ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sk314 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk314av , ()DieselskattenSituationen för åkerinäringen i vårt land är alarmerande. Deredan höga kostnaderna som våra företag känns vid kommerytterligare att öka när regeringen tillsammans medVänsterpartiet och höjer dieselskatten. Den allthårdare konkurrensen från åkerier i andra länder kommerytterligare att förvärras. Kostnaderna för våra svenskaåkerier ligger i dag20 % över konkurrentländernas. För åkerierna i Gävleborgslän innebär skattehöjningen en ökning avdrivmedelskostnaderna med . Extrakostnader som i slutänden kommer att drabba bl.a. våravirkestransporter. Våra sågverk möts redan av hårdkonkurrens från de baltiska länderna.Lastbilar används främst på korta avstånd, inte minst för transport av virkeoch livsmedel. av allt transporterat gods på lastbil körsöver . Mycket av detta gods utsätts inte för konkurrens av andratransportslag eftersom det går till och från orter som saknar såväl järnvägsom sjötransport. Transportnäringen är både nödvändig och viktig, inte minsti glesbygden. Därför måste energiskatten på miljödiesel sänkas. Högt pris pådiesel och hot om ytterligare höjningar kommer att drabba både företag ochinvånare i glesbygden extra hårt.Vägtransporter är en central länk i samhället och nödvändiga för att vårtdagliga liv skall fungera. medför vägtransporterna en belastning påvår miljö. Åkerinäringen arbetar själv aktivt med att minska transporternasmiljöpåverkan och använder våra åkerier världens renaste diesel.Att i detta läge höja dieselskatten kommer tvärtemot avsikten medskattehöjningen att försämra miljön. De utländska konkurrentbilarna tankarså mycket det går utanför med en mindre ren diesel än den svenska.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dieselskatten.Stockholm den 4 oktober 1999Anne-Katrine ()
mot · GN02Sk315 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk315av , ()Koldioxidbeskattning av cement- och kalkindustrinDet blir mer och mer uppenbart att möjligheten för mångasvenska företag att konkurrera med andra länder minskar ochi vissa fall omöjliggörs av de höga svenska skatterna. Olikasärlösningar konstrueras för att branscher skall kunnaöverleva och bli konkurrenskraftiga. På energiskatteområdetfinns flera sådana exempel. Det hade varit bättre med sänktaenergiskatter. Det skulle ge en långsiktighet som i dagsaknas. I stället går regeringen den motsatta vägen. Fleraenergiskatter höjs enligt regeringens förslag.Energiskatterna är föremål för en genomgripande översyn ien interdepartemental arbetsgrupp i . Något resultat häravhar vi ännu inte kunnat se. Den intressanta frågan är om det ärskattesänkningar som kommer att föreslås. Tvärtom tyder mycket på att detsom diskuteras är skattehöjningar under benämningen grön skatteväxling.För cement- och kalkbranschen gäller till och med den 31 december 1999den s.k. 1,2 procentregeln. Den innebär i korthet att skattemyndigheten påansökan får medge att koldioxidskatten på bränsle, som förbrukas vidindustriell framställning av andra mineraliska ämnen än metaller, inte skallöverstiga av de tillverkade produkternas försäljningsvärde.Framförhållningen från regeringens sida vad avser 1,2 procentregeln harminst sagt varit bristfällig. Regeringen har vid ett flertal tillfällen hänvisat tillovannämnda översyn och de s.k. skattesamtalen, trots att man måste ha varitmedveten om att inga konkreta förslag skulle kunna komma fram . Såsent som skriver finansministern i ett frågesvar: "jag är inteberedd att ta ställning till en eventuell förlängning av 1,2procentregelns tillämplighet". I budgetpropositionen finns inget förslag idenna del. Regeringen hänvisar till att den har för avsikt att lägga fram ensärskild proposition i ärendet . Denna senfärdighet medför att deberörda branscherna får betydande svårigheter med sin planering och sinframförhållning.Vi anser att redan nu kan ta ställning till frågan om att 1,2procentregeln bör förlängas . Vi anslår också medel för dettai vårt budgetförslag.Det ankommer på utskottet att utforma vederbörlig lagtext.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att förlänga giltighetstiden för den s.k. 1,2-procentregeln för cement- och kalkindustrin t.o.m. den 31 december2000.Stockholm den 4 oktober 1999Carl ()()de ()()()()()()()
