mot · GN02Fi211 · 1999-10-05 00:00:00 — Vi anser istället att alltfler beslut skalldecentraliseras ut till skolan ända in i klassrummen till eleveroch lärare.Centerpartiet anser att kraften till förändring finns i skolan själv. Därförbehövs stor frihet för den initiativförmåga och skaparkraft som finns hoselever, lärare och föräldrar att själva få utveckla sin skola. Kommunen ochskolan måste fokusera på den lokala nivåns möjligheter.För att nå målet att ingen elev ska bli underkänd måste skolsystemetutvecklas till att vara mer flexibelt, mer lokalt utformat och mer målstyrt.Genom att främja lokal frihet, lokal makt över resurserna, möjlighet att lokaltvälja undervisningsmetoder, lokal flexibilitet, lokal uppföljning och utvärde-ring, tror vi att lokal utvecklingskraft kan frigöras så att målet blir möjligtattuppnå.Centerpartiets utgångspunkt för en ny skolpolitik utgår från att - kunskapär en rättighet för alla, inte ett privilegium för några få - alla barn kanlära,och alla barn vill lära, undervisningen måste anpassas efter varje elev, helakroppen måste engageras i lärandet - misslyckanden kommer inte attaccepteras, det är skolans ansvar att se till att eleven uppnår kunskapsmålen -politiken ska i första hand inriktas på kunskapsresultat och inte på hur skolanska organiseras - skolans utveckling är inte bara en fråga för politiker. Detbehövs ett nytt samhällskontrakt för skolan, som engagerar lärare, föräldraroch omgivande samhälle. Vi har i motion 1999/2000:Ub212 beskrivit hur vikan förverkliga vår skolpolitik.LärareDet är en viktig uppgift att öka intresset för läraryrket ochlärarutbildningen, inte minst med tanke på den stora brist pålärare som råder runt om i vårt land. Det saknas ca 21000 lärare som var tredje plats på lärarhögskolornastor tom. Det finns mycket att göra för att uppvärderaläraryrket och stärka lärarnas professionella roll i skolan. Enförnyad lärarutbildning, att skapa utrymme för högre löner,att ge tid och resurser för vidareutbildning, att öka lärarnasinflytande på hela skolan samt att inrätta karriärmöjligheterär några åtgärder som kan vidtas för att uppvärderaläraryrket.I vår motion 1999/2000:Ub810 beskriver vi hur vi vill uppvärdera ochstärka lärarnas roll samt utveckla lärarutbildningen.KulturKulturlivet påverkar människans och därmed samhälletsutveckling. Kulturlivet har också betydelse för en ortsattraktion och identitet. Ett rikt och intressant kulturliv är, påsamma sätt som t ex goda kommunikationer och kvalitet iskolorna, en faktor att räkna med när människor väljerbostadsort.Ingen, varken människa eller organisation/institution, kan ensam axlaansvaret för att kulturlivet ska vara rikt och levande i varje lokal miljö.Aktörerna på kulturområdet är - och ska vara - många. De politiska beslutenmåste inriktas på att skapa goda förutsättningar för ett levande, lokaltkulturliv i alla delar av landet - ett kulturliv med mångfald, hög kvalitet ochplats för både amatörers skapande och professionella konstnärers gästspeloch medverkan.Kultur handlar i grunden om människans växande. Kultur kan stärkasjälvkänsla och uttrycksförmåga. Kultur kan tydliggöra rottrådar och ge nyainfallsvinklar. Där människan utvecklas, där utvecklas också samtal ochsamhälle.I vår motion 1999/2000:Kr201, "Kultur", lyfter vi fram kulturens betydelseför en rad olika samhällsområden som vi beskriver hur vi villutveckla vår kulturpolitik.Förutom kulturens självklara egenvärde handlar det om demokrati ochidentitet, vårt arv och vår historia, om barns och ungdomars utveckling,arbetstillfällen, turism, regional och lokal utveckling, företagande, integra-tion, mångkultur och delaktighetCenterpartiet menar att satsningar på kultur är samhällsekonomisktlönsamma och ger många positiva bieffekter. Alla människor i landet skakunna ta del av ett levande kulturliv, och barn och ungdomar ska prioriteras.Vi poängterar också betydelsen av allmänna samlingslokaler/mötesplatseroch föreslår extra resurser till dessa.Centerpartiet har länge framhållit att en växande andel av all kulturverk-samhet i kulturinstitutioner ska inriktas mot barn och ungdomar. Vi anser att25 % av resurserna av det statliga kulturanslaget bör öronmärkas till kulturför barn och ungdom. Det är en ungdomspolitisk uppgift att skapa ett ökatutrymme för ungdomars eget skapande. Vi anser också att Ungdomsstyrelsenbör tillföras extra resurser för en en särskild satsning på ung kultur.Decentralisering ochutvecklingIdag finns en stark kraft och en enorm vilja runt om i landetatt vända den negativa trend som härskat i undernågra år. Denna vilja och kraft måste tas till vara. Den är avavgörande