mot · GN02Sk327 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk327av , ()Skattepolitiken1 SammanfattningDet är glädjande att regeringen inser vikten av att fårett lägre skattetryck. Vad värre är lyckas man inte identifierade mest skadliga skatterna och sänka dessa först. Det ärvidare allvarligt att samma regering inte kan stå för sänktskatt på arbetet utan envisas med att kalla det enkompensation för pensionsavgiften. Det nyapensionssystemet är tillsammans med den skattereform somFolkpartiet och Socialdemokraterna genomförde i början av90-talet två av de viktigaste strukturreformerna på senare år.Tillsammans bidrar dessa till att vrida mot enlångsiktigt hållbar tillväxtbana. Därför är det principiellt felatt koppla egenavgiften i pensionen till skattefrågan.Trots att den svenska konjunkturen för tillfället är gynnsam bestårstrukturproblemen på bland annat skatteområdet. Dagens svenska skatterförhindrar en långsiktigt hållbar tillväxt som eftersträvar. Det gårinte att förnöjsamt titta på dagens tillväxtprognoser. Bortom nästamillennieskifte riskerar nya problem att hopa sig på allvar. Skattesystemetsuppgift är inte endast att bidra till en fördelning av samhällets resurser utandet skall även bidra till ekonomisk tillväxt. misslyckas allvarligtmed båda dessa syften. Trots världens högst skatter på arbete - vilket pressartillbaka jobbtillväxten - så har vi ändå inte världens bästa offentligavälfärdssystem. Skatterna är dessutom utformade så att det inte lönar sigtillräckligt bra med utbildning och arbete. Sparande och investeringarmotverkas av skatternas struktur.Skattepolitiken måste därför läggas om och inriktas på att skapaförutsättningar för ett växande och dynamiskt näringsliv. Bara så kanskattebaserna växa. Eller enklare uttryckt: "behöver inte högreskatter utan fler skattebetalare. "I denna motion föreslår vi en långsiktig strategi för skattepolitiken. Vipresenterar en plan för sänkta skatter som till en början spänner över fyra år.Redan år 2000 bör skatterna sänkas med 16 miljarder utöver regeringensförslag. I vårt förslag är sänkningarna koncentrerade på att skapa förutsätt-ningar för ekonomisk tillväxt och fler jobb i näringslivet. Inkomstskatternasänks, med tyngdpunkten lagd på de lägsta inkomstskikten, och skattere-formens principer återupprättas. Marginaleffekternas negativa inverkan påsamhällsekonomin tas på allvar genom att dessa sänks för många människoroch för strategiska grupper på arbetsmarknaden.2 (S)kattepolitik utan målUnder det förra pågick något som betecknades somskattesamtal. Av dessa framgick tydligt att regeringen saknaren egen skattestrategi. gick till skattesamtalenmed goda förhoppningar om att det äntligen skulle finnas eninsikt i den socialdemokratiska regeringen att skatter, tillväxtoch jobb har ett samband. Socialdemokraterna orkade trotsallt med en stark skattereform sedan.Samtalen förflöt och hann avslutas utan att regeringen angavnågon som helst ambition om vad skattesamtalen skulle ledafram till. Det visade sig mycket riktigt vara en avregeringens långbänkar i form av otaliga samtalsgrupper.Sammankomsterna präglades av att sex partier angav sin synpå ett antal olika områden och Socialdemokraterna teg.Socialdemokraterna presenterade för sedan en egenrapport om framtidens skatter. I denna görs en del godaanalyser över hur den globaliserade ekonomin gör fleraskattebaser hala som såpa. Men slutsatserna är att Sverigeskall fortsätta att fritt halka omkring. Istället för att faktisktförsöka värna skattebaserna i vårt land. Det framgår av dettadokument hur svårt Socialdemokraterna har att inse att detkrävs företagare för att det skall finnas företag. Det rör siginte om hönan eller ägget. Tyvärr slår detta tänkandeigenom i regeringens politik.Det är självklart bra att regeringen nu äntligen kan tänka sig att sänkaskatter. Tyvärr görs stora felprioriteringar och dessutom är det allvarligt attretoriken kring arbetsbeskattningen går ut på att pensionsavgifterna är någotnegativt som skall