ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Bo213 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo213av Vallius, ()Kommunernas investeringar i vatten- och avloppsnätetFlera olika undersökningar påvisar tydligt att det finns ettstort behov av att underhålla, förnya och förbättra dekommunala va-näten. På goda grunder kan man anta att densamhällsekonomiska krisen , med åtföljandekrav på besparingar och nedskärningar i kommunsektorn,ytterligare har förvärrat situationen.Indikationer från flera kommuner i , andra kommuner såvälsom branschorganisationer tyder på att nuvarande investeringstakt i va-nätetgör att det tar uppemot innan det skett en fullständig förnyelse av va-näten. Det säger sig självt att detta ger upphov till brister och problem i va-näten.Omkring 25 procent eller mera av det renade dricksvattnet läcker ut innandet når fram till abonnenterna, som icke önskvärda vätskor ochämnen läcker in i vattenledningarna. Enligt en enkät som redovisades i enforskningsrapport från ansåg upp emot avkonsumenterna att dricksvattnet inte var tillfredsställande. En annan enkätvisade att var tionde konsument oroades över att vattnet kunde vara hälso-farligt.På avloppssidan är situationen snarare sämre. Många bedömer att 50procent eller mera av det avlopp som når avloppsreningsverken är tillskott avvatten och ämnen på vägen från konsumenterna till reningsverket. Inte minstav miljöskäl är dessa förhållanden djupt otillfredsställande. Friskt och rentvatten är vårt allra viktigaste livsmedel, och konsumenterna måste kunna litapå att det håller god kvalitet. Bristerna i avloppsnäten gör att reningsverkenbelastas med stora avloppsmängder som det finns betydande riskeratt miljön belastas helt i onödan.Stat och kommun har ett gemensamt intresse ur såväl folkhälso- sommiljöperspektiv att avloppsnäten underhålls, förnyas och förbättras på etttillfredsställande sätt. Åtgärder i va-näten är dessutom ett utmärkt projekt ursysselsättningssynpunkt. Mot denna bakgrund bör behoven av åtgärder i va-näten klarläggas, med syfte att staten inför en kommande lågkonjunktursnabbt skall kunna stimulera kommunerna till ökade investeringar i va-näten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att kartlägga kommunernas investe-ringar i va-nätet.Stockholm den 29 september 1999Paavo Vallius (s)()()()()
mot · GN02Bo214 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo214av , ()Eftergift vid återbetalning av bostadsbidragBakgrund: Reglerna för bostadsbidrag innebär attförsäkringskassan gör en avstämning mot taxerade inkomsterunder bidragsåret och att kvarstående belopp som skallåterbetalas meddelas bidragstagaren ungefär 1 1/efter detatt bidraget betalats ut.När det rör socialbidragstagare är det så att utbetalasocialbidrag kräver att bidragstagaren söker bostadsbidrag.Om det visar sig att ett för högt bostadsbidrag betalats ut är individen åter-betalningsskyldig, ej socialnämnden som krävt detta.En studerande som fått ett arbete under årets sista månader kan också bliskyldig att återbetala bostadsbidrag som han fått under studietiden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att hänsyn skall tas till de särskilda förhållandensom gäller för socialbidragstagare och studerande.Stockholm den 5 oktober 1999Marina ()
