mot · GN02N277 · 1999-10-05 00:00:00 — Dettahar vidareutvecklats i samarbete med kommuner söderut, och ett aktivtsamarbete pågår nu längs med hela sträckan småskaliga landsbygdsturismen bygger på ett lokalt engagemang sominnebär att de som äger, driver och är sysselsatta inom näringen är bosattaoch/eller har anknytning till orten. Småskaligheten innebär vidare att varjeenskilt företag sysselsätter ett fåtal människor, oftast i form av ettfamiljeföretag.Naturen, kulturen och människorna är de främsta resurserna förmålsättningen att skapa förutsättningar för en ekologiskt uthållig näring.En väl fungerande infrastruktur är en av grundpelarna för turismen pålandsbygden. Exempelvis spelar priser på flyg och andra persontransporteren avgörande roll om perifera resmål ska lyckas skapa underlag för en på siktlönsam turistnäring.Ett av de verkligt stora hindren för allt företagande på landsbygden ärtransporterna och transportkostnaderna. För att turismen på landsbygden skakunna utvecklas är fungerande transporter helt avgörande. Vägarnas standardbetyder självklart mest för den bofasta befolkningen men också mycket förturistnäringen. De små turistanläggningarna ligger ofta på sidan av de storavägarna och tjälskador kan ställa till stora problem för dem som ska färdaslängs vägen. Anslagen till de enskilda vägarna måste värnas annars kan låstavägbommar bli vanligare längs de enskilda vägarna.Järnvägstransporter är det klart miljövänligaste alternativet och bör öka.Det finns mycket som talar för att järnvägskapaciteten måste anpassas tillvariationerna i säsongerna. Kombinationer med utökade godstransporter påjärnväg skapar ibland bättre möjligheter även för person- och turisttrafiken.Som tidigare nämnts slår de ökande drivmedelskostnaderna mot bl a taxioch bussbolagen. I områden där järnväg saknas behövs ersättning medbusslinjer. Dessutom är det viktigt att påpeka att resan i sig kan utgöra enlika viktig upplevelse som själva resmålet. Tågresa längs är ettsådant exempel.En satsning på förmånliga resepaket där tåg eller flyg och hyrbil ingår tillrimligt pris skulle underlätta för turistnäringen i vårt lands glesbygder.16 Bygderörelsen i tätenLandsbygdsriksdagen 1998 arrangerades i och var en kraftfullmanifestation av de många människornas arbete med att utveckla svensklandsbygd. I fokus stod bl a frågor om att förenkla för företagande, omutvecklingsprojekt för sysselsättning, om kommunikationer och omservicen på landsbygd. Den kraft som kommer underifrån ger stort hoppför landsbygdens möjligheter att leva och utvecklas. Det är viktigt attuppmuntra denna kreativitet och tillförsäkra såväl folkrörelseråd somlokala utvecklingsgrupper och byalag statens gillande och stöd.Folkrörelserådet och bör tillförsäkras resurserför sin fortsatta verksamhet. Det är också angeläget att resurserna intebara stannar på central nivå, utan att man finner former för att kanaliseramedel direkt till utvecklingsgrupper och byalag.Idag är ca 3 750 lokala utvecklingsgrupper knutna till . Definns från i norr till i söder. De finns i utpräglad glesbygd. Definns allt oftare också i storstädernas miljonprogramområden. Det lokalaAgenda 21-arbetet och det arbete som bedrivs i de lokala utvecklings-grupperna har mycket gemensamt: helhetssyn, folkligt engagemang och ettperspektiv av planering "nerifrån och upp".17 SkärgårdsfrågorPå har skärgårdsbefolkningens förutsättningar för fortsattutkomst och boende i skärgården försämrats. Fastighetstaxeringen ikombination med fastighetsskatten innebär för många att det i stort sett äromöjligt att bo kvar i de fastigheter som ofta gått i arv i fleragenerationer. Det handlar också om en avsaknad av statlig samordning avmyndighetsuppgifter i skärgården vilket lett till uppsägningar ochdärmed förlust av arbetstillfällen. Vidare har förutsättningarna förfiskenäringen försämrats genom fortsatt miljöförstöring. Det överfiskesom framförallt andra nationers fiskeflottor stått för innebär ocksåpåtagliga inkomstbortfall för yrkesfisket. Svenska