mot · GN02Fi209 · 1999-10-05 00:00:00 — Det ärdessutom det privata sparandet och risktagandet, som måste utgöra basen förnäringslivets riskkapitalförsörjning och därmed för investeringarna ochtillväxten i ekonomin.Stram budgetprocessI fråga om utgiftstaket gjordes bedömningen i åretsekonomiska vårproposition, att det fanns en viss risk för attutgiftstaket skulle överskridas om inga åtgärdervidtogs. Därför föreslog regeringen vissa besparingar samtbeslutade om s.k. begränsningsbelopp för vissa anslag.Regeringen gör nu bedömningen att dessa åtgärder ärtillräckliga att klara utgiftstaket för 1999.Också för är situationen enligt budgetpropositionen ansträngd.Regeringen "förbereder därför vissa utgiftsbegränsande åtgärder", enligtpropositionen. Utgiftstaket för skulle därmed kunna hållas. Avintresse för berörda myndigheter och det svenska folket vore attveta vilka dessa utgiftsbegränsande åtgärder är, som regeringen förbereder.I konstateras att det svenska budgetsaldot uppvisarkraftigare fluktuationer än andra europeiska länder. Det återspeglar, heterdet, bl.a. starkare automatiska stabilisatorer i den svenska ekonomin.Effekten blir att budgeteffekterna på variationer i tillväxten blir större iSverige än i andra länder. I ett läge med god ekonomisk tillväxt blirförbättringen av statsfinanserna större i ; i ett läge med försvagadtillväxt inträder den motsatta situationen. Det kan ha sitt intresse att noteraattså sent som 1990 talades det i regeringens finansplan om att statsfinansernavar starka. Blott därefter hade vi ett större budgetunderskott ännågonsin. Också med hänsyn till den långsiktiga ekonomiska stabiliteten ärdet angeläget att begränsa den offentliga ekonomins andel av den totalaekonomin. Det ställer krav på en målmedveten minskning av de offentligautgifterna.En tillväxtbefrämjande skattepolitikPå annan plats i denna motion redovisas mer i detaljModerata samlingspartiets förslag på skattepolitikensområde och de utgiftsnedskärningar som erfordras för attfinansiera sänkta skatter.Ovan har refererats hur såväl som IMF talat om behovet av attsänka skattetrycket i den svenska ekonomin och vikten av att därvidprioritera de skatter, som orsakar de största störningarna. Därvid omnämnssåväl skatter på förmögenhet som på arbete och kapitalinkomster.I budgetpropositionen redovisar regeringen förslag till vissa sänkningar avskatter. Sammanlagt handlar det för om åtgärder motsvarande 15,5miljarder kronor. Om åtgärderna genomförs innebär de en sänkning avskattekvoten från år . Det handlarsålunda om mycket blygsamma åtgärder.Huvuddelen av skattesänkningen har enligt regeringen "särskild inriktningmot låg- och medelinkomsttagare". Det sker genom en kompensation föreffekterna av den allmänna pensionsavgiften. Vidare genomförs en smärreuppjustering av gränsen för statlig inkomstskatt. Effekterna på marginalskattoch skattekilar av dessa åtgärder blir mycket begränsade.Från näringslivets sida har önskvärdheten av vissa strategiska skatte-sänkningar framförts. Det har gällt slopandet av dubbelbeskattningen påaktieutdelningar, slopad förmögenhetsskatt och slopad arvs- och gåvoskatt påarbetande kapital. Det här är skatter som i det förflutna haft direktkontraproduktiva effekter genom att de medverkat till att svenska företag ochföretagare valt att lämna och flytta utomlands. Bortsett från vissamycket begränsade förslag - det gäller t.ex. stoppreglerna i fåmansföretag -finns inget av sådana strategiska skattesänkningsförslag i budgetpropo-sitionen.Om skall kunna uppnå den varaktiga höjning av den ekonomiskatillväxttakten som diskuterats i det föregående är det särskilt viktigt attprioritera sänkning eller borttagande av sådana skatter som är direkt tillväxt-hämmande. Regeringen väljer emellertid att uteslutande betona omfördelningpå bekostnad av incitament.Skatter och lönebildningLönebildningen och formerna för avtalsförhandlingar ärprimärt ett ansvar för parterna på arbetsmarknaden.Härvidlag gör Moderata samlingspartiet