ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Kr219 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr219av , ()Musikens årSverige har ett mycket rikt musikarv att förvalta. Tonsättare och musik-utövare har satt sina namn på musikhistoriens världskarta.Musik utgör en viktig del av vår vardag och fyller även ett emotionelltbehov hos människan. Musikintresserade och musikutövare finns på allanivåer. Kommunala musikskolor och regionmusik är en förutsättning för ettlevande musikliv i hela landet där intresserade kan beredas möjlighet tillgrundutbildning och förkovran. Ur folkbildnings- och kultursynpunkt fyllerdessa instanser en mycket viktig funktion. För många människor är ocksåden kommunala och regionala musikverksamheten en förutsättning för attkunna utöva och utveckla sitt musikintresse. Exempel på erkända artistersom börjat sin bana via dessa kanaler är många.Ser man på de ekonomiska förutsättningarna för regionmusiken skiftardessa mycket mellan olika landsting. 1996 varierade landstingens bidrag tilldriftskostnader för musikverksamhet från . per invånare.Villkor och möjligheter för musikalisk verksamhet är således olika runt om ilandet även medräknat resurstillskott från annat håll än landstingen. Dessaolika förutsättningar för musikverksamhet bör uppmärksammas.Ett sätt att uppmärksamma betydelsen av ett rikt musikliv på lokal ochregional nivå är att utlysa Musikens år där fokus riktas mot den kommunalaoch regionala musikverksamheten. Under en ettårssatsning kan stipendierutdelas och en handlingsplan för och regional musikverksamhetupprättas för att säkra kvalitén av och tillgången till en för många betydelse-full verksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om musikarvets betydelse.Stockholm den 1 oktober 1999Lars ()
mot · GN02Kr220 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr220av , (-m)GöteborgsmusikenDe har det vid riksdagsöppnandet varit Göteborgsmusikensom svarat för konsertinslaget i vid den gudstjänst som ingåri programmet. De har då kunnat ses i Flygvapnets uniformer, eftersom dedelar sin tid mellan civila framträdanden och ceremoniell musik enligt ettavtal med Flygvapnet.Samtidigt som musikkåren genom ett rådigt initiativ från rädda-des kvar, då det var den sista helprofessionella civila blåsmusikorkestern,kunde man för att få de nödvändiga resurserna åtaga sig uppdrag förFlygvapnet, som då saknade egen orkester. Det har varit ett lyckat samarbete.I för försvarsmakten skriver man: "ärmusikkåren en helt professionell blåsorkester som vill verka aktivt somkulturspridare med blåsmusiken som medel. I och med att musikkåren är iförsvarets tjänst, breddas dess publik som den verkar för att vidare-utveckla svensk blåsmusik och den fina svenska militärmusiktraditionen. "Finansieringen för Göteborgsmusiken är något förenklat delat i tre delar,där staten via , Flygvapnet och står för varsin tredjedel, men det senare bidraget är något större än de två andra, ochkommunen har också tagit fram och anpassat lokaler till orkestern.Göteborgsmusiken spelar på olika platser: konserthus, kyrkor, idrotts-hallar, parker, gator och torg. Genom sin stora kontaktyta är de en värdefullförebild för amatör- och ungdomsorkestrar. Efter sin förmåga försöker manockså att hjälpa och samarbeta med olika delar av "Blåsmusiksverige", mensamarbetet gäller även solister med andra instrument, körer och solosångare.I sin centrala roll för blåsmusiken skulle Göteborgsmusiken kunnautvecklas till ett genrecentrum för svensk blåsmusik. Betydelsen av genre-centra betonades av . För detta och för att kunna hållauppe den kvalitativa nivån måste anslagen räknas upp. Konst låter sig sombekant inte rationaliseras och "förvaltningen" hos orkestern består endast avett par personer. Utan en omfattande idealitet skulle det inte fungera. Upp-gifterna är olika, och man kan därför inte göra en exakt jämförelse, men detkan ändå påpekas att medan Marinens Musikkår i har ett anslagpå av enbart statliga medel, så får Göteborgsmusiken ca13 , varav över tredjedelen utgörs av kommunala anslag.Inom ramen för arbetet med prioriteringar inom musiksektorn bör detankomma på staten att via justera anslaget till Göteborgs-musiken, så att man får en möjlighet att upprätthålla sin kvalitativa ochkvantitativa nivå, samt därigenom också en möjlighet att utvecklas till ettgenrecentrum för svensk blåsmusik.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att anslagen till Göteborgsmusiken/FlygvapnetsMusikkår anpassas till en nivå som ger orkestern en möjlighet attuppehålla sin kvalitativa nivå och att utvecklas.Stockholm den 2 oktober 1999Lennart ()()Per ()()()()
