ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Fi802 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi802av , ()Miljökrav i samband med offentlig upphandlingStora miljöproblem hör samman med inte bara produktionsprocessernautan också innehållet i produkterna och distributionen. Ska dessaproblem angripas effektivt måste hårda miljökrav kunna ställas också isamband med upphandling. Inte minst viktigt är detta vid offentligupphandling eftersom ofta stora kvantiteter är aktuella. Miljövänlighetger i dessa sammanhang stora vinster.Det har visat sig att mycket begränsade krav kan ställas innan dessa ansesvara konkurrensbegränsande enligt lagen om offentlig upphandling och EGsupphandlingsdirektiv. Detta är inte tillfredsställande mot bakgrund av denmiljösituation vi har i och i övriga EU.Det måste vara möjligt att ställa hårda miljökrav inklusive krav på val avdet mest miljövänliga alternativet som erbjuds. Miljövänligheten är ju ettvärde som hör ihop med produkten och dess framställning och distribution.Denna kvalitet måste köparen själv rimligen få inhandla om man vill betaladess pris, även om lagstiftningen inte tvingar denne att välja detta alternativ.Ett exempel bland många är att köparen inte kan välja det miljövänligastedistributionsalternativet för en produkt. Istället ska det ekonomiskt fördel-aktigaste eller billigaste alternativet väljas vid offentlig upphandling. Miljö-hänsyn kan spela en roll vid valet, men får inte vara avgörande för valet avtransport. Med sådana upphandlingsregler motverkas en snabb utveckling imiljövänlig riktning.Av det arbete som gjorts och görs för att se över dessa bestäm-melser framgår att miljökrav inte uppfattas som grundläggande villkor utanett krav i mängden. Utifrån ett sådant synsätt förhindras köparen även fram-gent att ställa radikala miljökrav vid offentlig upphandling.Sverige bör omgående verka för en förändring av EU-direktivet och tillseatt den svenska lagstiftningen för upphandling ändras så att den står i över-ensstämmelse med en radikal och effektiv miljöpolitik.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljökrav i samband med offentlig upphandling.Stockholm den 29 september 1999Berndt ()()
mot · GN02Fi803 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi803av , ()Offentlig upphandlingStelbent regelsystemLagen om offentlig upphandling styr i detalj hur offentlig upphandlingskall ske. Grundprincipen är att diskriminering av viss leverantör inte fårske. Lagen om offentlig upphandling ger utrymme för att ianbudsvillkoren ställa krav på t ex produktens kvalitet, produktens gradav miljöanpassning, kompetens och service. Däremot går det inte att ianbudsvillkoren föreskriva att varor skall produceras på ett visst sätt, attvarorna skall vara lokalt producerade eller hur transporterna skall ske.Vid anbudsutvärderingen kan man därför inte heller väga in sådanaomständigheter. De lokala producenternas varor kan välkonkurrera om man ställer höga miljö- och kvalitetskriterier.Det är också viktigt att minska miljöbelastningen som sker vid transport avvaror. transporteras varje kilo mat i genomsnitt innan den nårkonsumenten (siffra). Större delen av transporternasker med biltrafik, vilket är en stor belastning på miljön. I byggandet av ettlångsiktigt hållbart kretsloppssamhälle kan dagens regelsystem vara etthinder.Översyn av regelverketFörfarandet vid upphandling är omgärdat av ett stelbent regelsystem sominte tar hänsyn till vare sig miljöbelastning av långa transporter förlivsmedel eller den lokala företagsamhetens livskraft. En översyn avdetta regelverk bör därför göras för att dessa aspekter skall kunna beaktasvid anbudsförfarandet så att lokala produkter ej missgynnas. ÄvenRiksdagens revisorer har granskat lagen och NOU) (rapport /98:3, Offentlig upphandling).Revisorerna föreslår också efter granskningen att lagen bör genomgå enöversyn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av regelverket kring offentlig upp-handling.Stockholm den 26 september 1999Sofia ()
