mot · GN02Ub813 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub813av , ()Ungdomarnas länÅtgärder bör vidtagas för att behålla ungdomen kvar i län.Kalmar län lämnar nittonhundratalet med ungefär samma befolkningstalsom vid inträdet . Medan folkmängden har varitkonstant runt 250 000 invånare i län har riket totalt ökat sittbefolkningstal från5 136 1900 till nära nio miljoner invånare , en ökning med 75procent. Parallellt med denna utveckling blir andelen äldre fler i Kalmarlän. Det betyder att det i första hand är ungdomarna som flyttar frånKalmar län. För att bryta denna negativa spiral krävs det ett antalåtgärder för att behålla ungdomen kvar i län. län harutomordentliga framtidsförutsättningar. En ökad andel ungdomar skulleförstärka den trenden. De ungdomar som har länet som utgångspunkt ilivet har också rätt att få det välmotiverade kravet tillgodosett att fåmöjlighet till utbildning och arbete utan att behöva flytta från sinhembygd.Ett hotande ungdomsproletariatUngdomar diskrimineras på många områden. Så länge vi inte fårbukt med miljöproblemen blir det dagens ungdom som riskerar att få miljöskuld övervältrad på sig. Samma är förhållandet medstatsskulden. På studiemedelsområdet hotar ungdomarna att bliskuldsatta hela livet utan att hinna återbetala studieskulderna förepensioneringen. Tjänar de extra för att spara förkommande utgifter försvinner en stor del av det i skatt genom det lågafribeloppet som gäller. Det är generellt en dålig start som ungdomen ges idagens . Det bör ändras.Ge ungdomen mer att säga till omUngdomar är inte ointresserade av politik. De har viljan att förändra. Detpolitiska arbetssättet måste förändras så att yngre vill engagera sig iutvecklingen. Besluten måste flyttas ner för att ge större eget ansvar. Endecentralisering av makten skulle resultera i att ungdomar skulle kunnabestämma mer över sin vardag. Beslut som fattas nära dem som berörsblir ofta bättre och alla känner medansvar. Får ungdomarna mer att sägatill om i sin hembygd leder det också till att de stannar kvar.Ungdomsråden måste få mer att säga till om. Demokrati handlar om attlyssna och låta alla grupper i samhället ta beslut och ansvar. Deungdomsparlament som i län har genomfört har fåttstor uppslutning bland ungdomarna. Det visar att ungdomen har intresseav att vara med och förändra.Den nya utmaningen runt om i landet ligger i att forma ett samhälle föralla, och som bygger på ett personligt ansvarstagande. Politiker skall skapaförutsättningar utan att hämma den enskilda individens initiativkraft. Kalmarlän bör få utgöra ett försökslän - ett frilän - där olika försök med ettdecentraliserat beslutsfattande och ökat engagemang för ungdomen kanskapas. Vad som ovan sagts om län som försökslän för decentral-isering av makten för ökat samhällsengagemang för ungdomar bör gesregeringen till känna.Ungdomars fritidUngdomar måste få förutsättningar för en positiv fritid. För att skapaförutsättningar för en meningsfull fritid måste det finnas lämpligasamlingslokaler för ungdomar att samlas i för att deltaga iföreningsaktiviteter, kulturarrangemang, umgås och deltaga i ett riktnöjesliv. Därför bör av resurserna för de statligakulturanslagen avsättas till kultur för ungdom. ochallmänna arvsfonden delar ut miljoner till olika ungdomsprojekt.Anslag från fonden bör avdelas för att engagera ungdomen i län iegna kulturprojekt skapade av dem själva, projektpengar för unga, avunga med unga. bör tillföras extra resurser för ensärskild satsning på ungdomskultur i länet. Vad som ovan sagts omökade kultursatsningar för meningsfull fritid för ungdomarna i Kalmarlän bör ges regeringen till känna.Anslagen till upprustning och uppförande av samlingslokaler har kraftigtskurits ner av regeringen . För att ge ungdomen ökad tillgångtill föreningslokaler kan inte den trenden fortsätta. Anslagen för innevarandeår måste höjas med minst 25 miljoner till 40 miljoner. Vad ovan sagts omökade resurser till samlingslokaler för ungdomar i län bör gesregeringen till känna.Avskrivning av studielånKunskap är en drivkraft för förnyelse och utveckling. Utbildningensinfrastruktur är en av de viktigaste faktorerna för att ge möjligheter tillutveckling och tillväxt i hela . Spridd kunskap betyder att allamåste ges samma möjligheter till kunskap och kompetensutvecklingutifrån egna förutsättningar och behov. Den viktigaste förutsättningen föratt få ungdomen att stanna i län är att det finnsutbildningsmöjligheter. Tvingas ungdomar flytta långt för att nåutbildningen finns risken att de sedan blir kvar på utbildningsorten. Detär därför viktigt att det skapas ett "decentraliserat kunskapssamhälle"vilket innebär att bygga upp en decentraliserad infrastruktur förkunskapsutveckling i hela landet. Vidare är det av stor vikt att förstärkasamverkan