betydelse för hela utveckling. Vårt landhar inte råd att avstå den utvecklingspotential som finns ilandet.Större ansvar och en ökad decentralisering är absolut nödvändigt för enhållbar utveckling. När stad och land tillsammans formulerar mål ochriktning är en mer balanserad utveckling möjlig. Olika landsändar och orterhar olika förutsättningar. Vi måste nu ta till vara den styrka som finns både istäder och på landsbygd. Inriktningen skall vara att skapa goda möjligheterför tillväxt och utveckling i hela landet.Riksdag och regering ska understödja en regional utveckling i hela landet.En förutsättning för att skapa livskraftiga miljöer är att det finns engrundläggande samhällsservice i hela landet. En av de större utmaningarnablir att lägga fast vad en garanterad grundservice ska innehålla. Dennagrundservice i form av exempelvis post- och teleförbindelser, infrastrukturetc måste garanteras av samhället. Det behöver dock inte innebära att detoffentliga svarar för genomförandet.Kulturens betydelse för utvecklingIbland kan det vara svårt att motivera kultursatsningar iåtstramnings- och nedskärningstider. De flesta har en ganskaklar uppfattning om betydelsen av lokalt och regionaltföretagsstöd för sysselsättning och ekonomi. När det gälleratt motivera kultursatsningar är det däremot inte likasjälvklart vilken betydelse dessa har för att skapa utveckling.Vi vet att en kommuns eller regions kulturella dragningskraftär viktig för att få människorna att stanna, att få dem att vågaskapa sig en framtid på den plats där de bor och lever, menockså för att dra till sig investeringar och välutbildadarbetskraft.Lyckade kulturprojekt får ofta positiva regionalpolitiska konsekvenser.Insatser inom kulturområdet borde vara en självklar och betydelsefull del idet regionala utvecklingsarbetet. har regionala ochlokala kultursatsningar på vissa orter i vårt land blivit ett hjälpmedel för attskapa ny profil och inriktning, särskilt där industri lagts ned. Centerpartietanser att en kulturell infrastruktur är lika viktig som utbildning ochkommunikationer. Därför bör vi gå vidare med satsningar på den kulturellainfrastrukturen. Vår syn på kulturens roll för den regionala utvecklingenredovisas i motion 1999/2000:Kr201.Den digitala infrastrukturenEn heltäckande digital infrastruktur, tillgänglig för allamedborgare och landets företag, är ett nödvändigt steg för attkunna förverkliga idén om en digital allemansrätt. Denkantring av som skett kan iett längre perspektiv visa sig vara en lätt krängning i jäm-förelse med den kantring som sker i ett ojämlikt IT-samhälle.Det är en av statens grundläggande uppgifter att garanteralika tillgång till infrastrukturen för alla medborgare. Inteheller när det gäller den digitala infrastrukturen kan statenundandra sig detta ansvar. Utvecklingen mot en bättreteknikstruktur är en överlevnadsfråga och kräver mycketsnabba åtgärder. I vår motion 1999/00:T703 har vi beskrivithur vi vill genomföra bredbandssatningen.FöretagandetFöretagandet är nyckeln till en god regional utveckling. Detär endast ökad sysselsättning som ger underlag för boendeoch service i de bygder som drabbas avbefolkningsminskning. Småföretagsamheten är en av deviktigaste resurserna i samhället. Huvudinriktningen för enpolitik för fler företag och företagare måste vara att skapagoda villkor för företagandet genom låga skatter och minskatkrångel. Företagaren måste stå i centrum för att åstadkommaett bättre företagsklimat. Hårt arbetande, riskvilliga före-tagare måste få tjäna pengar och kunna bli rika på sinaaffärsidéer omsatta i praktiken. Det öppnar möjligheter förnya investeringar. Vinstintresset är en drivkraft för företagoch deras ägare, även om det också finns andra skäl till attmänniskor startar och driver företag. Samhället måste visaförståelse för och uppmuntra entreprenörskapets drivkrafter.Mångfald och individualism är viktigt för att antalet företagska bli fler.För att ge förutsättningar för ett ökat nyföretagande och tillväxt i befintligaföretag behöver deras arbetskraftskostnader sänkas. Vi föreslår i vår skatte-motion hur detta ska ske, framför allt genom sänkta arbetsgivaravgifter och iförsta hand riktade mot de små företagen. I vår motion 1999/2000:N387 harvi skrivit om fler möjligheter för företagen.Jord- och skogsbruket - landsbygdensmotorDet svenska jordbrukets utveckling och fortlevnad är enfråga som berör betydligt fler än de svenska bönderna. Vi äralla beroende av jordbrukets produkter för att få mat fördagen. Men jordbruket ger mer än bara livsmedel; det harockså en kulturhistorisk betydelse. lever en ökande delav befolkningen i städer och tätorter. Gemensamt för deflesta är att de har ett starkt historiskt förhållande tilllandsbygden. Det öppna landskapet med hagmarker ochängar har dock inte skapat sig självt. I de flesta fall är detgenerationer av bönder som skapat och vårdat det som har såstor betydelse för det öppna landskapet och den biologiskamångfalden.