kompenseras. Det är fel utgångspunkt. Pensionsreformenär vid sidan av skattereformen (den ) årtiondets storaframgångar för det politiska systemet. Sannolikt skulle dagens godakonjunkturläge inte vara lika gott om dessa två stora reformer integenomförts.Regeringens förslag om skattesänkning skall ses i ljuset av att skatternaunder förra mandatperioden höjdes med , ihuvudsak på arbete och sparande. Skattepolitiken präglades av planlösahöjningar och sänkningar av olika skatter. Arbetsgivaravgiften, olikaenergiskatter, statsskatten, fastighetsskatten, tobaksskatten, dubbelskatten påaktier etc etc har höjts och därefter delvis sänkts, ibland bara för vissa, t exhar börsmiljardärer fått kraftigt reducerad förmögenhetsskatt, medan mångavanliga villaägare betalar denna skatt för "de rika". Speciallösningar medsänkt marginalskatt för viss utländsk arbetskraft har diskuterats länge och ettfärdigt förslag skall snart ligga på bord. Förra årets principlösaskattepolitik med tillyxade undantag och tillfälliga regler fortsätter.Folkpartiet anser att det krävs en nationell långsiktig strategi för skatte-politiken. Den ska inriktas på att åstadkomma ett robust och internationelltkonkurrenskraftigt skattesystem. Med vår skattepolitik skapas goda ochstabila förutsättningar för ekonomisk tillväxt, för minskat bidragsberoendeoch möjligheter för fler att leva på sin lön. Regeringens förslag går inteentydigt i denna riktning.3 FolkpartietsinkomstskattereformMålet skall vara att öka förutsättningarna för nya jobb, ökatillväxten och minska bidragsberoendet. Reformen föreslåsfinansierad genom besparingar och ekonomisk tillväxt. Enviktig princip är att de delar som betyder mest för tillväxtenskall genomföras först och finansieras genom besparingar.Takten i genomförandet av övriga delar blir beroende avstatsfinansernas utveckling.Den nya skattreformen ska för individbeskattningen, det som vi ser på våregen deklaration, framförallt innehålla följande inslag: Sänkta inkomstskattergenom införande av en skattereduktion, höjt barnstöd, återinförande avprincipen 30/50, slopad värnskatt, slopad dubbelbeskattning och slopadförmögenhetsskatt.Folkpartiet vill fullfölja skattereformen och står fast vid principen om"hälften kvar". Vi motsätter oss följaktligen regeringens extra värnskatt.Den s k brytpunkten för statlig skatt bör höjas i två steg, först återställatillden nivå det var tänkt så att betalar statlig skatt, därefterytterligare ett steg till inkomst på 7,5 basbelopp, så att den statliga skatteninträder då de obligatoriska försäkringsavgifterna upphör.En sådan rejäl skattereform kan genonföras ochblir beroende av de utgiftsbegränsningar som kan göras och av denekonomiska tillväxten. Den bör med det ytterligare barnstöd som Folkpartietvill genomföra via skattesystemet omfatta ca . De ca 50miljarder kronor som reformen gäller exklusive barnstödet bör användas förtre rejäla åtgärder mot marginalskatterna:Brytpunkten bör höjas upp till gränsen för egenavgifterna för att undvikaatt, som sker, personer som betalar både statlig skatt och egenavgifterfår marginaleffekter om ca 55 procent.Den s.k. LO-puckeln bör avskaffas. I inkomstlägen mellan ca 150 000 och200 finns en marginaleffekt genom att grundavdraget avtrappas.Denna avtrappning bör avskaffas vilket leder till en marginalskattesänkningför främst vissa LO-grupper.Vidare bör den s.k. värnskatten avskaffas. Den är ett brott motskattereformen. Vår förändring sänker marginalskatten med 5 procentenheteri de aktuella inkomstskikten.Vårt mål är att återgå till skattereformens princip "30/50". Ett problem idet perspektivet är att kommunalskatterna nu i genomsnitt ligger klart över30 %. För att möjliggöra att den nivån sänks förordar vi att staten övertarvissa kommunala utgifter, bland annat halva kostnaden för socialbidragen.Ett första steg i en sådan ändrad kostnadsfördelning bör tas inomreformperioden.För att garantera att alla får del av en skattesänkning bör en skatte-reduktion, lika för alla, införas. Om