mot · GN02Kr221 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr221av , ()StavningsreformSvenska talspråket är fortlöpande under förändring och nya ordaccepteras och tas in i . Detta är en naturligutveckling av ett levande språk.När det gäller ordens stavning har ingen förändring eller förnyelse skettsedan början av 1900-talet. års riksdag finns det ett protokoll somberättar om hur professor tar upp frågan om förändringar i "staf-ningen". Det följde en debatt efter professor interpellation, där talareframhöll att - fördärvet med en stavningsreform förefaller vara helt klar. Detgår inte att stava vad utan hv eller öva utan fv. Den s.k. Bergska stav-ningsreformen genomfördes dock 1906, och var tänkt som ett första steg motett enklare och mera ljudenligt sätt att stava svenska språket. (,ecklesiastikminister i Staaffs ministär 1905-1906. )Kan vi tänka oss att stava ljud med jud eller hjälp med jälp? Det ser kanskekonstigt ut, men är förmodligen en ganska snabbt avklarad vanesak.J-ljudet, som har ett eget tecken, stavas ändå förutom J även med G, GJ,LJ, HJ och DJ.Andra belysande exempel är sje- och tje-ljuden.Sje-ljudets stavning med SJ, SK, STJ, SKJ, SCH, CH, J och GE och tje-ljudets stavning med TJ, K och KJ är också förbryllande.Jag anser att J-ljudet kan stavas med enbart J, och att sje-ljudet, som idaginte har ett eget tecken, kan stavas t.ex. med enbart SJ, och att tje-ljudet,sominte heller har ett eget tecken, bör kunna stavas med TJ (eller kanske medhelt nya tecken).Stavningsfrågan har varit föremål för många motioner i riksdagen.År 1943 gjorde dåvarande folkskolans lärarorganisationer framställningom en stavningsreform. Denna framställan stöddes även av dåvarandeSkolöverstyrelsen. Som alla vet har ändå inget hänt i denna viktiga fråga.Förutom ovannämnda exempel finns det givetvis många andra regler sombör förenklas och ingå i reformarbetet, som med dessa krav blir vittom-fattande.Många grundskoleelever har stora svårigheter att lära sig stava, ochmycket tid skulle i stället kunna användas till andra uppgifter inom svensk-undervisningen.Även för invandrare, som i vuxen ålder skall lära sig att uttrycka sig iskrift, måste svenska språkets stavningsregler synas vara obegripliga, upp-byggda med motsägelser, regler och regler med undantag.Att "äga språket" är en demokratifråga, en jämlikhetsfråga och en kultur-fråga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en stavningsreform.Stockholm den 28 september 1999Göran ()()()
mot · GN02Kr223 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr223av , ()Folkrörelsernas har sedan bildandet1993 arbetat för ökat intresse och för spridandet av bildkonst till nyagrupper, till grupper som inte självklart kommer i kontakt med godbildkonst. Verksamheten har god geografisk spridning och bidrar ocksåtill bildkonstnärernas inkomster samt främjar nya kontakter publik-konstnärer. Detta ligger väl i linje med målen för kulturpolitiken.Folkrörelsernas Konstfrämjande får statligt stöd via Kulturrådetsanslagspost D 5 Bidrag till bild- och formområdet, dels till organisationensarbete, dels som utställningsersättning till vissa bildkonstnärer, vilkettillsammans ökar möjligheterna att nå de uppsatta målen. Det finnsemellertid en brist. Ingen kedja är starkare än sin svagaste länk. Den svagalänken är i detta fall utställningsarrangörerna. Att arrangera en utställning ärett kostsamt projekt och ett ganska stort risktagande. Därför är det ocksåviktigt att utställningsarrangörerna kan erhålla ekonomiskt stöd när dearrangerar utställningar med konstnärer som är berättigade tillutställningsersättning. Den möjligheten finns inte . Skautställningsverksamheten och främjandet av god bildkonst kunna utvecklaspå avsett sätt behöver den frågan få en lösning inom anslagsposten utan attdetta för den skull går ut över Folkrörelsernas Konstfrämjandesorganisatoriska utveckling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiskt stöd till utställningsarrangörer.Stockholm den 3 oktober 1999Marianne ()