mot · GN02Fi806 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi806av , ()Anställdas arbetsvillkor vid upphandlingDet finns inga regler om arbetsvillkor i lagen om offentligupphandling. Det finns dock en mängd andra regler i den svenskalagstiftningen som reglerar förhållanden för arbetstagare, till exempelarbetstidslagen, regler, lagen om etniskdiskriminering, jämställdhetslagen. Dessa regler måste följas och haransetts ge tillräckligt skydd för de anställda.I takt med att olika verksamheter privatiserats eller numera sker genom attkommuner och landsting upphandlar verksamhet har den trygghet som lagenär för arbetstagarna urholkats. I upphandlingsunderlaget finns oftast inteangivet att man ska se till att lagarna följs utan detta förutsätts, med allrätt.Dock har vi, inte minst genom medierna, informerats om alla de gånger somarbetsmiljölagens regler inte kunnat följas när en upphandlad verksamhet är ifullt arbete. Vi har läst om bussförare som inte längre orkar vara säkra förare,på grund av för snålt tilltagen tid för egna pauser, på körsträckansamtidigt som man kräver ökad service till de resande. Detta är i högsta gradett arbetsmiljöproblem men också en trafiksäkerhetsfråga. Det finns ävenandra exempel på bristande arbetsmiljö vid upphandling, för få personal påbarnstugor är ett av dessa.Att vara kostnadseffektiv vid upphandling får inte innebära att man inte tillfullo beaktar arbetsmiljölagen. Trots att lagen ska gälla vid upphandling kanvi konstatera att det finns behov av att betona att man, vid upphandling avverksamhet, beaktar arbetsmiljölagens regler.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beaktande av arbetsmiljölagen vid upphandlingav verksamhet.Stockholm den 20 september 1999Carina ()
mot · GN02Fi807 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi807av , ()UpphandlingVi kan alla bidra till att förändra världen dels genom politiska beslut, delsockså som konsumenter genom att ta ställning och informera oss om vaddet egentligen är vi köper. Fler och fler konsumenter frågar inte bara ompris och kvalitet utan också om hur varan är tillverkad och under vilkaförhållanden den är tillverkad.Många varor som vi i köper billigt, t.ex. mat, kläder, leksaker ochskor produceras i utvecklingsländer. Det låga priset beror inte enbart på låga kostnadsnivå, många människor utnyttjas också grovt. I dagarbetar flera miljoner människor under slav- och tvångsliknande förhållanden- av dessa är många barn. Vårt mål, som välutvecklat i-land, måste vara attmänniskorna i ska kunna försörja sig på rimliga villkor.Ideella organisationer har börjat ta tag i frågan, till exempel Rättvisemärktoch kläder. Symbolen Rättvisemärkt garanterar att producenterna fårrimligt betalt för sitt arbete. För att ge de arbetande större trygghet görsinköpen på långtidskontrakt direkt hos producenten. Barnarbete är förbjudetoch fastställda minimilöner är ett krav. I är kaffe och te de störstarättvisemärkta produkterna men fler varor är på gång eller redanintroducerade så som choklad, kakao, socker, honung, har etiska uppförandekoder som bland annat inne-håller:att respektera rätten till att organisera sig i fackföreningar och slutakollektivavtal,att ge levnadslön, att det inte är något tvångs- eller slavarbete, att ingendiskriminering sker p.g.a. kön, religion, etnisk, social eller politisk till-hörighet, att respekt ges för lagstadgad arbetstid, att inga barnarbetare (under15 år) används.Staten är en stor konsument vad gäller såväl varor som tjänster. Ett kravborde vara att staten föregår med gott exempel vid sina inköp ochkontrollerar att det vi handlar också bidrar till att öka rättvisan i världen.Staten borde därför vid inköp av exempelvis kaffe, te och choklad till sinaanställda köpa Rättvisemärkta produkter. Vid inköp av uniformer ocharbetskläder till anställda borde man se till att följa klädersuppförandekod. Ja, exemplen kan göras hur många som helst, men detviktigast är att staten som inköpare handlar rättvist!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förorda att statliga organ vid inköp, igörligaste mån, handlar med Rättvisemärkta produkter.Stockholm den 29 september 1999Christina ()()()()()()
