mot · GM02U9 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U9av m.fl. (mp)med anledning av skr. 1998/99:60 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen under 1998InledningRegeringens skrivelse om verksamheten i EuropeiskaUnionen ger i huvudsak en bra och översiktligbild över den snabba utveckling som pågår inom EU, därsteg efter steg tas mot ökad överstatlighet. Skrivelsen är i alltväsentligt bättre än tidigare års redogörelser, bl a ärsammanfattningen över de svenska undantagen mer utförligän tidigare. finns dock vissa svagheter iskrivelsen vilka de gröna här vill lyfta fram, föratt regeringen må utveckla årsbokenytterligare.År 1998 har varit ett mycket händelserikt år inom EU. De starka ström-ningar som finns inom EU att omvandla unionen till en federation har flyttatfram positionerna väsentligt. har ställt sig bakom denna process, bl agenom att ratificera och Amsterdamfördraget, menockså intagit en avvaktande ställning, genom att lyckligtvis inte deltaga i dentredje fasen av EMU, som för 11 av EU:s medlemsländer inleddes . Parallellt med fördjupningen av unionen har arbetet med dengeografiska utvidgningen fortskridit. Svårigheterna att sy samman dessabägge processer har blivit allt tydligare och blir sannolikt en stor stridsfrågainom EU . En annan betydelsefull händelse under åretvar beslut att inte ge ansvarsfrihet efterde oegentligheter som uppdagats inom kommissionen. Detta blev startskotteti den process som ledde till att kommissionen avgick vilket, ibästa fall, kan leda till att de krav på ökad öppenhet i EU-systemet som nureses från alltfler håll ger resultat.KommissionensarbetsprogramAtt i en årsbok om EU inte referera kommissionensarbetsprogram för året är en brist som bör åtgärdas ikommande års skrivelser. Kommissionen är, trots att dennuvarande kommissionen tvingats avgå, ännu motorn i EU,med ensamrätt att lägga nya lagförslag. prioriteradefrågor behandlas i skrivelsen. Genom att ställa dessa ikontrast till kommissionens målsättningar skulle det i högregrad framgå varför måste stå tillbaka. Ikommissionens arbetsprogram kan vi, under rubriken , exempelvis läsa:"Det är ett känt faktum att , trots sin ställning somden främsta handelsmakten och den största internationellabidragsgivaren i världen, inte har tillräcklig kapacitet tillgemensam handling". Vidare beskriver kommissionen hur"unionen har avsevärda intressen i världen". Men det är intebara kommissionens syn på unionens roll i världen somavsevärt skiljer sig ifrån gängse syn på EU.Beträffande rent inrikespolitiska angelägenheter står bl a attläsa att kommissionen kommer att arbeta "för attmedlemsstaterna fortsätter att få till stånd en tillnärmningoch samordning av den ekonomiska politiken". För att fåökad förståelse för EU:s utveckling är det nödvändigt attvara tydlig kring vilka politiska diskussioner som förs inomEU. Här brister tyvärr regeringens skrivelse.EU:s budgetRegeringens skrivelse behandlar i stort sett avsnittet omEU:s budget endast ur EU-perspektiv, dvs hurmedlemsstaternas avgift beräknas samt budgetens fördelningpå de olika budgetposterna. de gröna menar attårsboken även borde tillföras ett svenskt perspektiv på EU-budgeten, dvs hur inbetalningen administreras, vilka skattersom tillförts för att finansiera medlemsavgiften, men ocksåvad det kostar att vara medlem i unionen utifrånökade administrativa kostnader, kostnader förharmoniseringsåtgärder, resekostnader etc.En hållbar utvecklingMånga miljöproblem känner inga nationsgränser. Det äruppenbart när det gäller försurning, skador på ozonskiktet,den tilltagande växthuseffekten och vattenföroreningar somnår flera länder. Men det gäller också handel med kemiskavaror och restprodukter, miljöskatter som påverkar handel,investeringar och lokaliseringar m m. Det är därförnödvändigt att miljöproblem hanteras på överstatlig nivå,men aldrig på ett sätt som hindrar enskilda länder att gå föremed skarpare miljölagstiftning. Gemensamma