mot · GN02Sk316 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk316av , ()FörmögenhetsskattenFörmögenhetsskatten är en extra skatt på sparande som harett flertal negativa verkningar och därför måste avskaffashelt och hållet. Många länder har tagit bort skatt påförmögenhet och detta ökar också konkurrensen omsvenskarnas sparande och investeringar. I avvaktan på attförmögenhetsskatten avskaffas helt och hållet finnsanledning att direkt avskaffa dess konfiskatoriska effekter.Det finns också skäl att tro att dessa effekter avförmögenhetsskatten strider mot Europakonventionen.Själva teorin som ligger till grund för att förmögenhetsskatten ska vara just1,torde inte hålla när inflation och räntor ligger så lågt.Den begränsningsregel som finns villkoras av att man måste betala skatt påminst halva sin förmögenhet, varför den i många fall är otillräcklig för atthindra den konfiskatoriska effekten av förmögenhetsskatten.För många aktieägare räcker inte utdelningen till för att betala bådeutdelningsskatt och förmögenhetsskatt på aktieinnehavet. Dessa betalar alltsåöver av sin inkomst i skatt på sitt sparkapital.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förmögenhetsskattens konfiskatoriska effekter,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iskattelagstiftningen att förmögenhetsskattens konfiskatoriska effekteravskaffas fr.o.m. ,3. att beslutar avskaffa förmögenhetsskatten i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Catharina ()
mot · GN02Sk317 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk317av , Hans (s)Kompensation för höjd fordonsskatt på bussarI budgetpropositionen föreslås att fordonsskatten på bussarhöjs mycket kraftigt. Eftersom syftet med skattehöjningeninte är att fördyra den lokala kollektivtrafiken föreslås ocksåatt kommuner och landsting kompenseras genom en höjningav de generella statsbidragen.Eftersom kommuner och landsting generellt sett har en mycket ansträngdekonomi finns en risk att de ökade statsbidragen inte kommer kollektiv-trafiken till del utan används för andra ändamål. Detta skulle i så fall ledatillatt syftet med propositionen helt skulle förfelas. I stället för ett ökatkollektivresande riskerar vi i så fall att personbilens konkurrenskraft stärksgentemot kollektivtrafikens, vilket skulle leda till sämre miljö och ökadenergiförbrukning.För att undvika risken att vissa kommuner och landsting använder deökade statsbidragen till andra ändamål föreslår vi att kompensationen för dehöjda fordonsskatterna på bussar betalas ut direkt till trafikhuvudmännen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kompensation för de höjda fordonsskatternapå bussar bör ges direkt till trafikhuvudmännen.Stockholm den 27 september 1999Hans Stenberg ()()()()()
mot · GN02Sk318 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av familjepolitiken,8. att beslutar att den statliga inkomstskatten skall vara20 % fr.o.m. ,9. att beslutar sänka fastighetsskatten för småhus till1,fr.o.m.den 1 januari ,10. att beslutar att undanta hälften avmarkvärdet från uttag av fastighetsskatt,11. att beslutar att fastighetsskatten på bostäder sänks till1,och ,12. att beslutar frysa underlaget för fastighetsskatten pånuvarande nivå,13. att beslutar sänka bensinskatten med per liter ienlighet med vad som anförts i motionen,14. att beslutar höja avdraget för resor till och från arbetettill per mil fr.o.m. ,15. att beslutar sänka det icke avdragsgilla beloppet förarbetsresor till fr.o.m. ,16. att beslutar höja avdraget för pensionssparande till ettbasbelopp fr.o.m. år 2000.Stockholm den 4 oktober 1999Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()
mot · GN02Sk319 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk319av , ()Konkurrensneutralitet för lantbrukssektornDet har det gång på gång funnits anledning attåterkomma till debatten om lantbrukets så kalladeskatteryggsäck. Den totala skattebörda som legat påböndernas axlar och den konkurrensskevhet gentemotomvärlden som denna har inneburit är en hämsko för svensktlantbruk.Jordbrukspolitiken måste syfta till fortsatt användning av åkermarken förlivsmedelsproduktion. Förutsättningarna för detta är att det svenskajordbruket ges rimliga konkurrensvillkor gentemot omvärlden och gentemotandra inhemska näringar. Därför måste de svenska böndernas diskrimi-nerande extra skatteryggsäck lyftas av. Detta är en förutsättning för attjordbruket ska finnas kvar som basnäring i hela landet. Det behövs ett batteriav åtgärder; bland annat att eldningsolja inom jordbruket beskattas på sammasätt som inom industrin, att jordbruket befrias från elskatt precis somtillverkningsföretagen och att dieselskatten stegvis sänks.Ett steg i denna riktning har regeringen glädjande nog tagit när man ibudgetpropositionen föreslagit sänkt skatt på el och bränslen för upp-värmning.Dessvärre inför regeringen vid sidan av nämnda skattesänkningar enhöjning av dieselskatten. Det regeringen ger bönderna med den ena handen,tar de tillbaka med den andra. Sammantaget är det alltså svårt att avgöra omskatteryggsäckens totala tyngd verkligen blivit mindre eller om den i självaverket har ökat.En regering som säger sig vilja göra lantbruket till en framtidsnäring kaninte fortsätta att blunda för den hämmande skatteryggsäcken. Det ärryggsäckens totala vikt som behöver bli lägre. Då får inte dieselskattenhöjas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkta skatter för lantbruket.Stockholm den 4 oktober 1999Mikael ()