mot · GN02Fi808 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi808av , ()Den statliga upphandlingen i hela landetDen starka tillväxten i gör att prisläget för mångatjänster inte minst inom områden som IT och grafiska tjänster trissats uppkraftigt. Ändå sker en stor del av upphandlingen till departement ochstatliga myndigheter i första hand av företag i det inte ställs krav på bred anbudsupphandling är det lätt så att mångauppdrag går till företag myndigheterna har goda erfarenheterav, eller man av andra skäl haft kontakt med och har förtroende för. Förstörre upphandlingar är det sannolikt främst Stockholmsföretagen som avtradition konkurrerar om jobben i Storstockholmsområdet.Den parlamentariska har i sina direktiv i uppdragatt öka mindre och medelstora företags möjligheter att konkurrera om jobb ihela landet.Detta ska ske genom att kommittén ska studera förutsättningarna för lokalupphandling, samt belysa hur mindre och medelstora företag ska få ökademöjligheter att konkurrera om offentlig upphandling. Mycket omfattandeanbud försvårar många mindre företags möjligheter att vara med ochkonkurrera. Slutligen ska kommittén också studera förutsättningarna attskilja upphandling och transport för att därigenom underlätta både förregional konkurrens och små företagare.Jag menar att det också finns skäl att kommittén studerar hur upphandlingfrån centrala statliga myndigheter och verk fördelas mellan olika delar avlandet. En sådan analys skulle kunna leda till att staten söker ytterligarevägar för att bredda sin upphandling både formellt och reellt. För detta talarbland annat att informationstekniken ger ökade möjligheter att kommuniceraoch åtminstone delvis utföra jobb utanför beställarorten. I detta sammanhangbör också de informella kontaktvägarnas betydelse för statliga beställningarstuderas och konkreta förslag läggas fram, som underlättar för entreprenörerutanför storstadsområdena att på allvar vara med och tävla om jobb fråncentrala myndigheter.Om staten i högre utsträckning genomför framgångsrik upphandlingutanför storstadsområdena påverkar det sannolikt också andra organisationeroch företag, och kan bidra till att fler kvalificerade ungdomar kan fåsin utkomst i mindre städer och i glesbygden. Det ger i sin tur positivaeffekter i form av ett kreativt klimat, som kan bidra till tillväxt och regionalutveckling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statlig upphandling i hela landet.Stockholm den 4 oktober 1999Inger ()
mot · GN02Fi810 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi810av Strömbom, ()Offentlig upphandlingStaten, kommunerna och landstingen inklusive de kommunala bolagenberäknas tillsammans köpa varor och tjänster för ungefär 300 miljarderkronor . Beloppet motsvarar av BNP. Dekommunala inköpen dominerar och uppskattas till omkring 150 miljarderkronor vilket beräknas motsvara ungefär en fjärdedel av den totaladriftskostnaden för den kommunala sektorn år 1997.Det finns stora brister i den offentliga upphandlingen. Konkurrensen sättsur spel och småföretagen kommer i kläm. har exempelvisuppmärksammats att kommunala bolag trotsar lagen om offentligupphandling och att detta förfarande får stöd av den politiska majoriteten.Statliga, kommunala och andra myndigheter, landsting och kyrkligakommuner, vissa offentligägda bolag, stiftelser, föreningar och samfällig-heter samt sammanslutningar av flera upphandlande enheter omfattas avLOU:s bestämmelser vid offentlig () är tillsynsmyndighet för detcentrala regelverket på området, dvs . Enligt NOU är i stort sett allakommun- och landstingsägda bolag upphandlande enheter då de inrättats föratt täcka ett behov i det allmännas intresse och detta behov inte ärkommersiellt. Eftersom kommuner enligt kommunallagen inte får bedrivanäringsverksamhet i vinstsyfte kan kommunala bolag därför aldrig varakommersiella.NOU:s befogenheter bör stärkas för att tillsynsmyndigheten ska kunnatillse att efterlevs. Talerätt och möjlighet att fatta för parterna bindandebeslut kan vara ett sätt.NOU bör ges tillräckliga resurser för att säkerställa en effektiv tillsyn.Överträdelse av bör medföra praktiskt effektiva sanktioner. Utöverskadestånd bör marknadsskadeavgift och förbud vid vite övervägas. Leveran-tören bör få sina rättegångskostnader täckta vid lagbrott. Därutöver börpreskriptionstiden förlängas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att stärka befogenheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av effektiva sanktioner vid överträdelseav lagen om offentlig upphandling.Stockholm den 4 oktober 1999Inger Strömbom (kd)