samma bedömningsom regeringen. Legitimiteten för de överenskommelser somträffas blir större om de förhandlas fram utan statliginblandning. Parterna själva har de största förutsättningarnaför att hitta effektiva lösningar på de problem somdiskuteras. Om parterna ej förmår ta det nödvändiga ansvaretvilar dock, som det heter i budgetpropositionen, det slutligaansvaret på riksdag och regering.Det senare konstaterandet har gjorts upprepade gånger i olika finansplaner.Om ändå parterna inte förhandlingsvägen kan åstadkomma eftersträvadeförändringar måste man slutligen komma till den punkt, där riksdag ochregering måste ta sitt slutliga ansvar. IMF beklagade i sin Sverigerapportexplicit det långsamma genomförandet av rekommendationerna från om en reformering av löneförhandlingsprocessen. Enligtbudgetpropositionen kommer regeringen att lägga enproposition med åtgärder i syfte att förbättra förutsättningarna för enlönebildning som är förenlig med en bestående god sysselsättnings-utveckling. Det är därvid centralt att ingen av parterna på arbetsmarknadenhar en vetorätt vad gäller förslagets innehåll.Såväl som IMF ser också den svenska lönestrukturen medinternationellt sett små löneskillnader som ett problem. Lönestrukturen ärgivetvis i än högre grad än formerna för löneförhandlingarna primärt en frågaför arbetsmarknadens parter. Lönestrukturen är resultatet av genomfördalöneförhandlingar i det förflutna.Samtidigt gäller dock att statsmakterna genom sin skatte- ochbidragspolitik påverkar lönestrukturen. Om skatten på en lågavlönad är såhög att det inte går att leva på inkomsten efter skatt, har detta betydelse förarbetskraftsutbudet och möjligheterna till löneflexibilitet. Dessa effekter kanytterligare förstärkas genom reglerna för arbetslöshetsersättning.En annan effekt av lönestruktur och skattesystem är att de har effekter påutbildningsvalet. Diagram 10 nedan visar andelen högskoleutbildade inomnaturvetenskap och teknik per årskull av 100 000 i åldern . Andelenär internationellt sett mycket låg i . Detta är allvarligt i sig. I denmåndet har samband med skatte- och lönestruktur är det därtill ett problem meddirekt koppling till den ekonomiska politiken och möjligheterna attupprätthålla en långsiktigt god tillväxt.Diagram 10 Högskoleutbildade inom naturvetenskap och teknik 1995Källa: OECDÖkad sysselsättning för tillväxtI det föregående har diskuterats de risker som den nuvarandekonjunktursituationen kan komma att innebära. En snabbtillväxt medför ökad efterfrågan på arbetskraft som i sin turkan leda till brist på arbetskraft och en inflatorisk press uppåtpå arbetskraftskostnaderna.Problem för företag att få erforderlig arbetskraft kan redan noteras. AMSregistrerade i sin augustimätning en ökning av antalet kvarstående ledigaplatser mellan . I enrekryteringsenkät som SAF offentliggjorde uppgav av deföretag som försökt att rekrytera nya medarbetare att man haft vissa ellerstora problem med rekryteringen. Med hänsyn till den nivå som den totalaarbetslösheten fortfarande har måste detta betecknas som oroväckande.Såväl IMF som tog i sina Sverigerapporter upp frågan om behovetav förändringar i arbetsmarknadspolitiken och reglerna för arbetslöshets-ersättning. Dessa frågor har också behandlats tidigare i ett antal svenskautredningar. Det har bl.a. gällt frågan om den s.k. bortre parentesen i arbets-löshetssystemet.Sverige hade en internationellt sett hög syssel-sättningskvot. har ett flertal länder en högre sysselsättningskvot.Beaktas den faktiskt arbetande tiden faller relativt sett tillbakaytterligare.Att det är viktigt att få ner arbetslösheten och öka sysselsättningen är ettmål som alla politiska partier i princip ställer sig bakom. För att förverkligadet behövs förändringar på en rad områden, varav en del diskuterats i detföregående. Behovet av förändringar gäller också arbetsmarknadspolitikensutformning och inriktning. Det är i ett sådant läge vi nu befinner oss medstigande sysselsättning och minskande arbetslöshet