mot · GN02Kr224 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr224av , ()Statsbidrag till har uppburitstatsbidrag för sin arkivverksamhet. Arkivet har också utvecklats på ettmycket positivt sätt . tillförs arkivet betydandematerial och verksamheten har utvecklats från ett emigrationscenter tillnågot mycket mera.Genom samarbete mellan både nationella och internationella partners harverksamheten fått en helt annan bredd än man från början hade. Sedan 1995har man etablerat ett migrationscentrum tillsammans med ,med gemensamma projekt inom migrationsforskningen. Migrationscentrumfinansieras dels genom anslag från stiftelsen , dels genomatt del av arbetet sker inom ramen för ett EU-projekt med målsättning att geutbildning och sysselsättning åt högutbildade invandrare. Resultatet av densamtidsdokumentära insamlingsverksamheten har bildat stommen till ettinvandrararkiv.Ett Utvandrarnas hus har byggts, där en omfattande utställningsverksamhetbedrivs med över 27 000 besökare. Man har både en basutställningoch specialutställningar. Bland specialutställningarna kan nämnas deutställningar som uppfördes 1998, nämligen "1898-1998","skämttecknare". "When Grandma andGrandpa came to ", miniutställning om historia och enutställning inför Stockholmspremiären av musikalen från Duvemåla.Verksamheten vid SEI kan inte längre enbart betraktas som en arkiv-verksamhet utan den är i lika stor utsträckning en biblioteksverksamhet ochmuseum. Den har också förutsättningar att vara en viktig del i den fram-växande integrationsforskningen. Mot den bakgrunden är det angeläget attriksinstitutionen ges tillräckliga förutsättningar atttillvara-ta och utveckla sitt uppdrag.Av detta skäl är det olyckligt att statsbidraget fördelas av arkiv sedan ett tiotal år tillbaka. Detta är i sig en ordningsom borde omprövas. En möjlig lösning kan vara att bidraget fördelas direktfrån såsom ordningen var tidigare. Därtill är det ange-läget att regeringen vidtar åtgärder för att skapa bättre ekonomiska förutsätt-ningar för att fullfölja och utveckla sitt uppdrag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelning av statsbidrag till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förutsättningar att fullföljaoch utveckla sitt uppdrag.Stockholm den 27 september 1999Tomas ()()
mot · GN02Kr225 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr225av Egervärn, ()Stöd till hembygdsforskningHembygdsforskarna och lokalhistorikerna utför en stor kulturgärning,ofta med små medel och med stort personligt engagemang.Enligt tillgänglig information får denna kultursektor inga bidrag frånStatens kulturråd eller Stiftelsen gällande regler - eller praxis - så går resurserna från dessa myndig-heter och institutioner företrädesvis till de regionala kulturinstitutionernaochtill litteraturstöd och konststöd.Bestämmelserna bör därför ändras så att det blir möjligt att söka bidragäven för lokalhistorisk forskning och hembygdsforskning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bidrag till hembygdsforskning och lokalhistoriskforskning.Stockholm den 30 september 1999Erik ()()
mot · GN02Kr226 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr226av , ()Restaurering av Vinäs slottI väckte vi en motion angående restaurering av Vinäs slott,län. Enligt uppgifter i pressen hotades den medeltida byggnadendå av totalt förfall. Framför allt var det taket som befann sig i ett sådantskick att en kommande, snörik vinter skulle innebära ett överhängandehot mot det redan svårt skadade taket.I kulturutskottets betänkande 1995/96:KrU8 kunde konsta-teras att såväl som i län beviljatbidrag till restaureringen med av ordinarie kulturmiljö-vårdsmedel och med av s.k. sysselsättningsmedel. Beslutenvälkomnades av många engagerade i länet.Vid besök på Vinäs (1999) kunde vi konstatera att taket åtgärdatsoch att den av oss tidigare utpekade risken för takras därmed undvikits.På skyltar utanför möts besökaren nu av skyltar om att tillträde tillslottet enbart sker på egen risk. Att varningen är minst sagt befogad kunde vivid en försiktig "rundvandring" inomhus konstatera.Om detta historiska minnesmärke, där lagmannen och häradshövdingen och hans släkt verkade , skallkunna bevaras till eftervärlden fordras ytterligare insatser från samhälletssida. Vi vill ytterligare poängtera att ur säkerhetssynpunkt måste åtgärdervidtagas. Risk för ras föreligger definitivt på flera platser i ochdessakan medföra allvarliga olyckstillbud.Av de skäl som vi här redovisar menar vi att en prioritering av restaure-ringen av det inre av Vinäs slott bör ske snarast.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om angelägenheten av fortsatt restaurering av Vinässlott, län.Stockholm den 3 oktober 1999Elisabeth ()()()