mot · GN02Bo215 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo215av , ()BosparandeBostaden är av stor betydelse för människors trygghet ochvälbefinnande. Mot den bakgrunden är det viktigt attenskilda ges möjlighet att välja en bostad som passar denegna livssituationen.För många människor är det en stark trygghet kopplad till ägandet avbostaden. Det ger större frihet att bestämma om bostadens utformning ochinredning och att förutse de egna boendekostnaderna. Ägandet kan ocksåutgöra en ekonomisk trygghet när man går i pension. För de allra flesta är enbostadsaffär den största ekonomiska investeringen i livet. En möjlighet förden enskilde att öka kapitalinsatsen vid bostadsköpet ger mindre beroende avaktuellt och framtida ränteläge, sänker de löpande boendekostnaderna ochskänker därmed också en större trygghet. Moderata samlingspartiet menardärför att möjligheterna att spara till en egen bostad måste vara goda. Enökad kapitalinsats stabiliserar också bostadsmarknaden eftersom den minskarmänniskors beroende av fluktuerande räntesatser och det allmänna konjunk-turläget, och den kan därmed i sig bidra till en stabilisering av det allmännasamhällsekonomiska läget.Ett statligt stöd till bosparande bör införas. Stödet bör utformas så att detunderlättar finansieringen vid förvärv av egen bostad. Ett statligt stöd meddenna inriktning bör utgöra den bästa stimulansen för sparande tillden egna kapitalinsatsen för ett sådant förvärv.Effekterna för bospararen av ett bosparstöd ligger främst i att möjliggöraen totalfinansiering vid bostadsförvärv. Totalfinansieringen består dels i enlånerätt, dels i möjligheterna till rimlig lånefinansiering av framför allt etttopplån till goda villkor. Sparande av en egen kapitalinsats leder till en lägreskuldsättningsgrad, vilket bidrar till lägre ränteutgifter och ökad ekonomiskstabilitet för hushållen efter bostadsförvärvet.I utredningsbetänkandet Bosparande (SOU 1994:121) presenterades ettförslag till hur bosparande kan stimuleras genom en statlig kreditgaranti.Garantin skall enligt förslaget gälla för förvärv av eget hem eller bostadsrättför permanentboende. Den statliga garantin ges formen av fyllnadsborgen tillkreditgivare.Som motprestation måste bospararen regelbundet göra insättningar i någonav de sparformer som sparinstituten marknadsför. Detta innebär att allakreditinstitut kan erbjuda sparformen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ett bosparsystem ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 5 oktober 1999Knut ()()()()()()()()
mot · GN02Bo217 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo217av Lekberg, ()Förbättrade villkor för målsparande inom bostadssektornHushållens finansiella sparande är av stor betydelse såväl för samhälls-ekonomin som för den enskilde. Ett stort, långsiktigt och målinriktatsparande ökar den enskildes ekonomiska trygghet och möjligheter till godekonomisk planering.Hushållens sparande har varit högt i jämförelse med tidi-gare perioder. I takt med att den ekonomiska politiken skapat ökad optimismoch framtidstro sjunker emellertid sparkvoten och hushållens benägenhet attlåna ökar. I denna situation är det lämpligt att stimulera visst långsiktigt ochsärskilt angeläget sparande. Enligt vår mening är bosparandet ett sådantområde där selektiva åtgärder är väl motiverade.Den övervägande delen av bosparandet är långsiktig och målinriktat.Här kan som exempel nämnas ett betydande bosparande till en första bostaddels direkt bland barn och ungdom, dels indirekt hos föräldrar och far- ochmorföräldrar för barns och barnbarns räkning. Andra exempel är detomfattande likaledes målinriktade sparandet hos äldre hushåll som planerarinför sin pensionering och därvid ofta efterfrågar någon form av äldreboende.En stor del av detta sparande organiseras av de bostadskooperativa folk-rörelserna HSB och Riksbyggen.Det är ingen tvekan om att det finns möjligheter att kraftfullt öka det lång-siktiga och målinriktade bosparandet. Potentialen torde vara stor.Även för samhället borde ett ökat bosparande vara angeläget. Särskiltviktigt är det att reducera den höga skuldsättningsgraden, som varittypisk vid förvärv av såväl nyproducerade som befintliga egnahem ochbostadsrätter. Även från sociala utgångspunkter är bostaden ett sparmål somdet borde finnas starka skäl att särskilt stimulera.Det är angeläget att långsiktigt bosparande premieras. Tekniskt kan det skepå flera sätt. En möjlighet är att främja ett fondsparande där den årliga räntanåterinvesteras och där premien utgår i form av reducerad skatt vid det tillfälledå medlen tas ut för att användas för bostadsförvärv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbättrade villkor för målsparande inombostadssektor.Stockholm den 4 oktober 1999Sören Lekberg (s)
