revisorer betonar de stora variationer mellan kommunernagällande satsningar på skolan som olika rapporter har visat sedan kom-munaliseringen av skolan infördes. visar att kostnaden pergrundskoleelev varierade mellan till 73 100 beroende påkommun. Det innebär att eleverna arbetar under olika förutsättningar,beroende på var i landet undervisningen bedrivs.Det handlar om olika ekonomiska förutsättningar, olika förutsättningar förelever att utnyttja sin valfrihet vid val av skola och/eller inriktning av sinastudier, olika möjligheter att starta och driva fristående skolor, olika möjlig-heter för elever, föräldrar och personal att utöva inflytande i skolan. Dethandlar även om uppenbara brister och stora skillnader beträffande lokaler,läromedel och utvärdering av kunskaper.Hälften av variationerna vad gäller anslagen till skolverksamhet kan intehänföras till några objektiva orsaker enligt de undersökningar som gjort. Detta tillsammans med en generell neddragning av resursernatill skolan, vilket framför allt påverkat satsningarna på undervisning,undergräver förutsättningarna för en likvärdig skola för alla barn i helalandet.Vi anser att alla elever måste garanteras resurser så att de höga nationellakvalitetsmålen inte äventyras. Det gäller i synnerhet som stora omorganisa-tioner i kommunerna lett till att såväl administration som förtroendevaldanumera har ansvaret för skolan och rader av andra verksamheter samtidigt.Utbildningen i och gymnasiet är en nationell angelägenhet därlokala erfarenheter och önskemål är betydelsefulla, men aldrig får sättas föremålet om likvärdig undervisning av hög kvalitet i alla skolor. Genom attöverföra ansvaret för skolans finansiering till staten och att anslagen riktasdirekt till skolorna - en nationell skolpeng - garanteras alla elever ochskolorna mer likvärdiga förutsättningar.En nationell skolpeng säkerställer elevernas och föräldrarnas rätt att väljaskola. Ett aktivt och fritt skolval höjer skolornas kvalitet. Alla skolor skallbli fria och självständiga. Det är fria skolor som själva får utforma sinverksamhet efter sina förutsättningar och elevernas behov och önskemål sombäst kommer att kunna uppnå de övergripande kunskapsmålen.HemställanHemställanMed hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att renodla roll, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av ett nationellt fristående kvalitets-institut, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införandet av en nationell skolpeng.Stockholm den 15 september 1999Beatrice ()()()Per ()()()()()()