mot · GN02Kr227 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr227av Söderdahl, ()BakgrundSOU 1997:100 "Nya samverkansformer inom den sjöhistoriskamuseiverksamheten" hade i sitt uppdrag att också utreda frågan om enlokalisering av () till Karlskrona.Utredningen kom fram till, efter att ha vägt fördelar och nackdelar, att enflyttning bör ske. Motiveringen var främst att det ligger i linje medstatsmakternas intentioner rörande den nya kulturpolitiken och i linjemed det principiellt viktiga i att öka den geografiska spridningen avmuseala ledningsfunktioner. Ett annat viktigt skäl var att godaförutsättningar för en placering av ledningsfunktionen föreligger fysisktoch miljömässigt, i synnerhet vad gäller arbetsmiljön. Kulturutskottetgjorde samma bedömning och beslöt ienlighet med utredningens förslag.2 Det aktuella lägetI årets budgetproposition anför regeringen främst ekonomiska skäl för attåtgärden inte skall verkställas. Dessa skäl, vars tyngd beror på hurmycket en omlokalisering skulle komma att kosta, måste vägas motövriga skäl för en omlokalisering av SSHM:s ledningsfunktion. När detgäller kostnaderna föreligger det en viss oenighet. Dessa är beroende avhur stor del av de anställda som flyttar med, av kostader för lokalhyroroch lokalutnyttjande.3 Nya motiv för flyttEfter det att utredningen slutfört sitt arbete har det tillkommit ett mycketstarkt skäl för en lokalisering av SSHM:s ledning till Blekinge.Regeringen har valt ut och nominerat till och FN har beslutat att föra upp ÖrlogsstadenKarlskrona på . Det är och kommer med all sannolikhetatt också förbli det enda marinhistoriska världsarvet i . Statenäger och förvaltar den alldeles övervägande delen av historiska miljöer iKarlskrona. Betydande summor läggs ner på historiska byggnader ochmiljöer för att motsvara förväntningarna kring världsarvet. Utnämningenger en speciell position i vad gäller sjöhistoria ochmarinhistoriska miljöer. En omlokalisering av SSHM:s ledning liggeralltså mycket väl i linje med regeringens ansträngningar i dettaavseende.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att frågan om lokalisering av Statenssjöhistoriska museers ledning bör tas upp till förnyad prövning.Stockholm den 29 september 1999Willy Söderdahl (v)(v)()()()()()
mot · GN02Kr228 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr228av , ()Ett museum för svensk populärmusik i SkaraArbetet för att inrätta ett museum för svensk populärmusik i -"Popmus" fortskrider. har visat , tillfällig utställning om svensk populärmusik som kan ses som ettled i planerna på att förnya museet med en tillbyggnad där 1900-taletssvenska populärmusik presenteras. Ett antal sponsorer liksom Statenskulturråd har uttalat stort intresse för projektet. kommun ochVästra har beslutat anslå sammanlagt 665 000 kronortill en "fördjupad förstudie" som ska vara klar senast den 31/2000.Projektets omedelbara effekt är att ge underlag för beslut om tillbyggnadoch verksamhetsutökning vid museum.Med tanke på det stora stödet projektet redan nu har fått är utsikterna föratt "Popmus" verkligen ska bli verklighet goda. Museet kommer då att bli ettsåväl regionalt som nationellt centrum för svensk populärmusik . Här ska finnas såväl permanenta som tillfälliga utställningar, en aktivprogramverksamhet, konserter och barn- och ungdomsverksamhet. Dessutomska föremål och musikalier insamlas, dokumenteras och göras tillgängliga.Museet kommer också att bli en plattform för musikvetenskaplig forskningvid universiteten.Populärmusiken är en viktig del i det svenska folkliga kulturlivet och detfolkliga kulturarvet som tyvärr inte haft en hög status ikulturpolitiken. För att uppväga det bör museet i starten tilldelas ett treårigtnationellt uppdrag. Vi vill redan nu väcka frågan så att ett sådant uppdragkan planeras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nationellt uppdrag till ett museum för svenskpopulärmusik i Skara.Stockholm den 1 oktober 1999Marianne ()()
mot · GN02Kr230 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr230av , ()Synskadades möjlighet att följa nyhetssändningarUtländska TV-program i svensk television är översatta medsvensk text som kan läsas av tittare som inte själva klarar av att översättatill eget språk.Vid nyhetssändningar inträffar ofta att svensktalande reporter i en intervjuställer frågor på svenska, som sedan besvaras på den tilltalades eget språk.Oftast översätts svaret och förmedlas till tittaren via den textremsa somparallellt följer bildsekvenserna.För tittare/lyssnare med möjlighet att följa samtalet via denna textremsa ärdet enkelt att följa vad som utspelar sig på TV-skärmen. Personer som harnedsatt syn och inte kan läsa översättningen undanhålls möjligheten att förståhelheten i det förmedlade budskapet.Via licensavgifter och skattemedel finansieras två TV-kanaler iSverige, och enligt vår mening bör tillgängligheten inte minst till nyhets-programmen vara stor. För att möjliggöra även för synskadade att ta del avnyhetssändningar, bör minst en våra samhällsägda kanaler till-handahålla nyhetsprogram möjliga att uppfatta av människor med begränsatseende, enligt vad som ovan beskrivits.