mot · GN02Kr292 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr292av , ()Böcker åt alla1 SammanfattningI motionen gör en översikt över läget i landet när detgäller bibliotek, bokmarknad och behovet av läsfrämjande åtgärder.Kravet på sänkt bokmoms, som partiet ställt även tidigare, återkommer -kopplat till en lång rad förslag till andra och samverkandeåtgärder för att främja läsandet.2 Att knäcka kodenNär recenserar bok omläsning (990423) så kommer han ihåg den känsla som infannsig när han för egen del knäckte läskoden, dvs. när han mäkte att hankunde läsa:Och plötsligt slungas jag tillbaka till mitt första läsande, denna egendomliga"övergångsrit". Barndomens viktigaste erfarenhet, den första känslan avmakt. Jag minns den där dagen då bokstäverna gick ihop och börjadesamarbeta och jag kunde läsa tyst, utan att ljuda. Det var just i ett kök, minmor stod en bit bort i sin blommiga fruklänning och diskade, och jag restemig, med en doft av kokkaffe och vaxduk i näsan och skrek rakt ut: JAGKAN LÄSA! JAG KAN LÄSA! Det var som om man hade fått ett nyttsinne. tillhörde jag läsarna. Jag kunde ta reda på saker själv. Jag var intelängre utlämnad till någons godtycke. Ingen kunde lura mig i fortsättningen.Jag var med i bokklubben.Många känner säkert igen sig i beskrivningen av den glädje som infannsig när man märkte att man faktiskt kunde läsa och all den glädje, sorgoch smärta, lust, avkoppling och inte minst de kunskaper, erfarenheteroch insikter som boken och läsandet gett. Glädjen att göra ett bokfynd påen auktion, sorgen och tomheten när man vände den sista sidan i enroman, smärtan som uttrycks så distinkt i en kortfattad dikt, den lust ochlivsglädje som förmedlas i det man läser, att få avsluta dagen med någrakapitel i en bok och förnöjsamhet över all den kunskap och bildning mantagit till sig genom att läsa.Boken ger i dagens fragmenterade tillvaro, där vi via medier och Internetöveröses med information som snarare betonar snabbhet än analys,fortfarande unika möjligheter till fördjupade kunskaper, analys, reflexion,helhetssyn och offentliga samtal, förutom det rent privata nöjet. Boken harvarit och kommer sannolikt framgent att vara vår främsta bärare avkulturarvet. En sänkning av bokmomsen är en viktig signal för att markerabokens särställning i detta avseende.3 Att ställas utanför bokklubbenDet läses fortfarande mycket i . Det köps många böcker och lånaspå våra bibliotek. Men alltfler "ställs utanför bokklubben". Framför alltär det många pojkar och unga män som medvetet eller påtvunget väljerbort boken. Alltfler elever lämnar den svenska utan attkunna läsa på ett tillfredsställande sätt. Den som inte läser som barn ellerungdom, läser sannolikt inte heller speciellt mycket som vuxen. Omläsning förknippas med hackande högläsning inför klasskamrater vilkaläser flytande, så blir läsning kanske genom hela livet något man taravstånd ifrån.Resurser måste till i den svenska skolan så att alla barn och ungdomar fården undervisning, den läspedagogik som passar varje enskild, den tid somkrävs och en undervisningssituation som möjliggör den koncentration sombehövs för att alla, pojkar och flickor, skall få möjlighet att lära sig läsa.Föräven om det oftare är pojkar än flickor som skolan misslyckas med att läraläsa, så är det större risk att läraren "missar" flickor som sitter tysta och imindre utsträckning än pojkar påminner om sin existens - och som därförhelt enkelt blir bortglömda. Att vidareutveckla de pedagogiska metoderna ärviktigt, men det förutsätter också fortsatt forskning om hur det egentligen gårtill när vi lär oss läsa, såväl pojkar som flickor, såväl de av oss som kommerfrån bokfyllda hem