mot · GN02Bo218 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo218av , ()Miljömiljonprogram för ett ekologiskt SverigeDen socialdemokratiska regeringen har tydligt markerathållbar utveckling som ett övergripande mål, en utvecklingsom tillfredsställer dagens behov utan att äventyraförutsättningarna för kommande generationer. Utvecklingenska vara socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar.Visionen om ett hållbart samhälle är omfattande och berör alla samhälletssektorer. För att nå målet krävs att hållbarhet genomsyrar all verksamhet ochalla beslut. Inte minst gäller detta miljöanpassning av byggnader, transporteroch annan infrastruktur. Samhällsplaneringen måste vidgas så att ekologiska,ekonomiska och sociala aspekter samordnas med bebyggelseplanering ochhushållning med naturresurser. Bygg- och bostadssektorn är viktig i denekologiska omställningen. Där finns påtagligt stora möjligheter att minskaresursförbrukningen och miljöbelastningen.Omställningen till det ekologiska samhället kommer också att öka intressetför småskaliga lösningar och idéer. Omsorgen om lokalsamhället, parallelltmed en fördjupad demokrati, driver på omställningsprocessen.Riksdagen beslutade om 15 nationella miljökvalitetsmål som skavägleda omställningsarbetet. skall dessa 15 miljömål omsättas i prak-tiken. skall varje mål brytas ner i delmål, en process som involverarmyndigheter såväl lokalt, regionalt som nationellt.Detta är bra men går vi vidare. Omställningen kräver samverkandeprocesser mellan samhället och näringslivet, mellan kommuner och byggpro-ducenter, mellan livsmedelsbranschen och konsumenterna, mellan äldre ochyngre.Det skapar möjligheter för en ny och fördjupad demokratiprocess.Denna stora omställning kräver en folklig förankring. Ett sätt kan vara attstarta ett ekologiskt kunskapslyft i samtliga kommuner för att garantera enfortsättning på Agenda 21.Det ekologiska tänkandet måste få kraftigt genomslag i bostäderna och iboendemiljön.Det finns många både äldre och nya bostadsområden som är torftiga ochhar stora brister när det gäller såväl fysisk som social miljö. Mångamiljonprogramsområden byggda måste byggasom. Detta handlar om lika stora satsningar som nybyggnationen krävde.Detta projekt kommer att ge nya kunskaper och erfarenheter och dessutomjobb inom byggnation, ekoteknik, energi och tillverkning.All samhällsplanering kräver långsiktighet. Bostadsbyggandet/ombyggnadbör inte vara utlämnat åt marknadens konjunktursvägningar utan bör iställetfölja behovsutvecklingen hos olika samhällsgrupper.För kommande generationer blir det ekologiskt uthålliga samhället enförutsättning för människors vardagsliv. har vi chansen att lägga grundentill en ny livsstil.De ekologiskt satsade statliga medlen bör även inriktas på ett ekologiskthållbart samhällsbyggande där människors olika behov i alla livets skeendensätts i centrum.Det är dags att bygga Kvarteret Framtiden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekologisk omställning och långsiktig planeringav byggandet.Stockholm den 29 september 1999Inger ()()()()()()Elisebeht ()()()()()()()()