regler ochlagar inom miljöområdet måste alltså vara utformade somminimiregler, inte som harmoniseringsregler.Avgörande för att lyckas med miljöfrågorna är också att de ekonomiskavillkoren för miljöanpassning blir bättre och att miljöstörande verksamhet fårbetala sina miljökostnader fullt ut. För att detta ska bli möjligt måste miljö-skatterna generellt höjas och för att stoppa den pågående miljödumpningen,genom alltför låg miljöbeskattning i vissa länder, måste rimliga miniminivåerför miljöskatter införas inom slår fast att "principen om att hållbar utveckling skall genomsyraalla har lagts fast och börjat omsättas i praktiskastrategier." de Gröna anser att detta är en mycket vilseledandebeskrivning av utvecklingen ! Miljöhänsyn genomsyrar långt ifrånalla politikområden inom EU, tvärtom gäller som tidigare att den inremarknadens funktioner alltid prioriteras före miljö- och hälsoskydd.Exempelvis har beslutat att inte fårbehålla förbudet mot vissa azofärgämnen och mot cyklamat, just medhänvisning till att förbudet utgör ett handelshinder. Kommissionen har ocksåundanlåtit att presentera möjligheter att ta hänsyn till miljöaspekter vidoffentlig upphandling. Exempel på direkta bakslag är direktivet omutsläppande av biocidprodukter på marknaden, direktivet om gemensammaregler för naturgas och beslut att inte medge Österrikeoch undantag mot genmanipulerad majs. Att i frågan omgenmanipulerad majs inte givit och stöd är beklagligt,både sett till sakfrågan och i det perspektivet att när inte törs ståuppför försiktighetsprincipen till förmån för andra länder inte heller kan väntastöd i de frågor där hamnat på kollisionskurs med EU, exempelvisbeslutet att inte får hindra avel med belgisk blå.Kommerskollegium ansvarar för att se till att hinder för den inre markna-den undanröjes. Tyvärr har detta medfört att för lite vikt i vissa fall läggs påmiljöaspekter, vilket exempelvis varit fallet när inlämnade ennegativ kommentar till det danska förslaget att förbjuda användning av växt-skyddsmedel på privata arealer som inte utnyttjas yrkesmässigt.Den försenade stängningen av behandlas inte tillräckligtutförligt i skrivelsen. Grunderna till klagomål till kommissionenborde ha redovisats, liksom även kommissionens agerande i frågan och enredogörelse över vilka problem kärnkraftsavvecklingen möter om kommis-sionen ger rätt.Svenska övergångsreglerfrånmedlemskapsförhandlingarnaAtt en redogörelse för den fortsatta behandlingen av svenskaövergångsregler från medlemskapsförhandlingarna fått etteget kapitel i årsboken är bra. de gröna anserdock att denna redogörelse fortsättningsvis måste göras merutförlig så att samtliga undantag som ännu är aktuella ellervarit uppe för diskussion berörs. saknasexempelvis redogörelse kring femåriga undantag attbibehålla lagstiftningen rörande fritidsbostäder och Sverigesövergångsbestämmelser gällandemervärdesskattereduktioner/-befrielse på olja.Dialogen med medborgarnaoch företagenÅrsboken behandlar kortfattat kommissionensinformationssatsningar. Hur mycket pengar som avsatts förinformation inom och vilka grupper ochorganisationer som fått ta del av EU-medel förinformationskampanjer framgår dock inte, vilket är en brist isammanhanget.Straffrättsligt samarbete,polisiärt samarbete ochtullsamarbeteBeträffande samarbetet inom den sk tredje pelaren ärregeringsskrivelsen i stora stycken väl naiv. I positivaordalag beskrivs hur Europol kommer att ökamöjligheterna att komma åt organiserad brottslighet, men denegativa konsekvenser Europols konstruktion kan medföraoch de ökade svårigheter för flyktingar att få asyl sopas heltunder mattan.Under våren 1998 ratificerade ochAmsterdamfördraget. Genom Amsterdamfördraget förbinder sig attöppna sina gränser mot övriga länder som deltar i det sk Schengen-samarbetet. För att passera dessa gränser ska ingen behöva visa pass ellergenomgå gränskontroll. Men för att detta inte ska ge ökat spelrumför droghandel, illegal invandring eller