som ett sådant reform-arbete bör inledas.Ett kreativt och företagsamtSverigeEn reformpolitik för att ge kreativiteten utrymme måstegenomföras för att stärka internationellakonkurrenskraft. Moderata samlingspartiet menar att Sverigehar enorma möjligheter, om de rätta förutsättningarna ges.Att det inte är så illustreras av en trots godakonjunkturer hög arbetslöshet, utflyttning av företag, brist påarbetskraft och stor segregation.Tre huvudsakliga utmaningar skiljer dagens från ett framgångsriktSverige. För det första måste omvandlingen och förnyelsen förstärkas. Fördet andra måste vi ta till vara de möjligheter som öppnas genom den digitalamiljön och de snabbväxande kompetensintensiva företagen. För det tredje ärdet av yttersta vikt att genom ökad integration ta till vara de goda resurser,mänskliga och andra, som går förlorade hos nya medborgare.Sammantaget möter dessa utmaningar kraven på ett gott individ- ochföretagsklimat.Bättre förutsättningar för kreativitet och företagsamhet kan skapas bl.a.genom sänkta eller slopade skatter, ökad konkurrens, färre och enklareregler, tryggad energiförsörjning, deltagande i EMU:s tredje steg, en nyutbildningspolitik, en förstärkt forskning och en förändrad arbetsmarknads-politisk struktur och lagstiftning.För att skapa goda betingelser för företagande och kapitalbildning krävs attden bristande neutralitet i beskattning av kapitalinkomster som ligger idubbelbeskattningen av kvarhållna och utdelade vinster i bolagssektornslopas.Det krävs också att de särskilda spärr- och stoppregler som finns för deallra minsta företagen och som innebär att särskilt vinstrika, snabbväxandebolag får hög skatt elimineras. Dessutom måste den extra beskattning påkapitalavkastning som ligger i förmögenhetsskatten slopas. Detta kan ocksåmotiveras av rättviseskäl eftersom olika motiv gjort att förmögenhetsskattenslopats för vissa förmögna personer. För att öppna upp för en viktig del avtjänstemarknaden föreslår vi sänkt skatt för hushållsnära tjänster.I den nya ekonomin, till stor del bestående av företag i IT-sektorn, ärtillväxten hög, risken stor och kunskapsinnehållet högt. Personalen inomdessa branscher är extremt lättrörlig. För att underlätta för företag inom dessakunskapsintensiva branscher att behålla sin personal utges ofta olika typer avoptioner. Den kritik som riktas mot beskattningen av dem ärett symptom på att skatterna är alltför höga i . Grundproblemet ärdock att beskattningen av arbete är alltför högt. Skatterna måste sänkasannars riskerar man att företagens verksamhet förläggs i annat land därbeskattningen är lindrigare. Det hindrar inte att beskattningen av optionermåste ses över så att den blir konkurrenskraftig med andra länders.Morgondagens samhälle kommer att ställa en lång rad nya krav, inte minstpå kunskap och bildning. Skolan kommer att få stor betydelse för att ge allaunga de bästa förutsättningar att komma till sin rätt och bli så delaktiga i demöjligheter som erbjuds. Forskningen måste ges ökade resurser.Trygghet i förändring -skatter och social omsorgI takt med de ekonomiska framstegen ökar medborgarnasvälfärd. Välfärd är ett begrepp som har flera dimensioner. Enav dem är trygghet till liv och lem. En annan ärförvissningen om att kunna klara sig i oväntade situationer.En förutsättning för god välfärd är välstånd - en god ekonomisk standard.Grundstenar för välstånd är arbete, företagande och efterfrågade, högklassigakunskaper och färdigheter. Vi menar att när man har ett arbete skall mankunna försörja sig på sin lön. Därtill skall man kunna bygga upp ett sparande.Ett hinder för detta är de höga skatterna.Det svenska skattetrycket är mycket högt. Nästan två tredjedelar avekonomin går genom den offentliga sektorn. Även på små och måttligainkomster är skattebelastningen hög. Skatterna är för de flesta den störstahushållsutgiften.I dag utgör skatt, inte boende eller mat, den största utgiften för de flestahushåll. Det är inte rimligt. Skattesystemet får inte stjälpa