mot · GN02Bo219 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo219av , Elisebeht (s)Hissar i flerbostadshusSveriges befolkning blir äldre, dessutom ökar hela tidenandelen äldre. Många äldre som bor i egna villor önskar säljaoch flytta in i flerbostadshus vilket oftast är liktydigt medflervåningshus. En förutsättning för de äldre att ta steget äratt det finns tillgång till hiss dit de flyttar. Det finns mångaexempel på att fastigheter som trots att de är relativt sentbyggda saknar hiss.Det stora antalet lägenheter som finns inom allmännyttan är inga undantag.Även om viljan till hissinstallationer finns saknas ekonomiska resurser imånga av de allmännyttiga bolagen. Utflyttningskommunerna har somexempel inte sällan även ett allmännyttigt bostadsbolag som dras med ekono-miska bekymmer inte minst pga av kostnader för tomma lägenheter, rivningav delar av beståndet osv.Motsatsen är inflyttningskommuner som har behov av att villor omsättsfrån den äldre generationen till den yngre. De äldre är inte benägna att säljasin villa även om det skulle kännas skönt att bo mer bekvämt i ett fler-bostadshus. Skälet är ofta avsaknaden av hiss.Då de äldre ökar kraftigt i antal kommer kommunerna att behöva vidta enrad åtgärder för att så kostnadseffektivt som möjligt ge det stöd och denservice de äldre kommer att efterfråga.En långsiktig strategi för att underlätta för de äldre att bo kvar idet egna hemmet behöver utarbetas inte minst för att undvika ett ökat behovav den dyrare institutionsvården.En förutsättning för många kommuner att kunna förverkliga en sådanstrategi är att fastigheter kompletteras med hiss. Regeringen bör se övermöjligheterna att åstadkomma ett ökat stöd för ombyggnad och anpassningav flerbostadshus så att de blir möjliga för äldre att bo i.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av hissar i flerbostadshus.Stockholm den 30 september 1999Elisebeht ()()()()()
mot · GN02Bo220 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo220av Furustrand, ()Bostadsbidrag och barns förmögenhetNär det gäller att beräkna storleken på bostadsbidraget skall,enligt lagen om bostadsbidrag, tillägg göras för denbidragsgrundande inkomsten av familjenssammanlagda förmögenhet som överstiger 100 000 kronor.Barn kan av olika skäl ha fått pengar utbetalda och därmed ha enförmögenhet. Det kan vara försäkringspengar som de fått därför att en avföräldrarna avlidit eller det kan bero på att de har en sjukdom eller drabbatsav ett olycksfall. Detta kan innebära att bostadsbidraget sänks avsevärt ombarn får en försäkringssumma utbetald. För en ensamstående förälder kandetta vara omöjligt att klara och det blir då nödvändigt att ta av barnetskapital för att kunna betala hyran. Om det är pengar barnet fått på grund avatt en förälder avlidit, är det tänkt att de skall kompensera den bortfallnainkomsten/försörjningen från den föräldern och det känns inte fel att barnetbidrar till omkostnader. Men om barnet fått kapitalet på grund av ett handi-kapp eller skada eller på grund av sjukdom, är pengarna ämnade till att ge enlämplig utbildning och en kompensation för vad handikappet/sjukdomenorsakar. I dessa fall anser vi att det är fel att ta av barnets kapital för attklaraboendet för familjen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det olämpliga i att barns förmögenhet vid be-handling av bostadsbidrag ingår i familjens sammanlagda förmögen-het.Stockholm den 5 oktober 1999Reynoldh Furustrand (s)()()Elisebeht ()()
mot · GN02Bo221 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo221av , ()OmarronderingUngefär hälften av alla ägoskiften i finns i Dalarna.Jorden och skogsmarken har en för unik ägo- ochägarsplittring, ofta i kombination med en högsamägarfrekvens. Av skogsmarken i är enligtlänsstyrelsens uppfattning 400 000 ha svårt ägosplittrat ochytterligare 200 000 ha är något mindre ägosplittrat. De mestangelägna omarronderingsområdena finns i ,, och kommuner omfattandesammanlagt ca 150 000 ha. harmed statligt stöd i olika former 400 000 ha arronderats.Det statliga stödet fasas nu ut och med en förrättningskostnad på 1 500kr/ha bedömer vi att kostnaden blir för hög för den enskilde markägaren, ochden eftersträvansvärda omarronderingen uteblir. Man kan med fog hävda