mot · GN02Sk321 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk321av , ()Fordonsskatten för dieseldrivna tunga bussarI regeringens budgetproposition föreslås att fordonskatten fördieseldrivna tunga bussar skall höjas. Förslaget innebär attbussarna indelas i olika skatteklasser beroende på vikt ochantalet axlar. Moderata samlingspartiet anser att dennahöjning endast kommer att leda till högre avgifter påkollektivtrafiken och inom turistnäringen. skerutflaggning av svenska bussföretag. Skattehöjningen kanförsätta entreprenörer med redan ingångna avtal i en ohållbarsituation som kan leda till en oönskad utveckling avföretagen i bussbranschen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår en höjning av fordonskatten på bussar i enlighetmed vad som anförts i motionen.Stockholm den 5 oktober 1999Lars ()
mot · GN02Sk322 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk322av , ()Grundavdrag för barnDen del av befolkningen som har haft sämst ekonomiskutveckling är barnfamiljerna. De är dengrupp som är mest bidragsberoende. Särskiltflerbarnsfamiljer har små eller obefintliga ekonomiskamarginaler. Barnfamiljernas ekonomi bör stärkas genom atthänsyn tas till försörjningsbördan vid beräkningen av denbeskattningsbara inkomsten. Vi föreslår därför att det frånoch med vid sidan av nu gällande barnbidrag införsett extra grundavdrag på för varje barn vidden kommunala beskattningen.För de familjer vars inkomst inte är tillräckligt stor för att de skall kunnatillgodogöra sig grundavdraget fullt ut skall en kontant utbetalning utgå. Denmotsvarar det inte utnyttjade avdragsbeloppet multiplicerat med denkommunala skattesatsen. Kommunernakompenseras fullt ut.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar införa ett grundavdrag för barn i enlighet medvad som anförts i motionen.Stockholm den 5 oktober 1999Carl ()()de ()()()()()()()
mot · GN02Sk323 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk323av , ()Reavinster upphör övergångsreglerna förreavinstbeskattning på fastigheter. Bland annat försvinnerden nu tillåtna indexuppräkningen.Beslutet som träder i kraft medför att reavinstbe-skattningen, speciellt vid försäljning av näringsfastigheter som köptes förlänge sedan, blir avsevärt högre.Vi är övertygade om att livskraftiga jordbruksföretag och andra småföretagär en förutsättning för en levande landsort. När övergångsbestämmelsernasom nu gäller upphör kommer framtidsmöjligheterna ochutvecklingspotentialen att försvåras för många familjejordbruk och andrasmåföretag där fastighet finns. Sker inte en förändring av det nuvarandebeslutet kommer villkoren vid fastighets- och företagsöverlåtelser attdrastiskt försämras. Detta kommer i sin tur att minska utvecklingspotentialeni många mindre företag.Säljs en fastighet innan gäller vissa övergångsreglersom tillåter vinstberäkning enligt de uppräkningsregler som gällde innanskattereformen. När ett nytt millenium har inträtt gäller inte de gamlauppräkningsreglerna längre. Anskaffningsvärdet blir istället den summa somköp och förbättringskostnader utgör, oavsett vad fastigheten värderats till vidgåva eller vad fastigheten tagits upp till vid arvsskiftet. Vid gåva och arvmåste mottagaren använda sig av överlåtarens anskaffningsvärde. Pånäringsfastigheter ska vidare gjorda värdeminskningsavdrag återföras tillinkomstslaget näringsverksamhet till närmaste köp, docksom längst 1952. Många fastigheter har överlåtelser i form av arv eller gåva iflera led, vilket gör att närmaste köp ligger långt bak i tiden. Effekten blirattanskaffningsvärdet blir mycket lågt i förhållande till försäljningssumman.Dessa orimliga skattekonsekvenser måste, enligt vår mening, medföra attde nuvarande reglerna förlängs i ytterligare så att regeringen fårtid att utreda frågan och sedan återkomma med ett nytt och bättre förslagunder . Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förlängning av nuvarande reavinstskatte-bestämmelser och om nytt förslag till reavinstbeskattning.Stockholm den 5 oktober 1999Eskil ()()
mot · GN02Sk327 · 1999-10-05 00:00:00 — att beslutar att höja avdragsrätten för sparande iprivata pensionsförsäkringar till 1,5 basbelopp i enlighet med vad somanförts i motionen, 113. att beslutar att avskaffa skattetillägget för fel imomsredovisningen i enlighet med vad som anförts i motionen, 114. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av reglerna för företagare medhemmet som arbetsplats, 115. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om enklare F-skatteregler, 116. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattesänkningar för låg- och medelinkomst-tagare,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en återgång till skattereformens intentioner,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkt fastighetsskatt,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en grön skatteväxling,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att motverka svartarbete ochskatteundandraganden, 121. att beslutar avskaffa generalklausulen i enlighet medvad som anförts i motionen. 1Stockholm den 5 oktober 1999Johan ()()1 Yrkandena 9, 12-15, 20 och 21 hänvisade till SkU.Övriga yrkanden hänvisade till FiU.