människorsmöjligheter till försörjning. Att sänka det totala skatteuttaget är därförnödvändigt för att skattesystemet skall bli rättvist.De höga skatterna gör oss till dubbla förlorare. Inte nog med att depåverkar vad vi har kvar i plånboken när skatten tagit sitt. De medför ocksåatt priserna på de varor och tjänster vi köper är höga.Alla skatter påverkar priserna. Mervärdesskatt och punktskatter påverkarpriserna direkt. Alla andra skatter är en kostnad i produktionen av varan ellertjänsten. Den enda möjligheten som producenten har att kunna betalaskatterna är att höja priset på sin produkt med motsvarande belopp.Moderata samlingspartiet anser att löntagarna skall kompenseras föregenavgifterna. Det kan ske genom att ett förvärvsavdrag införs. Avdragetberäknas som en viss andel av den pensionsgrundande avgiften upp till taketför egenavgiften.Kommunalskatten är för särskilt låg- och medelinkomsttagare den tyngstaskatten att bära. Det gäller inte minst pensionärerna. Det är därför angelägetatt skapa utrymme för att sänka kommunalskatten. De faktiska besluten tasdock i respektive kommun.För att ge alla kommuner möjlighet att sänka kommunalskatten föreslår viatt staten tar över kostnader som belastar den kommunala sektorn. Dettakan tekniskt ske på olika sätt. Ett är att skapa utrymme i samband med att ennationell skolpeng införs.Vi föreslår att grundavdragets lägsta nivå höjs till . Det skallgälla såväl det allmänna grundavdraget som det särskilda grundavdraget förpensionärer. Internationellt sett börjar inkomstbeskattningen på en låg nivå iSverige. Det är eftersträvansvärt att beskattning inte sker på låga inkomster.Grundavdraget bör höjas så att det blir lika stort för alla inkomst-tagare.Vi föreslår att det vid sidan av nu utgåendebarnbidrag införs ett extra grundavdrag på för varje barn vidden kommunala beskattningen.För de familjer vars inkomst inte är tillräckligt stor för att de skall kunnatillgodogöra sig grundavdraget fullt ut skall en kontant utbetalning utgå.Den förhöjda statliga inkomstskatten i de övre inkomstskikten, den s.k.värnskatten, är att betrakta som en extra skatt på kunskap och kompetens ochbör slopas. Den bidrar till kraftigt höjd progressivitet i skattesystemet.Moderata samlingspartiet anser att fastighetsskatten successivt skallavvecklas. Som en viktig åtgärd skall underlaget för skatteberäkningen frysaspå dagens nivå. Följderna av den höjning som annars sker 2001 blir heltoacceptabla för boende såväl i hyreshus som i småhus.Skattesatsen för småhus skall sänkas så att den blir samma som förhyreshus - . Därefter skall skattesatsen för allt boende successivtsänkas. skall den enligt vår mening vara och för år2002 . Underlaget för skatten skall vara byggnadsvärdet samthalva markvärdet.Bensinskatten skall sänkas med (inkl. moms).Dessutom bör avdraget för resor till och från arbetet höjas till permil och inkludera resor till barnomsorg. Det inte avdragsgilla beloppet, somfrämst berör kollektivresor, bör sänkas från 7.000 till . Självklartbör inte skatten på diesel höjas.Det står nu klart att för många kommer den offentliga pensionen att blilägre än vad man räknat med och som tidigare utlovats. Det är därför av storvikt att det skapas tillräckligt bra förutsättningar för ett enskiltpensionssparande. Avdragsutrymmet för pensionsförsäkringar bör återställastill ett basbelopp.Sammantaget föreslår vi skattesänkningar som 2000 uppgår till38 miljarder kronor, 2001 till och 2002 till drygt 103miljarder kronor. är våra skattesänkningar 23 miljarder kronorrespektive och större änregeringens. Skattesänkningarna kommer huvudsakligen låg- och medelin-komsttagare till del.Samtidigt finansieras skattesänkningarna av besparingar som delvispåverkar hushållsekonomin. Eftersom ersättningar från socialförsäkringarnaär skattepliktiga omfattas de dock av de skattesänkningar vi föreslår. Deökade kostnader för hushållen som följer av dessa besparingar täcks avskattesänkningarna.Sverige behöver en socialreform - en