gränsöverskridande brottslighet skabortfallet av de inre gränskontrollerna "kompenseras" med förstärkt kontrollvid yttre gränser. Dessa gränser ska bara kunna passerasvid auktoriserade gränsstationer vid fasta öppettider. Vid både in- och utresaska alla personers identitet fastställas. Alla länder är också skyldiga attinförapåföljder för personer som passerar de yttre gränserna utanför gränsöver-gångsställena och de fastställda öppettiderna.För personer som inte är medborgare i något EU-land är kraven myckethöga. Rätten till inresa, arbete och vistelse ska kontrolleras och utlänningenkan även krävas på dokument som visar ändamålet med besöket och bevisför att han eller hon har tillräckligt med pengar för vistelsen och hemresan.Personen får inte heller vara rapporterad som "icke önskvärd". Uppfylls ejsamtliga villkor måste personen i princip vägras inresa.Målsättningen är att inget land ska "dra till sig" flyktingar, men risken äruppenbar att resultatet blir att många asylsökande kommer att få svårt attfinna en i EU. Att klimatet hårdnat för asylsökande i äruppenbart, 1998 begärde att andramedlemsstater skulle ta ansvaret för asylsökande i 1 500 ärenden, vilketutgör av det totala antalet asylsökande under perioden.Om en tredjelandsmedborgare reser till annat land inom Schengenområdetän det ursprungliga inreselandet, ska han eller hon anmäla sig hos behörigmyndighet, antingen vid själva inresan eller senast tre arbetsdagar därefter.Schengenkonventionen innehåller också bestämmelser om s k hotellkontroll.Det innebär att hotellinnehavare, pensionatsinnehavare och innehavare avcampingplats ska se till att utländska gäster fyller i registreringskort samtstyrker sin identitet. Även medborgare i andra Schengenstater räknas här somutlänningar.Schengenländerna är fria att kräva att var och en när som helst kan bevisaatt hon är medborgare i ett EU-land. I praktiken gäller därmed inte någonfrihet att resa utan pass, även om inget pass behöver visas vid gränsen kandet komma att behövas senare!Eftersom ingen kontroll får ske vid gränserna mellan medlemsländerna harman ansett att andra metoder måste användas för att "hålla koll påmedborgarna". Övervakning av en person utan dennes vetskap är tillåten,bl a om den "allmänna uppfattningen" om personen "leder till misstanke" atthan eller hon "kommer att begå" brott, dvs en så luddig formulering att iprincip vem som helst kan övervakas hemligt.En flora av dataregister finns för att snabbt kunna få information om olikapersoner, Schengens informationssystem (SIS) ska användas vid bland annatgränskontroller och polisutredningar samt vid utfärdande av visum ochuppehållstillstånd. Men SIS har inte ansetts vara tillräckligt, utan samtidigthar man tagit fram en hemlig handbok, den s k Sirenemanualen. Vissa delarav manualen har läckt ut och visar bland annat att registrering och utväxlingav personuppgifter ska ske för att avvärja hot mot "allmän ordning ochsäkerhet" och att polismyndigheterna ska samordna resultatet av ettsystematiskt samarbete mellan ländernas underrättelsetjänster. Europolsdatabaserade informationssystem går ännu längre med registering av ras elleretniskt ursprung, religiös tro, hälsotillstånd, politisk åsikt och sexuellamönster.Medlemsstaterna är skyldiga att förse Europols olika register med upp-gifter, dels genom att vissa uppgifter överlämnas utan särskild begäran, delsockså genom att uppgifter skall lämnas på begäran av Europol. De anställda iEuropol ska enligt konventionen ha rätt att åtnjuta immunitet och privilegier isin tjänsteutövning, dvs anställda inom Europol kan inte ställas inför rätta.Eftersom inte heller någon parlamentarisk kontroll finns över Europol harEuropol en mycket säregen ställning inom EU, en stat i staten.Det österrikiska ordförandeskapet lanserade ett strategidokument ommigrations- och asylpolitiken. Dokumentet var mycket långtgående ochgenomsyrades av en negativ flyktingsyn. Lyckligtvis framfördes