knappt hälften av skattesänknings-utrymmet används för detta blir det fråga om en skattereduktion om drygt3 för varje skattebetalare.Fullt genomförd har skattereformen denna omfattning:Tabell 2. Vår skattereformMiljarder kronor, avrundade cirkabeloppTabell 1: (Höjd brytpunkt 11 )Skattesänkningen blir följande för några olika inkomstlägen:Tabell 3. InkomstskattesänkningProcent av inkomstenTabell 2: (Inkomst Skattesänkning, procent )Anm: exkl kommunalskattesäkningarEtt första steg bör tas . Istället för regeringens förslagvill vi att ett första steg i skattereduktionen genomförs, omnärmare per skattebetalare. Vidare tas ett förstasteg mot att höja brytpunkten som den s.k.värnskatten avskaffas. Därmed sänks skatten med ca 4miljarder kronor mer än i regeringens förslag. De tyngstvägande inslagen är höjningen av brytpunkten om ca 9miljarder kronor och skattereduktionen om ca 7 miljarder.Med detta förslag sänks marginalskatterna i ett första stegsamtidigt som alla får del av skattesänkningen.När det gäller förbättringarna inom bolagsbeskattningen är de marginellaförbättringarna välkomna. Det bidrar något till att öka den egna kapital-iseringen men det leder sannolikt till mindre externt riskkapital i det kortareperspektivet då mer av företagsvinsterna låses in i de egna bolagen.På energiområdet är det acceptabelt att höja dieselskatten. Menregeringen misslyckas med att göra det som brukar kallas skatteväxling. benämner något med ordet växling betyder inte att det i praktiken är det.Med politik sker det en betydande skatteväxling som stärkersvensk transportnäring.4 Det måste löna sig att tariskerDet är av arbetskraften i som äregenföretagare. Det är den lägsta siffran i hela OECD-området. Av småföretagen är det dessutom bara 10 procentsom expanderar i den meningen att de nyanställer. Vi menaratt detta är en funktion av en politik som gör livet surare ännödvändigt för företagare i vårt land. Vi menar attskattereglernas utformning är av central betydelse för attklimatet för nya företag ska skapas och mindre företag viljaväxa.4.1 SänktaarbetsgivaravgifterOrimliga skatteregler hindrar framväxten avhundratusentals nya jobb. Skatter som bromsar tillkomstenav nya jobb måste sänkas. Det är en central del i en politiksom syftar till en snabb uppgång i sysselsättningen. Sverigehar den industrialiserade världens högsta skatteuttag påarbete. I EU är det genomsnittliga skatteuttaget på arbete . I är motsvarande siffra 56 procent.Vidare utgörs mellan av kostnaderna fören tjänst av skatter och sociala avgifter. Skattesystemetlägger alltså en stor del av sin tyngd på den sektor därpotentialen för fler nya jobb bedöms vara som störst - denprivata tjänstesektorn. Hög skatt på arbete leder till mindrearbete och färre jobb precis som hög skatt på alkohol ochtobak leder till lägre konsumtion.Det måste därför bli billigare att anställa. Eftersom vi bedömer att denstörsta potentialen för nyföretagande och jobb finns i den privata tjänste-sektorn anser vi att hela sänkningen bör riktas mot denna del av ekonomin.Vårt förslag innebär att arbetsgivaravgifterna i tjänstsektorn kan sänkas frånca till redan under 2000.Denna åtgärd sänker skatten på arbete. Det blir avsevärt mera gynnsamtför företagare att anställa. I en undersökning från Företagarnas riks-organisation svarar av 600 tillfrågade småföretagare att sänktaarbetsgivaravgifter är den enskilt viktigaste åtgärden för att underlättanyanställningar. Internationella studier visar att sänkt skatt på arbete ledertillökad sysselsättning. Det är inte troligt att sänkta arbetsgivaravgifter äts uppav höjda löner när arbetsmarknaden försämras. Erfarenheten visar nämligenatt löneökningstakten påverkas av förändringar i arbetsmarknadsläget. Ävenom sänkta arbetsgivaravgifter leder till en viss uppgång i lönenivånhinner andra jobbskapande åtgärder att komma in och påverkasituationen positivt. Sänkta arbetsgivaravgifter är därför ett effektivt medelom man snabbt vill påverka arbetsmarknaden. Det är viktigt