välfärdsreform för att säkerställaallas trygghet. Den reform vi vill genomföra syftar till att medborgarna skallbli mindre beroende av det offentliga och mer kunna förlita sig på det egnaarbetet, den egna kompetensen, det egna sparandet och de egna socialanätverken.En stor välfärdsreform måste inkludera skatterna, socialförsäkringarna,och sjukvården. Vi vill att den skall bygga på en kombinationav offentliga och privata försäkringar samt enskilt sparande.Följande åtgärder bör genomföras med utgångspunkt i deövergripande prioriteringar vi angivit:- Åtgärder för en kvalitetspräglad och värdig äldreomsorg, där denmedicinska kompetensen stärks och personalens kompetens utvecklasoch tas tillvara.- En ovillkorlig vårdgaranti införs.- Rätten till assistansersättning för handikappade återställs. Stödet tillhandikappade räknas upp med drygt 1,5 miljarder kronor.- Inkomstprövningen av änkepensioner upphör.Vi föreslår vidare att en större familjepolitisk reform genomföres. Den börsyfta till att öka valfriheten för barnfamiljerna samt underlätta derasekonomiska situation. Den skall göra det lättare för föräldrarna att förena ettaktivt arbetsliv med ansvaret och omsorgen om barnen.Vår principiella hållning är att alla barn bör få lika stor del av detoffentliga stödet. Vi föreslår inrättandet av ett grundavdrag för barn på10.000 kronor vid den kommunala beskattningen. Föräldraförsäkringenunder barnens första år bör ges flexiblare regler. Upp till skolåldern vill viförena avdrag för styrkta barnomsorgskostnader, upp till ett generöst tak,med en barnomsorgspeng lika för alla. Barnomsorgspengen utgår till allaföräldrar medan avdraget främst får betydelse för de förvärvsarbetande.Kommunal ekonomi förtillväxt och trygghetKommunernas och landstingenskärnuppgifterKommunsektorn har ansvaret för viktiga gemensammaåtaganden. Det är viktigt att dessa kan skötas på ett så brasätt att vi som medborgare upplever att de stora resurser somanvänds i kommun och landsting ger önskat resultat. Närkommuner och landsting går utöver sina egentliga uppgifterhar detta en rad negativa verkningar för medborgarna. Delsundertrycks privata initiativ och företagande påtjänstesektorn genom en osund konkurrens, dels försämrassom regel servicen inom kärnuppgifterna som följd avsplittringen av resurser.Landstingen har huvudansvaret för att medborgarna erbjuds en braoch väl fungerande sjukvård. I annat sammanhang lägger vi förslag somsyftar till de nödvändiga förändringar som behövs för att så verkligen skallkunna ske.Primärkommunerna har ansvaret för att barn och ungdomar erbjuds engrundläggande utbildning i grundskola och gymnasieskola, att omsorg förbarn och äldre erbjuds och att en god socialtjänst upprätthålls. Därutöveransvarar kommunerna för mycket av den lokala infrastrukturen samträddningsverksamheten. Till det kommer åligganden vad gäller miljö ochhälsoskydd. Den moderata grundsynen är att de uppgifter som skall åvilakommuner i det framtida välfärdssamhället skall skötas på ett bra sätt inomramen för den kommunala självstyrelsen. Den kommunala kompetensenmåste vara tydligt avgränsad så att individers rätt skyddas och för att ge brabetingelser för utveckling av gemenskaper och det civila samhället.Kommunsektorns utgifter beräknas motsvara ungefär 23 procentav bruttonationalprodukt, vilket är en internationellt unikt hög siffrasom borde stämma till eftertanke och innebära att man bejakar vårt förslagatt se över uppgiftsfördelningen i vårt land.Skattebasen är grunden förkommunsektornÅr 2000 beräknas den samlade kommunsektorns inkomsteruppgå till ca . Av detta är kommunalskatteinkomster, statsbidrag(statsskatt) och övriga inkomster. Grunden förden kommunala ekonomin är således skatteintäkterna ochderas tillväxt. Det bästa sättet att stärka kommunernasekonomi och skapa utrymme för god service och lägreskatter är därför att ha en god tillväxt som ger flerskattebetalare. Om t.ex. sysselsättningen ökar så attarbetsinkomsterna stiger med en procent mer