attvinsten för samhället är väl så stor som vinsten för markägarna. Enligt är den årliga merkostnaden för samhället för dåligarrondering . I de senast igångsatta omarronderingarna hardet varit möjligt att tillgodräkna sig EU-medel. Detta är inte möjligt utannationell finansiering.Under många år var omarronderingen kontroversiell och förorsakademycket djupa konflikter, men genom att myndigheterna, och då främst läns-styrelsen, tagit större hänsyn till markägarnas krav har opinionenvänt. anser allt fler att det är riktigt att förbättra arronderingen.För att kunna fortsätta omarronderingsarbetet i är det ange-läget att det statliga bidraget för yttre rationalisering får användas ocksåtillnya omarronderingsprojekt. Detta innebär också en möjlighet att få del avEU:s strukturfondsmedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förutsättningarna för fortsatt omarrondering iDalarna.Stockholm den 5 oktober 1999Barbro ()Per ()()
mot · GN02Bo224 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo224av , ()SeniorboendeRätten att åldras i trygghetoch med bibehålletoberoendeEtt av målen för den nationella äldrepolitiken är att äldreskall kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende.För seniorer är det av mycket stor betydelse att bostaden är så utformad attett kvarboende är möjligt upp i hög ålder. Varken i villor eller i flerfamiljs-hus är detta alltid fallet. Avsaknaden av hiss i huset, trappsteg, trånga dörr-öppningar eller en brist på allmänna kommunikationer kan göra det omöjligtatt bo kvar för den som fått ett funktionshinder och försvåra den enskildesmöjligheter att klara sin vardag.Inom en tioårsperiod kommer antalet seniorer (65-plus) att öka med flerahundra tusen. Det är därför av största vikt både för individen och för sam-hället att alternativa boendeformer för den åldrande befolkningen planeras,som dels medverkar till att öka livskvaliteten för individen, dels kanuppskjuta behovet av samhällsservice.Det finns seniorbostäder av olika slag, med och utan service,och till olika kostnader för den enskilde.HSB är ett av de bostadsföretag som satsat på seniorbostäder. En nyligengenomförd utvärdering visar att de boende överlag är mycket nöjda med sittboende, man känner trygghet och gemenskap genom den samhörighet somskapats människor emellan. Det har blivit naturligt att bry sig om varandraoch genom de tjänster och gentjänster som utväxlas har behovet av dekommunala insatserna kunnat skjutas på framtiden.Frågan om seniorboende har en sådan dignitet, inte minst på grund av denväntade ökningen av antalet seniorer och samhällets minskade ekonomiskaoch personella resurser, att det borde inrymmas i den nationella äldre-politiken och tas upp till en bred debatt i samhället. Olika modeller förseniorboende bör tas fram och prövas i samverkan mellan de berördaparterna, seniorerna, den gerontologiska forskningen, byggforskningen ochKommun- och Landstingsförbunden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om seniorboende.Stockholm den 1 oktober 1999Siw ()()()()()()()()
mot · GN02Bo225 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo225av Kollmats, ()StudentbostäderTill följd av beslut att ökaantalet utbildningsplatser inom högskolan med 30 000 underåren 1997-1999 beslutade den 5 december 1996att ett tillfälligt investeringsbidrag för att stimulerabyggandet av studentbostäder skulle införas. Bidrag skullelämnas av ett fastställt bidragsunderlag, maximalt25 per studentrum i projekt som påbörjades undertiden 1999.Den 1 juli 1998 utvidgades stödet att gälla även bostäder för ungdomar iallmänhet, mot bakgrund av bristen på lämpliga ungdomsbostäder i mångakommuner.I budetgetpropositionen föreslogs att stödet skulle avvecklas ochatt ansökningar som kommit in till länsstyrelserna efter den 1 oktober 1998inte skall få del av bidraget. Motivet för avvecklingen