mot · GN02So332 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So332av Runegrund, ()Anhörigvård1 InledningDet finns ungefär lika många platser på olika former aväldreboenden som trots att de äldre, särskilt de allraäldsta, har ökat i antal. Vi kristdemokrater tycker det är bra att fler harkunnat välja att bo kvar hemma, efter egna önskemål, med hjälp avlasarettsanknuten hemvård samt vårdpersonal inom äldreomsorg ochsjukvård.Problemet är att kommunernas vård och service i hemmen inte har ökat itakt med de växande behoven. Resurserna har koncentrerats till de äldre medstort behov av hjälp. Detta har medfört en utveckling mot ett större ansvarför de anhöriga.2 Anhörigvårdarnas situation idagAnhörigvårdens omfattning förstås kanske bäst om den sätts i relation tillsamhällets omsorgsinsatser. Närståendevården utgör basen i vård- ochomsorgsarbetet, av det totala omsorgsarbetet utförs avanhöriga. Trots en del uppmärksamhet i massmedia är anhörigvårdarnaen tyst och försummad grupp. Det är inte ovanligt att 80-åringar, oftakvinnor, sköter en starkt vårdbehövande make i hemmet. Och det ärheller inte ovanligt att det görs helt utan eller med mycket otillräcklighjälp från kommunen.Enligt källa från kan vardagen för de dryga 200 000anhöriga som vårdar se ut så här:- svarar för ständig tillsyn- kan aldrig lämna vårdtagaren ensam- kan "sällan eller aldrig sova "- utför tunga lyft- får ingen hjälp alls- känner sig aldrig fria från ansvarEftersom de anhöriga som vårdar själva ofta lider av större eller mindrekrämpor är det lätt att inse att bördan ofta blir övermäktig. Trots attgrundinställningen till den egna insatsen är positiv.3 Vad händer efter "Anhörig 300"har beslutat avsätta ett särskilt stimulansbidrag på 100miljoner kronor "Anhörig 300" för att kommuner isamverkan med anhörig- och andra frivilligorganisationer ska utvecklastödet till familjer och andra närstående som vårdar. Tyvärr har detframkommit från en del kommuner, att anhörig- ochfrivilligorganisationerna, som ju har den största kunskapen, inte är medfrån steg ett i framtagandet av handlingsplanerma.Förutsättningar för att medlen ska utbetalas är att den enskilda kommuneni samråd med berörda frivilligorganisationer utarbetar en treårig handlings-plan för att stödja anhörigvårdare och närstående, att utvecklingsarbetet skeri samverkan med anhörig- och andra frivilligorganisationer och att hand-lingsplanen ska vara godkänd av ansvarig nämnd. -99 hade 91 av landets 289 kommuner lämnat in handlingsplan till Social-styrelsen.Intresset bland kommunerna för att satsa på att utveckla ett långsiktigtfungerande stöd till anhöriga/närstående som vårdar någon i hemmet ärskiftande. En del kommuner anser att en satsning på anhörigvårdarna är ensatsning som inte bara får sociala utan även ekonomiska effekter. Andraanser inte det. Detta leder till att det är stora skillnader mellan kommunernaavseende satsningen på anhörigstöd.Kommunerna ska inkomma med årlig redovisning till Socialstyrelseninnan nästkommande års utbetalning kan ske. Vad händer efter "Anhörig300"? Det är viktigt att har utvärderingsinstrument så attkommunerna stimuleras till att utveckla anhörigvården.4 Hälsoekonomiska studierDen fysiska och psykiska hälsan hos anhörigvårdare måste för-bättras/bevaras. De måste ges en ökad trygghet och inte utnyttjas över sinförmåga.Därför menar vi kristdemokrater att det behövs studier och forskning omvad hälsokontroller, hälsovård och andra stödåtgärder innebär för hälso-tillståndet hos anhörigvårdare och för tryggheten i rollen.Det skapar förutsättningar för att, om man så vill, fortsätta vårda sinanhörige hemma, vilket i sin tur får positiva ekonomiska effekter för sam-hället.5 Riktlinjer behövsStöd