att få snabbeffekt. Det är klart att ju längre arbetslösheten tillåts vara hög desto svårareär det att få ner den.4.2 Minskad skatt påhushållstjänsterProblemen med de höga skatterna på arbete är särskilt storanär det gäller jobben i den hushållsnära tjänstesektorn.Inkomstskatter, sociala avgifter och i vissa fall momsdriver upp priserna till nivåer som få människor är bereddaatt betala med redan beskattade medel. Riksrevisionsverkethar uppskattat att 200 000 300 000 hushåll köper svartatjänster. betalas i svartersättning för arbete som utförs med koppling till hemmen. (RSV Rapport 1996:5). Att så många är beredda tilllagöverträdelser måste tolkas som att skatterna upplevs somorimligt höga. Alltför få är beredda att betala förett jobb som någon är villig att utföra för 150 kronor.Debatten om s k hushållstjänster har i det politiska samtalet blockerats avdjupt rotade föreställningar om att det är "fult" att betala någon för attstäda,putsa fönster etc i det egna hemmet. Socialdemokraterna har valt att tiga ihjälfrågan, trots att den vid det här laget är ordentligt utredd och genomlyst.Förutom att det skulle vara "fult" att betala för tjänster i hemmet brukarSocialdemokraterna avfärda frågan med att "det ger inte så många jobb". Fååtgärder torde emellertid vara så väl teoretiskt och empiriskt belagda somjust skattelättnader för hushållsnära tjänster.Folkpartiet har tillsammans med och Moderaternaföreslagit en enkel och obyråkratisk modell för skattelättnader förhushållstjänster. Den innebär att det vita priset på hushållstjänster kanhalveras direkt vid betalningen. Vi föreslår att en skattereduktionmotsvarande införs för privatpersoners betalning avarbetskostnaden för hushålls:tjänster som utförs i det egna hemmet, upp till25 och hushåll. Förutom att priset behöver sänkas för attefterfrågan skall ta fart behöver det bli enklare att bjuda ut tjänsterna, varesig man gör det i företagsform eller som privatperson. Sommarlovsledigaungdomar ska t ex inte behöva registrera firma för att klippa grannarnasgräsmattor mot vit ersättning. Vi föreslår därför också förenklingar itransaktionerna mellan privatpersoner.Förslaget bygger på ett par enkla iakttagelser av verkligheten.För det första finns det en stor efterfrågan på hushålls-tjänster.Tjänsteutredningen 1994:43 fann att av hushållen varintresserade av hjälp ibland och av hushållen var mycket intresserade avatt regelbundet anlita hjälp totalt nästan vart fjärde hushåll i Sverige.För det andra finns ett stort potentiellt utbud av arbetskraft. Med ett så stortantal människor utan arbete är det självklart att utbudet av arbetskraft ärstort. Att en betydande del dessutom kan tänka sig att arbeta med den typ avtjänsteproduktion det här är fråga om bekräftas av flera undersökningar.Enligt är totalt av de arbetslösa villiga attarbeta med denna typ av tjänster. Det skulle betyda 100 000 150 000personer.Våra förslag till skattesänkningar förbättrar förutsättningarna för den vitamarknaden för hushållstjänster. Det övergripande målet är att öka antaletjobb. Det är naturligtvis svårt att ange exakt hur många nya jobb som skullekunna tillkomma. Det är dock enligt de flesta ekonomer uppenbart att härfinns en mycket stor potential för fler vita jobb i tjänstesektorn.Vårt förslag syftar dessutomtill att:Göra svarta jobb vita: Det är djupt olyckligt att orimligaskatteregler pressar människor till svart arbete. För mångaunga riskerar den första kontakten med arbetsmarknaden attvara svartjobb. Genom vårt förslag till skattereduktion får desom arbetar svart möjlighet att inordna sig i ett legaltsystem och som alla andra ta del av förmånerna isocialförsäkringssystemen: sjukförsäkring, pension m.m.Öka valfriheten för hushållen: Med ett ökat utbud av servicetjänster ökarockså valfriheten. Människor får större möjlighet att välja mellan att arbetamycket och köpa tjänster till hemmet, eller att arbeta mindre och i ställetgöra hemarbetet själva. Med fler privata serviceföretag ökar ocksåmöjligheten för den kommunalt finansierade att erbjuda störrevalfrihet.