mot · GN02Fi811 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi811av , Per ()Regler för upphandlingAlltfler kommuner och landsting väljer att lägga ut delar av vård ochomsorg på entreprenad. Man kan då se att det ofta är stora vårdföretagsom vinner entreprenaderna vid upphandling. De småskaliga aktörernasom till exempel arbetskooperativen har svårt att hävda sig ikonkurrensen.Ändå är det just de småskaliga lösningarna som borde uppmuntras justinom vård och omsorg som ju handlar så mycket om tjänster människa tillmänniska. I de småskaliga lösningarna är det ofta lättare för personalen attkänna engagemang i sina arbetsuppgifter vilket kommer dem som ska vårdastill godo.Men med den upphandlingspraxis som utvecklats kommer de småskaligalösningarna ofta på fall. Det kan vara svårt för en liten grupp vårdpersonaleller ett vårdteam att utarbeta anbud och förhandla med allt vad dettainnebär. Hos den aktuella personalen finns inte kunskap omhur detta går till, och man har inte heller den tid som det tar.Vi menar att huvudmannen för vården och omsorgen har ett ansvar att setill att de småskaliga driftformerna som ofta ger dem som behöver vårdenoch omsorgen en bättre sådan ges ett bättre utgångsläge vid upphandlingar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regler för upphandling.Stockholm den 5 oktober 1999Per ()()()
mot · GN02Fi902 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi902av , ()Statsskuldsräntor m.m.Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskuldenoch oförutsedda utgifter. ingår ävenRiksgäldskontorets provisionskostnader i samband medupplåning och skuldförvaltning.Kristdemokraterna föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag underden kommande perioden med 10, 20 respektive mer änvad regeringen räknar med år 2000-2002, vilket minskar upplåningsbehovetjämfört med regeringens politik. Vår syn på statligt ägande och utförsäljningutvecklas närmare i motionen med anledning av utgiftsområde 24 Näringsliv.Det förbättrade saldo, jämfört med regeringens beräknade saldo, som tillföljd av utförsäljningsinkomsterna uppstår på statsbudgeten innebär en lägrestatsskuld och därmed lägre räntekostnader för statsskuldens hantering. Denpositiva ränteeffekten till följd av detta gör att ramen enligt regeringensredovisade känslighetsantaganden i budgetpropositionen kan minskas med0,och åren därefter med 1,2 respektive 2,2miljarder kronor. Vid utförsäljningstillfället förutsätts utförsäljningen göraspå ett sådant sätt att den netto inbringar de ovan angivna beloppen efter detatt den framtida avkastning som staten eventuellt går miste om i de fall ensådan finns inräknad i budgeten är avräknad.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt till anslaget A 1 Räntor på statsskulden för budgetåret2000 anvisar mindre än vad regeringen föreslagit ellersåledes 81 400 000 000 kr.Stockholm den 3 oktober 1999Mats ()Per ()()()()()()()()()()()()()
mot · GN02Fi903 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi903av , ()Privatisering av ()förra hälft genomfördes på den borgerligaregeringens initiativ en spridning av ägandet i Stadshypotek.Motivet var framför allt att detta bolåneinstituts offentligaprägel bidrog till en lägre finansieringskostnad, vilketsnedvred konkurrensvillkoren på marknaden. Stadshypotekingår nu i Svenska Handelsbanken-koncernen.Parallellt med denna avveckling av ett offentligt engagemang på bolåne-marknaden har emellertid staten byggt upp ett nytt institut med sammainriktning. () startades föratt hantera de statliga bolån som finansierades över statsbudgeten. hade getts möjlighet attlämna fastighetskrediter i konkurrens på den öppna marknaden. Bankkrisenmedförde ett behov av ett statligt kapitaltillskott 1994, och året därpåöverfördes nödlidande och riskfyllda lån till likaledes statsägda VenantiusAB. bedriver utlåning inte bara till flerbostadshus utanockså till småhus och bostadsrätter.Det statliga ägandet ger möjlighet till en bättre rating. Detta skallnormalt medföra en lägre upplåningskostnad och utgör därmed enkonkurrensfördel. har ändå finansieringskostnaden i praktikenblivit högre än för de större privatägda konkurrenterna på den svenskamarknaden, vilket f.n. är fallet. Likväl försöker vinna marknads-andelar med hjälp av lägre priser på utlåningen, vilket resulterar i lövtunnamarginaler. Enligt den senaste halvårsrapporten har resultatet sjunkit till 189miljoner kronor - jämfört med - påen utlåningsvolym av närmare 144 miljarder kronor.Trots den fördel vid finansieringen som följer av det statliga ägandetförmår således inte hävda sig i konkurrensen. Staten bör inte bedrivaen verksamhet som andra kan sköta lika bra eller bättre. bör därförsnarast möjligt privatiseras. Med nuvarande tendens vad beträffarlönsamheten finns det anledning att räkna med att försäljningspriset blirlägre, ju längre man dröjer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skyndsamt privatisera SBAB.Stockholm den 4 oktober 1999Lars ()