som de som inte gör det, de som haft svenska sommodersmål och de som inte haft eller har det.4 Läget i landetI budgetpropositionen för redovisar regeringen sin syn pålitteraturpolitiken.En väl fungerande biblioteksverksamhet och läsfrämjande aktiviteter,stimulansbidrag till förlag och bokhandel skapar efterfrågan på litteratur.Statens insatser på området för att främja litteratur och läsning har fortsatthög prioritet.Regeringen belyser de olika stödformerna avseende litteraturen samtutgiftsutvecklingen. Det framkommer att alla landets kommuner harfolkbibliotek, men också att antalet biblioteksfilialer fortsätter att minska.I de tre länen , och har antaletbibliotek/biblioteksfilialer minskat från 149till 99! Utvecklingen med nedläggningar av bibliotek är särskilt påtaglig istörre städer, där flera bostadsområden utanför stadskärnorna förlorat sinbiblioteksservice. Regeringen skriver i propositionen också att"folkbibliotek integreras med skolbibliotek i ökad omfattning.Sammantaget kan denna utveckling ha försämrat tillgången tillfolkbibliotek för vissa medborgare." Liksom regeringen oroar vi oss fördenna utveckling.När det gäller bokmarknaden konstateras att förlagens försäljning ökatmed till 1998. Försäljningen till varuhus har ökat med 39 %och till bokhandeln med 12 %.År 1998 hade 211 av landets 289 kommuner tillgång till bokhandel inomkommungränsen. Det innebär således att hela 78 kommuner saknarbokhandel. Enligt saknar dessutom ca hälften av vårakommuner en fackbokhandel.När det gäller bokhandlar som fullsortimentsalternativ föreligger storasvårigheter. Konkurrensen från bokklubbar och varuhusens "pallförsäljning"av ett fåtal bästsäljare är hård.Den svenska bokbranschen påvisar fortsatt koncentration där trekoncerner, med hänsyn till omsättningen, har en dominerande ställning.Samtidigt finns en rad små och medelstora förlag som står för en betydandedel av kvalitetsutgivningen.Det görs satsningar för att på olika sätt och med olika stödformer stimuleraläsandet, men många problem kvarstår.5 Läsandet en klassfråga - behovet av bibliotekVänsterpartiet menar, att läsandet och läsförståelsen är intimt koppladetill läsarens sociala bakgrund. Med ambitionen att öka läsandet ochminska kulturklyftorna mellan barn och ungdomar från olika miljöermåste staten också satsa på litteratur i de miljöer där kortutbildadeföräldrar vistas. Vi menar att staten bör uppmuntra kommuner ochenskilda arbetsplatser att satsa på läsandet och språket.Arbetsplatsbibliotek inrättades och stöddes då också avstaten. Detta stöd togs bort och har tendensen varit attkommunerna p.g.a. nedskärningarna lagt ner många arbetsplatsbibliotek.På en rad håll finns de dock fortfarande kvar, och folkbiblioteketerbjuder service, ofta på arbetsgivarens bekostnad. Detta kan vara enmodell att utveckla, liksom samarbetet med En bok för alla, som slagitigenom på många företag.Vänsterpartiet menar att borde initiera en kampanj frånbibliotekens sida riktad till företagen. Vi ser inget fel i att företagen, somsjälva tjänar på att de anställda läser, får bära de förhållandevis ringakostnaderna - ofta handlar det om självkostnadspris. Det viktiga är attsamarbetet med biblioteken initieras och kommer igång. I detta sammanhangvill vi också nämna projektet som ABF drivittillsammans med ett antal och som går ut på attarbetsplatsbiblioteken skall utbilda papporna samt lägga ut barnböcker somde kan låna och läsa för sina barn.Men besparingarna inom kultursektorn har som framgår ovan lett till attmånga bibliotek och biblioteksfilialer lagts ned och bokbussar dragits in.Människors tillgång till det skrivna ordet har därmed försämrats på ettmycket allvarligt