mellan skolan och kulturlivet. På så sätt ökar intresset förkultur, kulturverksamhet och kulturmiljön.Högskolan i betyder mycket för den regionala utvecklingen.Högskolan i står för en vidareutveckling och är nydanande och utgörett viktigt utvecklingscentrum som bidrar till den regionala utvecklingen.Tillgången till kvalificerad utbildning och forskning blir en allt viktigare del iregionens infrastruktur och utveckling. Utan möjligheter till utbildning skeren kompetensutflyttning och nyetableringar av företag försvåras. Det ärdärför viktigt att högskolan i får fortsätta att utvecklas och attforskningsresurser tilldelas skolan. Det bidrar till att ge ungdomen mer avutbildning utan att tvingas flytta ur länet.Möjligheter att bedriva forskning på eget programansvar är avgörande.Forskningsresurserna för måste öka. För detta krävs ökadefasta forskningsanslag till de små och medelstora högskolorna. Vad somovan sagts om utökade resurser för bör ges regeringentill känna.Högskola i och VästervikNärheten till universitet eller högre utbildning påverkarutbildningsstrukturen i olika regioner mycket starkt. Ävenutbildningstraditionen spelar en viss roll. Eftersom utbildningsnivånvarierar mellan olika orter måste satsningar göras på de orter och i de ländär nivån är lägst. är ett sådant län. För att utbildningen ska blidecentraliserad behövs det även satsningar på distansutbildning.I och i finns distansutbildningskurserknutna till . Distansutbildning eller decentraliseradutbildning är betydelsefull i perspektivet av att ge ungdomen utbildning närahemorten. En fortsatt yrkesverksamhet har kunnat kombineras med studier.Möjligheterna till denna form av utbildning har visat sig särskilt värdefull fördem som av familje- eller arbetsmarknadsskäl inte kunnat flytta till denordinarie högskoleorten. Även för dem som har en utbildningbidrar distansutbildning till att dem kan vidareutbilda sig utan att flytta.Resurstilldelningssystemet till högskolorna bör därför förändras så att detökar tillgången till distansutbildningsplatser. Resurser bör reserveras för atthögskolan kan byggas ut i ovan nämnda områden.Det bör ske genom att respektive ges ettsärskilt uppdrag att anordna utlokaliserad utbildning i Hultsfred-Vimmerbyoch . En sådan satsning får finansieras i särskild ordning eller medöronmärkta resurser inom resurstilldelningssystemet. Regeringen böråterkomma till med förslag till hur detta kan ske. Detta bör gesregeringen till känna.Avskrivning av studieskulderAtt kunna rekrytera personer med adekvat utbildning är avgörande förvar ett företag väljer att expandera eller lokalisera sin verksamhet. För attfå fler att bosätta sig i regionalpolitiskt prioriterade områden som Kalmarlän bör det införas en möjlighet att skriva av studieskulder. På så sättfinns också möjligheten att ungdomen stannar i länet efter fullgjordutbildning. Åtgärden bidrar också till att generera fler arbetstillfälleninom alla kategorier av arbetskraft. Det ökar spännvidden påarbetsmarknaden för ungdomar.Möjligheten för län att få utgöra ett försöksområde för avskrivningav studieskulder för dem som bor och flyttar till län bör prövas inomramen för de regionala tillväxtavtalen. Tiden för avskrivningen bör avgöraslokalt. Vad som ovan sagts om län som försöksområde för avskriv-ning av studieskulder bör ges regeringen till känna.Mantalsskrivning på hemortenI dag tvingas ungdomarna att mantalsskriva sig på studieorten. Det bidrartill att kapa banden med sin hembygd. Den regeln bör elimineras.Ungdomar skall ska ha rätt att behålla sin mantalsskrivning på hemortenså länge studierna pågår. Då behålls möjligheten att under studietidenvara politiskt engagerad i sin hemkommun. Det bör ges regeringen tillkänna.En modern lärlingsutbildning i länFler vägar bör öppnas fram till en godkänd gymnasieutbildning.Lärlingsutbildningen är en form där det praktiska lärandet kommer tillsin rätt. Det ger bättre förutsättningar att erbjuda fasta jobb tillungdomarna efter avslutad utbildning. Att inrätta en lärlingsutbildninginom alla yrkesinriktade program är nu möjligt sedan bifallitförslag från . län bör i högre grad involveras i denpilotverksamhet som följer av fattade beslut.Lärlingsutbildning bör emellertid kunna inledas tidigare än då halvagymnasieutbildningen är slutförd. Det är angeläget att utbildning på enarbetsplats kan integreras med mer teoretiska studier i skolan. Enutgångspunkt för införandet av en modern lärlingsutbildning bör därför varaen ökad lokal frihet att bestämma tidpunkten för inledning avlärlingsmomentet i gymnasieutbildningen. Regeringen bör positivt prövamöjligheten att tillåta att lärlingsutbildning påbörjas tidigare än efter halvagymnasieutbildningen. Även inom andra områden, såsom ersättning tillelever och företag, bör beslut kunna