mot · GN02Fö202 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö202av Agestav, ()Höjd dagersättning för totalförsvarspliktigaI takt med att den allmänna värnplikten successivt haravskaffats bör dagersättningen höjas. Vi vill ha de mestlämpade och de mest motiverade till att försvara vårt land.Ersättningen är för de unga män och kvinnorsom offrar sin dyrbara tid för att göra en samhällsinsats. Ersättningen har intehöjts sedan 1992.Riksdagen har tidigare beslutat om dagersättningens storlek men har sedannågra år tillbaka delegerat beslutet till regeringen. Enligt min mening börriksdagen återta beslutet från regeringen.Dagersättningen bör höjas till och finansieras inom ramen för total-försvarsanslagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återta beslutet om totalförsvarspliktigas dag-ersättning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en höjning av dagersättningen till 150 kr.Stockholm den 27 september 1999Amanda Agestav (kd)
mot · GN02Fö204 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö204av , ()Totalförsvarets budget för år 2000Fredsfrämjandetruppinsatser (A 2)säkerhet kan bara ses i ett europeiskt och globaltsammanhang. Det är därför naturligt att deltar medtotalförsvarsresurser i internationella fredsbevarande ochfredsfrämjande insatser. Det är angeläget att sådana insatserkan göras på ett stadium, där väpnade konflikter kan före-byggas.FN:s fredsförebyggande insats Unpredep i republiken är dethittills mest lyckade exemplet på en sådan insats. veto mot en för-längning av Unpredep:s mandat när konflikten i Kosovo ställts på sin spets ärett oacceptabelt sätt att förhindra FN från att uppfylla sin uppgift enligt ande och bokstav att främja fred och säkerhet.I Kosovo hade det varit naturligt att FN tagit sitt ansvar i enlighet med detvå resolutionerna från säkerhetsrådet , där den serbiskaaggressionen bedömdes som mycket allvarlig mot bakgrund av 7 kap. i . I stället omintetgjordes denna FN-insats genom att ochKina, de två icke-demokratiska permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet,av rena maktintressen hotade lägga in sitt veto. skulle ha gjortdetsamma, om inte främst hade lyckats förmå den indonesiska regimenatt acceptera en FN-insats i Östtimor.Beslut och verkställighet av den svenska insatsen i Kfor-styrkan kom attfördröjas på ett fullständigt oacceptabelt sätt. Detta får inte ske igen. Trotsattriksdagen uttalat att anslaget A 2 varit begränsat och attregeringen vid behov borde återkomma till , om det skulle föreliggabehov av större insatser, så skedde detta inte. I stället beslutade regeringenatt ta hem sin redan tidigare budgetbantade kontingent i Sfor-styrkan iBosnien. Detta sker trots att behoven i Bosnien består för överskådlig tid.Av detta skäl bör besluta om ett större anslag vad gäller A 2Fredsfrämjande truppinsats. bör omfördelas från anslagA 1 till anslag A 2. Detta kan finansieras genom att uttaget av värnpliktigaför grundutbildning minskas och att försöksverksamheten med korttidsut-bildning avbryts. Detta bör ge regeringen till känna.FunktionenBefolkningstjänst ochräddningstjänst (B 3)I likhet med föregående år föreslås att begränsabemyndigandet för anslag B 3 Funktionen Befolkningsskyddoch räddningstjänst till sammanlagt 250 miljoner kronor.Produktionen av skyddsrum bör begränsas och inriktas motområden där riskerna bedöms som störst.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en omfördelning i utgiftsområde 6 avsammanlagt från anslaget A 1 Förbandsverksam-het och beredskap m.m. till anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att begränsa bemyndigandet för utgiftsområde 6anslaget B 3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst tillhögst 250 miljoner kronor.Stockholm den 4 oktober 1999Runar ()()