sätt. anser därför att bibliotekslagen börskärpas så att även andra bibliotek än huvudbiblioteken skyddas. Dessutomföreslår vi att ett nationellt uppdrag inrättas för området bibliotek. Ettnationellt uppdrag innebär att erfarenheter och kunskaper från enverksamhet, som haft stor positiv betydelse för en kommun eller region, fårspridning nationellt. Det finns många bibliotek i landet som har mycket attdela med sig av när det gäller erfarenheter och inspiration.Någon har sagt att ett hem utan böcker är som en människa utan själ. Mendet viktiga är ändå inte välfyllda bokhyllor, det viktiga är att människor harmöjlighet att läsa. Har man inte råd att köpa böcker eller väljer man heltenkelt att lägga sina pengar på annat, så skall det finnas möjlighet att lånaböcker på bibliotek alldeles gratis.Biblioteken utnyttjas av många, ändå är det många människor som väljerbort även detta alternativ. Det går givetvis inte att tvinga människor att läsa,köpa eller låna böcker. Den som inte läser, han eller hon vare sig köper ellerlånar böcker och ger sannolikt inte bort böcker i present och får inga böckersom julklapp. Och - vilket kanske är det värsta - de läser heller inga böckerför sina barn. På det viset fortplantas utanförskapet när det gäller litteraturoch läsning med allt vad det innebär av att missa möjligheter till upplevelse,inlevelse och utveckling och av att stå utanför inflytande i samhället. Fråganblir därför hur läsandet kan stimuleras. Om fler lär sig läsa och dessutom serläsning som något angenämt, ja, då ökar med största sannolikhetbokköpandet och/eller utlåning av böcker från våra bibliotek.6 Att skicka böcker per postDet är dyrt att skicka böcker via posten. Ett sätt att stimulerabokköpandet är därför att införa ett speciellt, lägre kulturporto för böckeroch tidskrifter. Det skulle sannolikt öka möjligheten att ett större antalböcker köptes och gavs bort i present till geografiskt avlägsnafamiljemedlemmar, släkt och vänner. har i en särskildmotion rörande kulturtidskrifter tagit upp frågan om ett särskiltkulturporto. Vi föreslår där att får i uppdrag att ta upp enförhandling med . Detta verkar kunna vara en framkomlig väg,eftersom tidigare visat visst intresse för en sådan uppgörelse.7 Bokmoms och samverkande faktorerDet har under en pågått en debatt om att sänkabokmomsen. Den har senare utvecklats till en kampanj ledd avbiblioteken och . Argumentationen går utpå följande: Den svenska bokmomsen är hög, . Momssatsen sessom en straffskatt på något som de flesta politiker framhåller som någotbra, därför bör bokmomsen slopas eller sänkas till den nivå som gällerför ett antal andra kulturella aktiviteter, dvs. Det senare är ocksåmomssatsen på tidningar. När momsen tas bort räknar man med attbokpriserna sjunker i motsvarande grad och att alltfler köper fler böcker.Den svenska bokmomsen ställer oss också i skamvrån vid eninternationell jämförelse: Vissa länder har ingen bokmoms alls, t.ex.Norge, och , medan många andra europeiska länder har enbokmoms på 3, 4, 5 eller . Det är bara som liksom Sverigehar en bokmoms på 25 %.Det ges dock inte något helt entydigt svar på frågan om slopad eller sänktmoms innebär att medborgarna läser och köper fler böcker. På frågan ombokpriset förhållandevis är lägre om bokmomsen är låg ges olika svar.Vänsterpartiet är ute efter att få garantier för att sänkt eller borttagenbokmoms kommer konsumenten till del genom att ge lägre bokpriser i ettlängre perspektiv. Tills vidare konstaterar vi att utrederfrågan om bokmomsen och kommer med en rapportIngen ifrågasätter sannolikt att det finns ett tydligt samband på en varaspris och efterfrågan på denna vara. Det har historiskt tagits