tas lokalt genom överenskommelsermellan företag, elev och kommun. Frihet att anpassa lärlingsutbildningenefter elevens förutsättningar och frihet att avtala om ersättningar utgörviktiga steg mot en mer flexibel lärlingsutbildning, något som också bör varagrundläggande då lärlingsutbildningen införs. Vad som ovan sagts om ökadfrihet lokalt att överenskomma om lärlingsutbildningens utformning bör gesregeringen till känna.Utbildning i entreprenörskapDet svenska utbildningsväsendet har alltför ensidigt varit inriktat på attutbilda löntagare. Företagande måste i väsentligt störreutsträckning ses som ett realistiskt alternativ, något som ocksåutvecklingen mot alltfler entreprenörer och projektanställda pekar på.Hela skolan måste präglas av ett förhållningssätt som innebär att manstimulerar entreprenörskap. Utbildningen bör ha ett brett angreppssättsom innebär att man stimulerar nytänkande och kreativitet, egenskapersom behövs i många sammanhang. En utbildning i entreprenörskap igrundskola och gymnasium i län skulle också bidra till atteleverna får större känsla för och möjligheter att starta egna företag ilänet för att utveckla sin bygd och öka tillväxten att ge fler möjlighet attfå anställning.Utbildning i entreprenörskap bör införas som ett obligatoriskt ämne igrundskolans kursplaner som pilotverksamhet i län. Ungdoms-företagande som praktisk verksamhet ska i ett sådant projekt också utvecklasoch stimuleras i både och på gymnasienivån. Ett ökat utbytemellan privata företag och skola bör stimuleras bl.a. genom att eleverna inomalla program under utbildningen bör beredas möjlighet till kontakter medföretag. Vad som ovan sagts om införande på försök av utbildning ientreprenörskap i skolan i län bör ges regeringen till känna.Ny studiemedelsreformFör att ge ungdomarna bättre förutsättningar att kunna studera utan att bliskuldsatta genom hela livet av studieskulder bör studiemedelssystemetreformeras. En större andel bidrag i förhållande till lån bör införas.Regeln bör vara att ska vara bidrag och lån.Fribeloppet bör höjas med minst två basbelopp. Det bör ges regeringentill känna.Väg till meningsfulla fasta jobb i stället förarbetslöshetMånga ungdomar saknar fast arbete. Det är en väg bort från länet tillandra arbetsmarknader eller bidrag. Fasta och meningsfulla jobb börskapas för ungdomarna i län genom en reformeradarbetsmarknadspolitik. En sådan försöksverksamhet bör bedrivas iKalmar län.Arbetsmarknadspolitiken på väg mot fasta meningsfulla jobb för ung-domar bör utgå från tre arbetsmarknadspolitiska spår:1. Utbildning upp till gymnasiekompetens inom ramen för en utbildnings-garanti, för att lägga grunden för vidare lärande, i eller utanför arbetet.2. Kvalificerade arbetsmarknadsåtgärder för att lägga grunden för åter-inträde på arbetsmarknaden. Volymåtgärder bör fasas ut för att ge utrymmeför bättre insatser.3. Inträde på en övergångsarbetsmarknad, som skapas i en överenskom-melse om ett partnerskap mellan staten, de regionala myndigheterna i länetsamt privata och offentliga arbetsgivare, där efterfrågesidan stimulerasgenom olika åtgärder. Genom att komma i kontakt med reguljära arbetenkommer många att fastna genom en "kardborreeffekt".Vad som ovan sagts om ett arbetsmarknadsprojekt för ungdomar motfasta meningsfulla jobb i län bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om län som försökslän för decentraliseringav makten för ökat samhällsengagemang,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade kultursatsningar för meningsfull fritid förungdomarna i län,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förhöjda anslag till allmänna samlingslokaler,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökade resurser till ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högskoleutbildning i ochVästervik,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om län som försöksområde för avskrivningav studieskulder,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt att vara mantalsskriven på hemorten understudietiden, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade möjligheter till lokala överenskommelserom ökad lärlingsutbildning i län,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande på försök av utbildning i entreprenör-skap i skolorna i län,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett reformerat studiemedelssystem för ökadekonomisk trygghet för ungdomarna,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett arbetsmarknadsprojekt för ungdomar förfasta, meningsfulla jobb i län som pilotprojekt som ett led i enreformering av arbetsmarknadspolitiken.4Stockholm den 5 oktober 1999Agne ()1 Yrkande 1 hänvisat till KU.2 Yrkande 7 hänvisat till SkU.3 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till KrU.4 Yrkande 11 hänvisat till AU.