stark kritikmot dokumentet i ministerrådet och det ledde inte till några beslut, även omdiskussioner fortfarande förs om exempelvis återtagandeavtal mellan EU ochtredje land. En årsbok bör dock inte enbart ta fasta på faktiska beslut, utanockså redovisa viktiga politiska strömningar och övergripande frågor somvarit uppe för diskussion, då detta skulle ge en mer rättvisande bild avutvecklingen inom unionen.EU:s gemensamma utrikes-och säkerhetspolitikBeträffande EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik(GUSP) görs den märkliga slutsatsen i skrivelsen att dennaär "mellanstatlig till sin karaktär" och att "i princip fattassamtliga beslut med enhällighet". I och med attAmsterdamfördraget träder i kraft är detta långt ifrånsanningsenligt. En talesman för i frågor som rör dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ska utses,vilken också kommer ha ett "utrikesdepartement" på EU-nivå till sitt förfogande. De enda frågor där vetorätten heltoch fullt ligger kvar är frågor som rör militära operationer.Sveriges möjligheter att agera i FN och att samarbeta medtredje världens länder för en rättvisare världsordning harallvarligt inskränkts genom vårt EU-medlemskap. Iskrivelsen poängteras att "fortsätter sin traditionelltmycket aktiva roll i FN-sammanhang genom att verkanationellt". delar inte den analysen.Miljöpartiet motsätter sig varje strävan som leder till en militarisering avEU, då detta på ett allvarligt sätt är ett hot mot freden. Vi anser att Sverigesmilitära alliansfrihet måste göras trovärdig genom att avsäger sigobservatörskapet i EU:s militära samarbete, VEU.Den gemensammahandelspolitikenGenom medlemskapet i EU har vi i fått erfara attmurarna mot resten av världen har vuxit. Handelshinder harinförts riktade mot bland annat de asiatiska länderna.Miljöpartiet de gröna vill gå motsatt väg, mot störreöppenhet, större generositet och en mer rättvis global handelmed miljömässigt och socialt ansvar. kräverdärför att EU och dess medlemsstater ska arbeta för att införamiljömässiga och sociala skyddsklausuler i allainternationella handelsavtal. Vi vill utveckla en rättvisareekonomisk världsordning där varje land har förmågan attförsörja alla medborgare på ett betryggande sätt. Dumpningav jordbruksöverskott från EU på världsmarknaden är ettexempel på hur dagens system istället bidrar till att försvåraför fattiga länder att ta sig upp ur fattigdomsfällan. EU haridag blivit en huvudaktör när det gäller internationellahandelsavtal. Så länge vi är medlemmar i måste vi därförställa krav på att EU ska driva en solidarisk politik som intesuger ut omvärlden eller på annat sätt bidrar till orättvisor,förtryck och miljöproblem.Regeringen konstaterar i skrivelsen att inom EU arbetar med attpåverka handelspolitiken i frihandelsvänlig riktning och att det finnsområden inom handelspolitiken där unionen är mindre frihandelsvänlig änvad skulle önska. Trots detta slår skrivelsen fast att genommedlemskapet har "möjligheter att påverka den internationellautvecklingen ökat". de gröna delar inte den slutsatsen.EU:s handelspolitik bygger på ett ekonomiskt resonemang som inte tarhänsyn till ekologiska och sociala realiteter. Som medlem i EU tvingasSverige in i denna fålla. Det är ett faktum att ökad världshandel leder tillökade transporter, vilket leder till ökade utsläpp av växthusgaser som driverpå klimatförändringar som leder till ökade miljöproblem. En högre grad avnärproduktion är därför nödvändig för att kunna skapa ett ekologiskt hållbartsamhälle. som konsumtionen är på väg att spränga de ekologiskaramarna ökar klyftorna i världen, de rikaste av världensbefolkning står för av den privata konsumtionen i världen.Under hösten 1998 har EU inlett arbetet med att utforma en strategi införde stundande WTO-förhandlingarna. menar att i dettaarbete måste anta en mycket aktiv roll och bl a driva följande:? Frihandel måste kompletteras med såväl miljöklausuler som socialaklausuler.?? Varje