en rad olikainitiativ både i och internationellt för att erbjuda billiga böcker ochdärmed nå nya läsgrupper. Dessa initiativ har historiskt genomförts på olikasätt, t.ex. portofrihet, häftesutgivning av romaner, 25-öresböcker, FIB:sbokutgivning m.m.De som är skeptiska till sänkt bokmoms påpekar att den ger staten intäkterpå ca , varav en del går tillbaka i olika stödformer.Om bokmomsen sänks så fruktar man att dessa stödformer riskeras. Enannan risk kan vara att förlagen utnyttjar den sänkta momsen till att höjabokpriserna och sålunda mer eller mindre stoppar pengarna i egen ficka.8 En sänkning som kommer bokköparna till godoVänsterpartiet vill se en sänkt bokmoms men då måste det till enkonstruktion, som långsiktigt ger lägre bokpriser som kommerkonsumenten till godo. En sänkt bokmoms löser inte ensam alla problem,tvärt om krävs det ett stort antal åtgärder för att få till stånd ett ökatläsande. Genom en klar och genomtänkt strategi kan vi genom politiskabeslut stödja läsfrämjande åtgärder, med målet att alla - barn och vuxna,kvinnor och män, invandrade och svenskfödda - skall kunna läsa. Detgäller att göra boken tillgänglig och överkomlig för fler. Bokpriset spelargivetvis en stor roll. Det är knappast någon tillfällighet att många köperpocketböcker, inte heller att många passar på att köpa sina böcker påbokreor. Men det krävs många fler åtgärder. tar därför iden här motionen upp en rad exempel på åtgärder som vi vill seförverkligade för att målet läsning för alla skall nås.8.1 UtredningsförslagVänsterpartiet anser att en rad åtgärder i läsfrämjande syfte behöverutredas. Det gäller exempelvis attt säkra, stärka och utvecklafolkbibliotekens verksamhet. Vi efterfrågar en kvalitetssäkring och enskärpning av bibliotekslagen. Dessutom vill vi inrätta ett nationelltuppdrag inom området bibliotek för att ett folkbibliotek medframgångsrik verksamhet skall ges ekonomisk möjlighet att sprida sinaerfarenheter och idéer till andra verksamheter i landet. När det gällerarbetsplatsbibliotek bör folkbiblioteken uppmuntras till utökat samarbete.En kampanj riktad från folkbiblioteken till företag och arbetsplatserskulle exempelvis kunna bekostas med statliga medel. Kulturporto förtidskrifter och böcker (se även särskild motion om kulturtidskrifter).Satsningar på forskning om läsinlärning och utvecklande av pedagogiskametoder som tillgodoser behoven hos alla elever, läsfrämjande åtgärderriktade till s.k. lässvaga grupper. Fortsatt satsning på lättläst litteratur,stöd till litteratur på nationella minoritetsspråk och språk som talas ochläses av invandrade och andra med utländsk bakgrund. Tal- ochpunktskriftsböcker och tidskrifter m.m. Överväga sänkt bokmoms.Bokmomssänkningen bör genomföras på ett sätt som ger lägre bokpriser.Vid förhandlingar med bör begära attbokpriserna efter momssänkningen och motsvarande prissänkning frysespå denna nivå framåt. Därefter bör siktet vara inställt på attde följer konsumentprisindex. En uppgörelse enligt detta skulle visaparternas vilja att faktiskt medverka till sänkta bokpriser medkonsumenternas bästa för ögonen. vill dessutom attregeringen utreder följande frågor:- Hur komma till rätta med bokhandelsdöden och avsaknaden avfackbokhandlare i många kommuner?- Hur hantera den kraftiga dominansen av ett mindre antal stora förlag ochdistributionskanaler?- Hur åstadkomma balans mellan olika stödformer och åtgärder?- 10F- P9 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen inom ramen för denparlamentariska utredningen för svenska språket,eller i annan ordning, utreder och återkommer med förslag iläsfrämjande syfte.Stockholm den 5 oktober 1999Gudrun ()()()()()()()()()()()(v)()