Öka jämställdheten: Jämställdheten har visserligen gjort framsteg underde , men är det kvinnorna som har huvud-ansvaret för hemmet och barnen - och som utför merparten av det oavlönadehemarbetet. "Pigdebatten" speglar en djupt föraktfull syn på det arbete somfortfarande mest utförs av kvinnor. Traditionellt manligt arbete i ett hushåll,som reparationer och underhåll, är enligt detta synsätt "riktiga och hederligajobb", som t ex att lägga eller slipa ett golv. Det traditionellt kvinnligaarbetet att tvätta samma golv skulle det däremot vara "fult" att ens sättaprislapp på!Öka effektiviteten i ekonomin: Individens fria val mellan fritid, oavlönathemarbete och beskattat marknadsarbete snedvrids av de stora skattekilarnapå tjänsteproduktion. Genom att minska skattekilarna minskar snedvridning-arna. Människor kommer då i större utsträckning att kunna köpa hushålls-tjänster och använda den frigjorda tiden till ökat förvärvsarbete ellertillbringa den med barnen. Det ökar specialiseringen och därmedeffektiviteten i ekonomin. De som köper tjänsterna kan specialisera sig merpå sitt förvärvsarbete och de som säljer tjänsterna blir specialister på justhushållstjänster. En ökad effektivitet leder till ännu flerarbetstillfälleneftersom köpkraften hos befolkningen efterfrågan på varor och tjänsterökar.4.3 Slopa den dubblaskatten på riskkapitalDubbelskatten på aktier måste slopas. Svårigheter att erhållariskvilligt kapital är en ständig källa till bekymmer förmånga småföretagare. Den enskilt viktigaste åtgärden för attöka tillgången till riskvilligt kapital är att slopadubbelskatten på aktier. Dubbelskatten gör det inte barasvårare för småföretagen att anskaffa riskkapital, den hindrardessutom de små företagen att växa med eget kapital.Skattebelastningen på att växa med eget kapital är högre änatt växa med lånat kapital. Det naturliga för en företagare äratt expandera med eget kapital. Detta motverkas avdubbelskatten.Den lättnad i dubbelbeskattningen, som faktiskt infördes förutdelning och reavinst på aktier i onoterade bolag, har enligt färskaundersökningar endast haft en liten inverkan när det gäller ökadeinvesteringar. Om det har haft en viss inverkan har denna gällt de någotstörre bolagen. De riktigt små företagen har fortfarande svårt att få framriskkapital och därmed svårt att få förutsättningar att växa.När det gäller förbättringarna för företagen genom ökade möjligheter tillperiodisering är dessa självklart bättre än ingenting. Det bidrar sannoliktnågot till att öka den egna kapitaliseringen men det leder sannolikt tillmindre externt riskkapital i det kortare perspektivet då mer avföretagsvinsterna låses in i de egna bolagen.Dubbelskatten på aktier är osund. Först beskattas vinsten i företaget, sedanen gång till hos ägaren. Detta är främst en skatt riktad mot enskilda smärreaktieägare och företagsägare som expanderar. De stora institutionerna ärundantagna medan alla de nästan 5 miljoner individer som äger aktier främstvia aktiefonder drabbas. Man kan inte undgå intrycket att syftet är att hindramänniskor att skaffa sig en liten buffert mot oförutsedda händelser. Densocialistiska synen är att människorna ska vara så starkt beroende av depolitiska beslutens godtycke som möjligt.Dubbelskatten på aktieutdelning bör avskaffas under mandatperioden.Nordiska grannländer som har inte dubbelbeskattning. Att återinföraden var visserligen ett vallöfte i den finländska socialdemokratiskavalrörelsen men var det första som de finländska socialdemokraterna släpptenär det blev dags att bilda regeringen efter valet.Dessutom är det en myt att skatten bara drabbar ett fåtal "rika" personer.Nästan fem miljoner fondsparande svenskar betalar denna straffskatt påriskvilligt kapital.4.4 Rättvisa regler förfåmansbolagenFolkpartiet har länge krävt att skattevillkoren förfåmansbolagen förbättras. De har diskrimineratsjämfört med de börsnoterade företagen. Reglerna upplevs pågoda grunder som orättvisa och