i tre årän vad som annars blir fallet skulle kommunernasskatteintäkter växa med extra. Dennu prognostiserade utvecklingen visar tydligt att vi haft rätt idessa våra sifferangivelser i våra tidigare motioner. Viupprepar att en uthållig sådan tillväxt är det som kan gekommuner och kommunmedborgare gynnsammaförutsättningar och välstånd.Kommunernas ekonomiska problem löses sålunda bäst genom en politiksom leder till att fler jobb växer fram i företagen och att kunskapsinnehållet -och därmed lönebetalningsförmågan och arbetsinkomsterna - ökar. En sådanutveckling underlättar finansieringen av kärnuppgifterna somutrymmet för skattesänkningar växer.Regeringspolitiken gentemot kommunerna, inte minst utformningen avskatteutjämningssystemet, motverkar ökad sysselsättning. Låg kommunal-skatt ger högre sysselsättningsgrad. gäller naturligtvis detomvända. Att öka antalet sysselsatta i riktiga jobb borde vara ett prioriteratpolitiskt mål. Socialdemokraternas ovilja mot sänkta skatter är dockkompakt.Den socialdemokratiska skattegruppen tycks bekymra sig över attkommuner och landsting kan komma att sänka kommunalskatten och tyckspå fullt allvar överväga åtgärder som skall sättas in mot kommuner somsänker sin kommunalskatt. Med en sådan inställning bäddar man för fortsattframtida negativ sysselsättningsutveckling, vilket urholkar grunden för bl.a.den kommunala ekonomin.Sänkt kommunalskatt och ökatoberoendeKommunalskatten är särskilt för låg- ochmedelinkomsttagare den tyngsta skatten att bära. Det gällerinte minst flertalet pensionärer. Det är därför en angelägenstatlig uppgift att medverka till att skapa utrymme för attsänka kommunalskatten, även om de faktiska besluten härtas i kommunerna.Det kan diskuteras huruvida ett utrymme för att sänka den kommunalainkomstskatten bör utnyttjas för att sänka utdebiteringen, vilket innebär sänktmarginalskatt för alla, eller för att höja grundavdraget vid inkomst-beskattningen och därigenom undanta en större del av inkomsten frånkommunal beskattning. I bägge fallen sänks skatten rejält för låg- ochmedelinkomsttagare med minskat bidragsberoende och med positiva effekterför ekonomin som följd. I det senare fallet minskar emellertid inte marginal-effekterna utan de kan t.o.m. komma att öka och omfatta fler än i dag.Sammantaget gör vi därför bedömningen att det tillgängliga utrymmet försänkt kommunalskatt åtminstone inledningsvis huvudsakligen bör utnyttjasför att sänka utdebiteringen. Den relativt starka ökningen av de kommunalaskatteinkomsterna ger ett tydligt utrymme för sänkt kommunal-skatt, särskilt när även staten marginellt möjliggör detta genom att också ökasina bidrag.Samtidigt måste understrykas betydelsen av att lönebildningen de närmasteåren sker under stort ansvarstagande. Erfarenheterna visar hur rekordhögalönelyft för offentliganställda snabbt kan urholka förutsättningarna för dengoda samhällsekonomiska utveckling som kommunsektorn är så beroendeav.För att därutöver säkerställa att alla kommuner kan sänka kommunal-skatten föreslår vi att staten tar över vissa kostnader som belastar denkommunala sektorn. Detta kan tekniskt ske på olika sätt men genomförs isamband med att en nationell skolpeng införs. Detta förslag innebär att statenövertar finansieringsansvaret - men inte ansvaret för att organisera ocherbjuda utbildning.När denna kostnad lyfts av kommunerna, skapas ett utrymme som kanutnyttjas för att sänka kommunalskatten. Långsiktigt motsvarar dettautrymme en skattesänkning på genomsnittligt för hela landet.För att garantera att det utrymme som successivt skapas verkligen utnyttjasställs krav på kommunerna att de skall sänka skatten med lika mycket somkostnaderna minskar på kommunsidan i samband med denna skolreform.För år 2001 finns i det moderata budgetalternativet ett utrymme för att taöver kostnader som motsvarar en sänkning av den genomsnittligakommunalskatten med en krona, och för finns ett utrymme sommotsvara en ytterligare sänkning av kommunalskatten med en krona.