angavs bl.a. vara attintresset för bidraget bedömdes vara lågt. Denna bedömning gjordes utifrånlämnade bidragsbeslut . På grund av att bidragsreglernamedgav att ansökan om stöd inte behövde inlämnas innan projektetpåbörjades blev denna bedömning felaktig (behovet bedömdes lägre än detvar i verkligheten). Enbart i t.ex. kom tre projekt att hamnautanför statistiken och utan det investeringsbidrag de räknat med vidprojektstarten.En följd av att investeringsbidraget avvecklades har blivit attboendekostnaderna i nya studentbostäder blivit ännu högre och att ännu färrestudentbostäder har påbörjats.De utvidgade möjligheterna till stöd för ungdomsbostäder fick inte någonchans alls, då bidragsreglerna för dessa projekt endast gällde under 3,5månader.Efterfrågan på lämpliga bostäder för ungdomar i allmänhet och studenter isynnerhet är fortfarande stor i många kommuner, särskilt på universitets- ochhögskoleorter. I den mån det sker någon nyproduktion av mindre lägenheterupplevs hyrorna i dessa bostäder av flertalet studenter som för höga. Att i ettsådant läge ytterligare försämra villkoren för nämnda grupper synes myckettveksamt.Med hänsyn till förslaget i budgetpropositionen om utökning av antaletstudieplatser vid högskolorna med 40 000 och medvetskap om boendesituationen på många studieorter är det anmärkningsvärtatt inte denna fråga har uppmärksammats.Bra bostadsförhållanden för studenterna är viktigt, då detta positivt med-verkar till bättre studieresultat och mindre bortfall av studenter vid början avoch under utbildningen.Det är angeläget att frågan om investeringsstöd för studentlägenheter fåren långsiktig lösning och utreds med det snaraste.Förutom ekonomiskt stöd till byggande av studentlägenheter borde detvara möjligt att sänka standardkraven i studentlägenheter och göra vissalättnader i förhållande till nuvarande regler.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om behovet av stöd till byggande av student-lägenheter och lättnad vad gäller reglerna för lägenhetsstandard.Stockholm den 5 oktober 1999Lennart Kollmats (fp)
mot · GN02Bo227 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo227av , ()Ett allmänt bosparande"Det ligger i hela intresse att medborgarna bor bra.Förutsättningar måste skapas för de enskilda hushållen att nåmålet. Ett bra och tryggt boende.Bostadsfinansieringssystemet måste därför för individensoch samhällets skull ges en positiv utformning så atthushållens sparande ökar och önskade boinvesteringar kangenomföras..."Så inleddes förslaget till "Allmänt bosparande" som Bofrämjandetpresenterat. Bofrämjandets förslag innebär att staten genom en bosparpremiefrämjar ett individuellt bosparande. Hushållen uppmuntras att bygga upp enkapitalinsats som ger rätt till ett bosparlån till lägre ränta änrådande marknadsränta.Bosparpremien är en begränsad och temporär statsfinansiell satsning, somöver tiden inte blir någon belastning alls för statsfinanserna. Det sparadebeloppet omvandlas till investeringar i boendet.Ett allmänt bosparande kräver lagar och föreskrifter. Det behövs ramar förverksamheten som garanterar rättssäkerhet och långsiktig stabilitet i systemoch målsättning. I första hand behövs:- En lag om allmänt bosparande, som bland annat reglerar kraven förpremiers utbetalning och kraven på de institut som inrättar bokassor.- Föreskrifter för bosparkassor, regler för sparmedlens förvaltning ochpremiers utbetalning.Vi finner det angeläget att vi i i likhet med andraländer inför en form av bosparande, till gagn för hushållensmöjligheter att få ett bra boende. En utredning bör tillsättasför att se över hur man på bästa sätt skall införa detta iSverige samt vilka lagändringar som behövs för att dettaskall vara möjligt. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett införande av ett allmänt bosparande.Stockholm den 5 oktober 1999Rigmor ()