snåriga. Redan våren 1997lade den snart legendariska Småföretagsdelegationen framförslag om slopade stoppregler, men ingenting har hänt. Nuaviserar regeringen åter att de s k stoppreglerna i de flestafall ska slopas och ersättas med allmänna regler. Vi ärpositiva till detta, men avvaktar det konkreta förslag som skapresenteras.De så kallade 3:12-reglerna har länge varit ett problem för företagandet iSverige. De är utformade med ett rent löntagarperspektiv. De utgår från att iprincip all vinst i ett fåmansföretag är ett resultat av ägarens egenarbetsinsats. Resultatet är att all utdelning på det riskkapital som ägarensatsat i sitt företag, utöver en viss nivå, beskattas som uppskjuten lön tillägaren själv. för skattereformen rådde överhettning påarbetsmarknaden och företagsklimatet ansågs gott. Något behov av attstimulera företagandet och framför allt de små företagen ansågs inte finnas. är situationen radikalt förändrad. är det bristen på företag som villväxa och anställa medarbetare som är problemet. Därför måste särreglernaändras från grunden. De drabbar särskilt moderna företagare som "sätter sittarbete på bolag", t ex konsulter, och är avsedda att förhindra otillbörligaskatteförmåner för en viss begränsad grupp. Men i verkligheten drabbar demånga fler. Det upplevs med rätta som orättvist.Det är t ex inte rimligt att en företagare som under ett startskede medbegränsad lönsamhet tagit ut låga löner blir hårdare beskattad när han säljerföretaget, jämfört med om han under de tidigare åren kunnat ta ut lön upp viss brytpunkt. Problemet är känt men regeringen tillsätter en utredning.Vi menar att det förhållandet att fåmansbolagen träffas av strängareskatteregler när det gäller reavinster och skatt på utdelning bör åtgärdasomedelbart. I avvaktan på regeringens konkreta förslag föreslår vi entemporär lösning, nämligen att utdelning i fåmansbolaget efter det attägaren tagit ut en lön motsvarande ungefär vad en anställd i branschen tjänar beskattas som kapitalinkomst.4.5 Uppskov medbolagsskattenNya och snabbväxande företag avstår ofta från utdelningaroch styrelsearvoden för att kunna satsa allt på snabb tillväxt.Dessvärre bromsas denna ibland av stora skattebetalningar.Vi anser att en utredning bör tillsättas med uppdrag attgranska möjligheterna att ge företagen uppskov medbolagsskatten så länge inga utdelningar sker. Det skulleunderlätta för företagen att växa med eget kapital, vilket deflesta önskar, och förbättra expansionsmöjligheterna fördenna typ av företag som måste få många av underkommande år.4.6 Slopa förtida momsenKravet på förtida momsbetalningar upplevs av mångasmåföretagare som helt orimligt. Vi anser att det är orimligt att många företagaretvingas betala in momsen innan de fått betalt från sinakunder. Vi anser att de gamla reglerna bör återinföras.Dagens regler vittnar framförallt om en oförstående attitydgentemot småföretagarna. Hur många vanliga löntagareskulle acceptera att få lönen den 25:e men tvingas betala inskatten den 20:e?4.7 Slopa sociala avgifter påvinstandelarFolkpartiet ser positivt på de system med andel i vinst för deanställda som många företag tillämpar. Vi tror att det ökararbetsgläjden och motivationen på arbetsplatserna. Dessutomkan det bidra till att öka förståelsen för företagandets villkoroch möjligheter. Sociala avgifter bör därför inte utgå påvinstandelar som erbjuds anställda i ett företag.4.8 Slopa skattetillägget förfel i momsredovisningenFör periodiseringsfel i momsredovisningen utgår en"straffavgift" om momsen betalas . Vi anser att denbör slopas.4.9 Lättare att vara sin egenhemmaMånga egenföretagare har hemmet som arbetsplats.Utvecklingen av informationstekniken gör detta val alltlättare, rationellare och vanligare. I skattesystemet finns ettantal regler som försvårar för företagare att drivaverksamheten från den egna bostaden, i synnerhet gällerdetta för dem som bor i egen villa. Mer än halva ytan avbostaden måste användas för företagen om den skall ansesvara näringsfastighet.