Även om antalet direkta sysselsatta inom jordbruket minskat kraftigt underden har livsmedelsnäringen som helhet en mycket storbetydelse för många människor och företagandet i . Totalt genererarlivsmedelssektorn sysselsättning för 340 000 personer i . I vår motion1999/2000:MJ222 har vi beskrivit hur vi vill utveckla vår jordbrukspolitik.KommunikationerCenterpartiet kräver ett decentraliserat och solidarisktsamhälle och för det krävs ett väl utbyggt väg- ochjärnvägsnät. En satsning på upprustning av vägnätet är enviktig fråga för hela . Det ger ett bättre och säkrarevägnät samt nya arbetstillfällen. Extra satsningar måste dockgöras, bl a bärighetshöjande åtgärder.Sommarens tragiska dödsolyckor visar behovet av höjd vägstandard och enökad trafiksäkerhet. Det finns ett stort behov av att prioritera pengar till desämsta avsnitten av Europavägarna, vilka också är de mest olycksdrabbade.Det är inte acceptabelt att angelägna projekt runt om i landet får stå tillbakaför regeringens stora motorvägsprojekt i storstadsomgivningen.De mindre vägarna är betydelsefulla både för de boende och för industrin.Skogsindustrin är beroende av effektiva och snabba transporter. Upprätthållsinte det finmaskiga vägnätet är det meningslöst att satsa på storskaligatransportförbindelser eftersom dessa är beroende av varandra. Därför är detav nationellt intresse att de delar av landets infrastruktur som utgör enbetydande verksamhetsförutsättning för några av våra största branscherhåller acceptabel standard. En upprustning av det finmaskiga vägnätet måstetill, annars försvåras människors tillgång till rekreation och friluftsliv. Äventuristnäringen riskerar att bli lidande om inte god framkomlighet finns.Det enskilda vägnätet berör en miljon av befolkning och nästan50 % av den totala skogs- respektive åkerarealen. Var fjärde gods- ellerpersontransport genereras från enskilda vägar. En stor del av alla transportersom sker startar eller slutar på en enskild väg. De enskilda vägarna gör detockså möjligt att upprätthålla en hög tillgänglighet till natur och rekreation.Centerpartiet vill därför lyfta fram de enskilda vägarnas betydelse. (1999/2000:N214)Miljödriven utvecklingCenterpartiet har en vision och en ambition om att utvecklaett kretsloppssamhälle. vidgar i motionen"Miljöpolitik för nya generationer" (MJ718) miljöpolitikensperspektiv och fokuserar på möjligheterna i det nyatusentalet. Miljöpolitiken ska vara proaktiv. Det skaparmöjligheter för nya generationer av människor, företag ochledare.Satsning på miljöexportEtt miljöanpassat näringsliv är en viktig förutsättning för attställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle. Eninternationalisering av det miljöanpassade näringslivet kanleda till ökad försäljning av svenska tjänster och produktermed hög miljöprestanda. Det ger den tillväxt i ekonominsom behöver för att kunna uppnå en uthållig välfärd.Det ger resurser till skola, vård och omsorg. Potentialen förexport av tjänster och produkter med hög miljöprestanda ärenorm. Den internationella marknaden för miljöteknikberäknas uppgå till ochförväntas växa per år.Även om världsmarknaden för miljöteknik är omfattande, är det i inter-nationaliseringen av de miljödrivna företagen som den stora utmaningen ochpotentialen ligger. finns inom alla branscher och oftainom en annan verksamhet än miljö. Dessa företag hanterar miljöfrågornasom en strategisk fråga, väl förankrad i ledningen. Miljöfrågor prioriteras ivarje val i företaget. Miljöarbetet är decentraliserat, proaktivt och före-byggande. Kundkrav driver utvecklingen. Företagen tillhandahåller produk-ter och tjänster med hög miljöprestanda.De förslag på insatser för en internationalisering av ett svenskt miljö-anpassat näringsliv som presenterade i sitt slut-betänkande (SOU 1998:118) kostnadsberäknades till 64 miljoner kronor.Effekterna på näringsliv och sysselsättning av en sådan satsning är med allsäkerhet mångdubbelt större än de bestående effekterna av de lokalainvesteringsprogrammen; detta till en hundradel av det som regeringen totaltavser att betala ut i bidrag till lokala investeringsprogram. Ändå tvekarregeringen och satsar i budgeten för endast för attunderlätta svenska företags export av varor och tjänster med hög miljö-prestanda.Centerpartiet anser att en satsning om ytterligare 25 miljoner