land måste ges generell rätt att gå före genom att ställa höga miljö-krav på produkter vad gäller såväl innehåll som produktionsmetoder.?? Varje land ska ges rätten att ställa krav på import, och import somproducerats på ett miljövidrigt sätt eller med metoder som är oacceptablafrån social synpunkt ska stoppas.?? Offentlig upphandling ska kunna göras utifrån såväl miljö- och hälso-kriterier samt transportkriterier som utifrån viljan att stötta ett lokaltnäringsliv.?? Offentlig upphandling ska också kunna göras utifrån krav på företag dådet gäller diskriminering etc.?Miljöpartiet anser att regeringens skrivelse borde haredovisat både de goda och de dåliga effekter ekonominsglobalisering medfört. Det är en viktig uppgift att finna enbalans där den goda sidan, att kontakter och utbyte mellanfolk och länder ökar, kan utvecklas, som manbekämpar de dåliga sidorna, att handeln sällan sker på likavillkor och att den kan hindra både social utveckling och enbra miljöpolitik.Transeuropeiska nät förtransporterKommissionen fattade beslut om fördelning avekonomiskt stöd till transeuropeiska nät för transporter. 470miljoner ecu är avsatta i budgeten. Av dessa har 27 miljonerecu avsatts till svenska projekt som t ex byggande avsvenska landanslutningar till . Den rättsligagrunden för dessa ekonomiska stöd har inget övergripandemiljökrav som kriterium, vilket gör att medel mycket väl kanges till direkt miljödåliga projekt. Kommande årsrapporterbör därför inte enbart redovisa vilka projekt som fått medel,utan också på vilka grunder.Förenklad lagstiftning påden inre markandenUnder startade SLIM IV, dvs arbetet med attförenkla lagstiftningen på den inre marknaden. Statskontorethar i en rapport lagt fram förslag om hur aktivt börpåverka EU:s regelförbättring. I rapporten framgår också attEU-relaterade föreskriftsarbeten utgör en mycket hög andelav myndigheternas grundförfattningar. Exempelvis har 90 %av Kemikalieinspektionens grundförordningar, utfärdadeunder , sin utgångsperiod i EU-direktiv.Motsvarande andel för är drygt 80 %.Detta visar med tydlighet hur stor påverkan EU har överSverige. de gröna menar att det inte bara är avvikt att förenkla lagstiftningen, utan att lagstiftningen ocksåmåste anpassas så att beslut fattas på rätt nivå.Revisionsrättens slutsatserI skrivelsen behandlas revisionsrättens roll i EU. Den kritikmot som framkom i revisionsrättensgranskning av nämns dock endastsporadiskt. Detta är en uppenbar svaghet och Miljöpartietmenar att i kommande årsberättelse måste en utförligsammanfattning av revisionsrättens slutsatser bifogas.Beträffande det mycket omdiskuterade programmet föryrkesutbildningar, , är årsboken ensidigtpositiv trots de uppgifter om oegentligheter som uppdagatsunder året. ser ingen anledning att tona ned deomfattande svindlerierna inom EU, tvärtom bör de imöjligaste mån lyftas fram i ljuset.Öppenhet och insynAmsterdamfördraget öppnar för införandet av en rättsaktsom reglerar allmänhetens rätt till tillgång till , ministerrådets och kommissionens handlingar.Rättsakten skall antas efter det attAmsterdamfördraget träder i kraft. För att klara dennatidsfrist är det nödvändigt att dra upp riktlinjer förhur handlingsoffentligheten skall utformas. Regeringen haröverlämnat en PM i frågan till kommissionen. Miljöpartietde gröna anser att regeringen också skall lägga enproposition i frågan till . har viktigaerfarenheter och bör därför agera kraftfullt för att utformaEU:s offentlighetsprincip. För ett så bra resultat som möjligtär det därför angeläget att regeringen inhämtar synpunkterfrån riksdagspartierna, för att sedan kunna lägga ett förslagsom kan drivas i enad front, både av regeringen iministerrådet, och av de svenska representanterna i . har tyvärr tvärtom flera förslag iriktning mot ett öppnare EU motarbetats av vissa svenskarepresentanter i . Således har ett förslag attministerrådets sammanträden ska vara offentliga, närmedlemmarna uppträder som lagstiftare, röstats ned av bl ade svenska Socialdemokraterna och bland dem som röstademot ett förslag om meddelarskydd fanns de svenskarepresentanterna för och Folkpartiet.