fiskare har dessutomsämre skattevillkor än de flesta grannländers. föreslårdärför ett yrkesfiskeavdrag.Det måste definitivt anses vara ett riksintresse att Sveriges skärgårdar kanhållas levande. Strävan måste vara att möjligheterna till boende i skärgårdenförstärks liksom möjligheten till fast utkomst i "skärgårdsnäringar". Ensamlad nationell skärgårdspolitik lyser fortfarande med sin frånvaro.Glesbygdsverket har sedan nämnda utredning i ett brett samrådsförfarandemed dem som är engagerade i skärgårdsfrågorna arbetat fram ett nationelltstrategiskt handlingsprogram för skärgården. Underlag för beslutsfattandesaknas således inte när det gäller skärgårdsproblematiken. Det som saknas ärhandlingskraft från regeringens sida vilket vidmakthåller förhållanden som ärtill förfång för skärgårdsbefolkningen. Regeringen måste nu samla sig tillförslag om en samlad skärgårdspolitik. Det är många som väntar på konkretabeslut som kan undanröja de olägenheter som skärgårdsbefolkningen nu ärutsatt för.Det är nu nödvändigt att samordna olika statliga myndigheters verksamheti skärgårdsområdena. Försvaret, , Polisen, Posten, ärexempel på statliga verksamheter som är beroende av att det finns boende iskärgården. När en myndighet genomför sina egna besparingskrav tenderarofta kostnaderna att öka för andra. En besparing hos en myndighet kan ledatill en samhällsekonomisk förlust på grund av att man inte ser till helheten.En bättre samordning av de olika myndigheternas uppgifter bör innebäraökade förutsättningar för att arbetstillfällen blir kvar i skärgården. Det ärnödvändigt att tillskapa ett tydligt statligt samordningsansvar för skärgården.Ett särskilt statligt skärgårdsråd skulle kunna vara en väg att gå för att fådenna samordning till stånd.Själva begreppet skärgård borde vidgas till att gälla såväl fastlandsremsan itypiska skärgårdsområden som öar både med och utan broförbindelse.Sverige borde också verka för detta vidgade skärgårdsbegrepp inom EU såatt den nya programperioden för strukturfondsprogrammen verkligen kanomfatta hela skärgården.Fastighetsbeskattningen i kombination med fastighetstaxeringen är ettav de största problemen i skärgården. Man tvingas helt enkelt bort från sinahem på grund av att regeringen via fastighets- och förmögenhetsbeskattning-en tar ut orimliga skattenivåer. Fastighetsskatten måste sänkas.Möjligheten att hävda intresset av bosättning och sysselsättning vid fastig-hetsöverlåtelse i skärgårdarna är begränsade. måste regeringen på dettaområde visa handlingskraft och för presentera förslag som stärkerförutsättningarna för permanent boende och sysselsättning i skärgården.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den allmänna inriktningen av regionalpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att konsekvensanalyser skall göras innan beslutfattas som får regionalpolitiska konsekvenser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordning av regional utjämning och tillväxt,regional näringspolitik och EU:s regionalpolitik i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkt gräns för reseavdrag,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dispensreglerna för strandskydd,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den nationella stödområdesindelningen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Småföretagardelegationens regelförändringar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att jordbruksföretagen bör ingå i den förteckningöver branscher som får nedsättning av de sociala avgifterna,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fastighetsavgifter för vattenkraftsstationer,110. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anslaget till icke-statliga kulturlokaler,311. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fastighetstaxering och fastighetsskatt förskärgårdsboende.112.Stockholm den 3 oktober 1999Harald ()()()()()()()Per ()()()()()()()()1Yrkandena 4, 9, 11 hänvisade till SkU.2Yrkande 5 hänvisat till MJU.3Yrkande 10 hänvisat till AU.