till anhöriga förekommer i alla kommuner, men ser olika ut. I ochmed att nya bestämmelser i socialtjänstlagen infördes den 1 januari 1998markeras socialnämndens ansvar för anhörigvård. Bestämmelsen är dockluddig och saknar föreskrifter om hur stödet till de anhöriga börutformas. De handlingsplaner som beslutas i kommunerna är ett steg irätt riktning, men kan inte ersätta klara föreskrifter i socialtjänstlagen.Socialstyrelsen bör enligt få i uppgift att fastställaspecifika riktlinjer för hur stödet till de anhöriga ska utformas genom engaranti som kan innehålla följande moment:- Uppsökande verksamhet ska bedrivas.- Vårdtyngdsmätningar som tar hänsyn till både vårdtagarens ochvårdgivarens psykiska och fysiska hälsa ska utföras. Utifrån mätningarnaska omfattningen av avlösningen och andra insatser läggas fast.- En utvärdering ska göras regelbundet så att anhöriguppgiften kanomprövas.På detta sätt kan anhörigvårdarna känna delaktighet genom att derassituation lyfts fram på ett mer aktivt sätt. Det skulle alla inblandadeparter vinna på.Vi kristdemokrater anser också att en anhörigombudsman bör finnas ivarje kommun.6 Framtidens anhörigvårdare kommer att ställa kravFördelningen av ansvaret för vården mellan det offentliga och familjen ären av de stora framtidsfrågorna. Nästa generation äldre kommer inte attfinna sig i en enskild tjänstemans godtycke utan att ställa egna krav pådelaktighet. Anhörigas insatser måste därför uppvärderas och erkännasför att möta framtidens behov. Kunskapen om anhörigvårdares situationär en viktig del i vårdutbildningar på alla nivåer.7 Anhöriganställning och tjänstledighetFrågan om de anhöriga enbart ska få olika typer av stöd eller om det skabli aktuellt att yngre anhöriga ska kunna anställas och omfattas avtrygghetsförsäkringar och pensionsavtal måste också lyftas fram. När detgäller anställning av anhöriga måste vårdtagarens önskemål så långt sommöjligt tillgodoses.Det råder stora skillnader mellan kommunerna när det gäller yngreanhörigas möjlighet till anställning för vård av närstående. Anställdaanhörigvårdare har alltid timanställning med lägsta ersättning. Trygghets-försäkringar och pensionsavtal gäller inte för denna grupp. På grund av dettaförsvåras möjligheten att kombinera ett arbete utanför hemmet medanhöriganställning. Följden blir att den anhörige tappar sitt sociala nätverk pågrund av familjesituationen. Dessa frågor behöver utredas närmare.Vi kristdemokrater anser att det ska finnas rätt till tjänstledighet på hel-eller deltid för vård av anhörig. Denna åtgärd skulle underlätta för mångaanhöriga. Det skulle även vara ett erkännande av insatsen om man enligt laggavs rätt till tjänstledighet. Tjänstledigheten bör endast ges , exempelvis i taget, eftersom man inte i förväg kan vetahur stort vårdbehovet kommer att vara.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anhörigvårdarnas situation ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att har utvärderings-instrument så att kommunerna stimuleras till att utveckla anhörig-vården,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den fysiska och psykiska hälsan hos anhörig-vårdare,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör få i uppgift att upprättaspecifika riktlinjer för hur stödet till de anhöriga skall utformas,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anhörigrollen i ett framtida perspektiv,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning angående villkoren för anhörigasom anställts för att vårda en närstående,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten till tjänstledighet för vård av anhörig.1Stockholm den 4 oktober 1999Rosita Runegrund (kd)()()()()()()()()()()()()()()()1 Yrkande 7 hänvisat till AU.