ÖverträdelseärendenÅrsberättelsen redovisar att kommissionen i 73ärenden klagat över hur inte uppfyllt sinaskyldigheter enligt EG-fördraget. Redovisningen av dessaärenden är dock alltför knapphändig. I kommandeårsrapporter bör utfallet av kommissionens klagan samtSveriges ståndpunkt tydligt redovisas, i vart fall i de ärendendär någon form av medvetet agerande funnits bakom attSverige inte fullt ut tillämpat EG:s direktiv.Svenska språket i EUI skrivelsen framgår att det tolkas till och från svenska endastvid av alla möten som äger rum inom ramen för rådetsverksamhet. Vid möten i kommissionen förekommer detännu mera sällan tolkning till och från svenska. Enligt EG:sfördrag skall svenska språket vara likvärdigt med de storaEU-språken (vilka har nära nog 100-procentig tolkservice). IEU-parlamentet kommer svenska översättningar av deärenden som skall behandlas ofta väldigt sent och stundtalsinte alls. I skrivelsen framgår att regeringens avsikt är attinför det svenska ordförandeskapet utvärdera om åtgärderbehöver vidtas för att stärka det svenska språkets ställninginom EU. ståndpunkt är att det redan äruppenbart att åtgärder måste vidtagas redan nu och attregeringen följaktligen måste agera i frågan.Direktiv antagna av rådetBilaga 1 redovisar översiktligt viktigare förordningar,direktiv och beslut antagna av rådet . Miljöpartietanser att denna lista fortsättningsvis bör vara komplett så attsamtliga antagna direktiv redovisas. Vidare bör det i bilaganframgå vilka medlemsländer som röstat emot, eller lagt nersin röst, vid varje enskilt beslut. framgår det inte ens närSverige röstat emot! I aktuella fall bör även en redovisninggöras om varför den svenska ståndpunkten skilt sig ifrånrådets majoritetsbeslut.Förberedelser för Sverigesordförandeskap i EUUnder innehar Sverigeordförandeskapet i EU. har tidigare motioneratom att riksdagspartierna bör ges utrymme att på ett aktivt sättdeltaga i förberedelsearbetet kring vilka frågor börlyfta fram under ordförandeskapet. Regeringens skrivelseredovisar hur förberedelsearbetet påbörjats inomRegeringskansliet. De praktiska frågorna kringmötesverksamhet etc tycks vara väl organiserade, men ännuhar regeringen inte inneslutit i det politiskaförberedelsearbetet. de gröna vill därför återaktualisera frågan om att en parlamentariskt sammansattkommitté ges i uppdrag att delta i förberedelsearbetet kringvilka politiska frågor skall prioritera underordförandeskapet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommande årsberättelser mer utförligt måste refererakommissionens arbetsprogram för året,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommande årsberättelser mer utförligt måste redogöra förvilka skatter som tillförts för att finansiera medlemsavgiften, hurmedlemsavgiften administreras och vad det totalt kostar att varamedlem i unionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommande årsberättelser mer utförligt måste redogöra för desvenska undantagen så att samtliga undantag som ännu är aktuella eller varituppe till diskussion berörs,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommande årsberättelser mer utförligt måste redogöra förkommissionens informationssatsningar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska krav vid EU:s arbete inför WTO-förhandlingarna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommande årsberättelser mer utförligt måste redogöra förvilka grunder som legat bakom beslut om de svenska projekt som erhållitstöd för transeuropeiska nät för transporter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommande årsberättelser mer utförligt måste redogöra förrevisionsrättens slutsatser,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall återkomma till med förslag om hurEU:s offentlighetsprincip bör utformas,9.