under år 2000och därefter 30 miljoner under vartdera behövs. Medlenkan omfördelas från ramanslaget för stöd till lokala investeringsprogram.Med en sådan satsning kan hela den samlade strategi som presenterades avMiljöexportutredningen i "Sustainable - a SUCCESS story" (SOU1998:118) genomföras i sin helhet och säkerställa ett jämnt tillflöde av nyamiljöanpassade företag, lösningar och nya tekniker. Strategin medSUCCESS innebär bland annat kunskapsuppbyggnad och att stimuleraskapandet av gedigna nationella nätverk. Genom att stimulera nätverks-bildning mellan små och stora miljödrivna företag, myndigheter, högskoloroch universitet, bransch- och miljöorganisationer kan nätverken utvecklakomplementära kompetenser som kan agera på utlandsmarknaden. Rege-ringen bör återkomma till med förslag i linje med vad som häranförts.Försäljning av statligegendomDet kapital som just nu finns uppbundet i en rad statligabolag skulle kunna göra mycket större nytta på andra håll.Då inkomster av utförsäljningar är av engångskaraktärlämpar de sig utmärkt för att betala av på statsskulden, enstatsskuld som beräknas uppgå tillnästan . Genom att sälja ut statligabolag och använda inkomsterna till att amortera påstatsskulden skulle de statliga räntorna kunna minskas rejält,vilket i sin tur skulle få till följd att statens resurser kananvändas till andra områden än ränteavbetalningar. År 2000beräknas räntorna på statsskulden uppgå till 81,8 miljarderkronor. Förutom att avbetalningarna leder till minskaderäntekostnader så finns det en moralisk aspekt i att minskastatsskulden. Kommande generationer ska inte behöva lidaför att tidigare levt över sina ekonomiska tillgångar.Läkemedelsdistributionen har varit föremål för ett flertal utredningar. betänkande Läkemedel i vård ochhandel (SOU 1998:28) presenteras bl a en modell för konkurrensutsättningoch utförsäljning av enskilda apotek. anser att det finns storarationaliseringsvinster att göra genom att avveckla Apoteksbolagetsmonopolställning. Vi räknar med att det ger intäkter om cirka 130 miljonerkronor för , 2001 och 500 miljoner för år 2002.Centerpartiet anser att regeringen ska återkomma till med förslagom konkurrensutsättning och utförsäljning av enskilda apotek. Vi anservidare att förutom Apoteksbolaget kan utförsäljning exempelvis gälla del avden mark som finns i det statligt ägda bolaget samt ,och . Sammantaget föreslår en iförhållande till regeringen ökad utförsäljning av statlig egendom med 10miljarder kronor. Vi beräknar ränteeffekter för till 250 miljonerkronor. Regeringen bör återkomma till med en utarbetad plan förutförsäljningar av statlig egendom.Tabell 2 UtgiftsramarTabell 2: (förslag till utgiftsramar )bör besluta om fördelning av utgifterna på utgiftsområden i enlighet med vad somanförts i tabell 2.Riksdagen bör godkänna den preliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden för budgetåren 2001 och 2002 som riktlinjer för regeringensarbete i enlighet med vad som anförts i motionen samt i tabell 2.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar godkänna de riktlinjer för en ekonomiskpolitik för trygghet, decentralisering och miljö som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om relation till den ekonomiska monetäraunionen,3. att godkänner beräkningen av statsbudgetens in-komster för enligt vad som anförts i motionen (tabell1),4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av ett moratorium för realt ökadeanslag till statliga verk och myndigheter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av att stärka statens kontrollfunktioner,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av översyn av organisationen inom statligförvaltning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om "kommunakut" och generella ändringar avskatteutjämningen för att möta befolkningsförändringar,8. att begär att regeringen återkommer medförslag till förändringar av konfliktreglerna i enlighet med vad somanförts i motionen,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kraftigt förstärkta resurser till polis och rätts-vårdande myndigheter,110. att begär att regeringen återkommer till riksdagenmed en utarbetad plan för utförsäljningar av statlig egendom,11. att beslutar om fördelning av utgifterna för budgetåret2000 på utgiftsområden enligt vad i motionen anförts (tabell 2),12. att godkänner den preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden för budgetåren 2001 och 2002 som rikt-linjer för regeringens arbete enligt vad i motionen anförts (tabell 2).Stockholm den 4 oktober 1999Lennart ()()()()()()()1 Yrkande 9 hänvisat till JuU.2 Yrkande 8 hänvisat till AU.