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge synskadade ökade möjligheter att följanyhetssändningar även via TV-sända nyhetsprogram.Stockholm den 4 oktober1999Lars ()()
mot · GN02Kr231 · 1999-10-05 00:00:00 — 1998/99:115 På ungdomars villkor), även om regeringenbetonar att det krävs åtgärder på både central och lokal nivå för att klaradetta.Bristen på repetitionslokaler och musikscener för ungdomsband med olikamusikstilar är stor ute i landet. Även i detta avseende bör regeringen ges iuppdrag att till att återkomma med hur dessa viktigaförutsättningar för ungdomars musikutövande kan förbättras. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Även detta krav kankopplas till regeringens skrivningar i prop.1998/99:115, där man framhållerbehovet av att göra "en särskild satsning på förnyelse av mötesplatser,träffpunkter och annan fritidsverksamhet för ungdomar. "10 Hemställan10 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det är ett nationellt ansvar att säkra detkulturarv som populärmusiken innebär,2. att hos regeringen begär en utredning avmöjligheterna att säkra och utveckla musikutbildningen vid landetsmusik- och kulturskolor samt i detta sammanhang överväga om dessaskolors verksamheter skall regleras i skollagen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till tekniskt avancerad utrustning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att säkra tillgången tillrepetitionslokaler och musikscener, inriktade på ungdomarsmusikverksamhet.Stockholm den 3 oktober 1999Peter ()(v)()()()()()1 Yrkande 2 hänvisat till UbU.
mot · GN02Kr236 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr236av , ()Länsmusiken i SkåneKulturen har en avgörande betydelse för människans välbefinnande ochmöjlighet att leva som en "hel" person. Allteftersom utvecklingen ökar itempo och arbetsuppgifterna blir mer och mer sofistikerade finns riskenatt alienation och utanförskap tilltar. Detta får till följd att bådeproduktion och hälsoläge försämras.Länsmusiken, Musik i , har i detta sammanhang en viktig funktion,inte endast i form av konserter och framförande av olika slag, utan i lika storomfattning vid repetitioner och sammankomster som skall leda fram tillpremiärer och efterföljande framföranden.Musik i har en betydande verksamhet med ett väl disponerat utbud.Det är ett bra regionalt komplement till många arrangemang som äger rum iStockholm. Det är av synnerligen stor vikt att regeringen inser värdet avLänsmusiken. Kulturbidrag och anslag skall visa att hela skall levakulturellt och musikaliskt.De regionala verksamheterna kommer ofta väldigt nära publiken ochindividen. Vid Musik i c:a 2.500 konserttillfällen har mångamänniskor som inte har möjlighet att besöka erbjudits musik avhög klass inom olika genrer. Utbudet består av allt från tidig musik till folk-och jazzmusik.Barn och ungdom är en prioriterad målgrupp som bör få samhällets stöd iform av uppmärksamhet på ett eller annat sätt. Värdet av att barn ochungdomar får möta musik och andra kulturutbud är en investering som kanminska samhällets kostnader på andra områden.Barn- och ungdomssatsningen som bedrivs av Musik i har blivit och betydelsefull del av verksamheten. Dessa insatser kommer att skapagrund för ett uppväxande släkte inom kulturvärlden, vilket inte skallförringas utan istället uppmuntras. Satsningar på barn och ungdomar där ettpersonligt engagemang lockas fram kommer alltid att vara effektiva insatser.Dessa medel kommer hela samhället till godo. Därför bör regeringenöverväga betydelsen av ekonomiskt och annat stöd till Länsmusiken i vårtland. Det uppväxande släktet är vår framtid, de skall få komma i åtnjutandeav kulturella värden, som de i sin tur skall förvalta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av länsmusiken i allmänhet och barn-och ungdomsverksamheten som en del av Musik i i synnerhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsningar på den regionala kulturen över helalandet.Stockholm den 4 oktober 1999Kenneth ()