mot · GN02Sk4 · 1999-10-15 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk4av de , ()med anledning av prop. 1999/2000:2 InkomstskattelagenI dagens lagstiftning regleras möjligheten att vid taxeringenmedge avdrag för särskilt anordnat arbetsrum i bostaden i33 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) vari stadgasatt avdrag får ske för "hyra eller annan kostnad för tjänste-eller arbetslokal, för vilken den skattskyldige haft att självvidkännas utgift".Allmän praxis har sedan utvecklats genom framför allt ett antal mål 1975 iRegeringsrätten, där rätten intagit en mycket restriktiv hållning. Det harbland annat krävts att berört arbetsrum med hänsyn till läge och utrustninginte får anses ingå i övriga bostadsutrymmen eller att det skall vara inrett påett sådant sätt att det inte kan användas för bostadsändamål.Dagens mycket restriktiva tillämpning av lagens möjlighet till avdrag förarbetsrum i bostaden är enligt min mening föråldrad. Således bör en nylagstiftning ta sikte på de förhållanden som råder på dagens arbetsmarknad,men också utformas så att den är väl anpassad till förutsägbara framtidaförhållanden.Utvecklingen på arbetsmarknaden är sådan att de förhållanden som kundeanses allmänt förekommande för tio eller i få avseenden harsamma aktualitet . Anställningsförhållandena har i långt högregrad en skiftande karaktär, alltifrån tillsvidareanställningar till konsult-liknande och temporära anställningsvillkor. Det krävs, på ett annat sätt änförr, att den som får eller har en anställning i många fall skall vara bereddatttill vissa delar arbeta utan fast kontorsarbetsplats. I stället krävs alltmerattden anställde skall utföra arbete med datorstöd eller annat kommunikations-stöd i bostaden. Distansarbete utbreder sig alltmer. Dessa förhållandeninnebär att såväl lagstiftning som rättstillämpning bör anpassas till nutida ochframtida förutsättningar.I regeringens förslag till inkomstskattelag föreslås huvudregeln i 12 kap.1 § formuleras:"Utgifter för att förvärva och behålla inkomster skall dras av som kostnadom inte något annat anges i detta kapitel eller i 9 eller 60 kap. I dettakapitelfinns bestämmelser om att också vissa andra utgifter som har samband medtjänsten skall dras av. "Ingenstans i det berörda kapitlet anges uttryckligenavdragsrätt för särskilt anordnat arbetsrum i bostaden. Rätt till avdrag för skäliga kostnaderför särskilt anordnat arbetsrum i bostaden bör tillförsäkrasden som regelbundet och som en del iarbetstagarförhållandet utför arbete i hemmet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en i lagstiftningen förtydligad rätt tillavdrag för arbetsrum i bostaden.Stockholm den 15 oktober 1999Marietta de ()
mot · GN02Sk5 · 1999-10-15 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk5av , ()med anledning av prop. 1999/2000:2 InkomstskattelagenFolkpartiet är i princip positivt inställt till att ett antalskattelagar samlas i en inkomstskattelag. Förändringar somgör ett så komplicerat område som skatter lättare attgenomskåda för den enskilde är positiva. Det är vårförhoppning att inkomstskattelagen kan verka i denriktningen.Vi vill dock framhålla två aspekter som är viktiga i det fortsattalagstiftningsarbetet.För det första får det förhållande att 35 lagar förts samman till en lag inteinnebära att regeringen tar lätt på behoven av ett fortsatt förenklingsarbete.Vissa remissinstanser har hävdat att det utredningsförslag som legat tillgrund för regeringens förslag, betänkanden, inte bordeleda till ett regeringsförslag innan en översyn från ett förenklingsperspektivgjorts. Vi accepterar dock att så skett, men hävdar att den nya lagen inte fårtas till intäkt för låg aktivitet när det gäller att kontinuerligt förenklaskattelagstiftningen. Det borde i stället vara så att det förhållande att fleralagar samlats i en borde göra ett sådant arbete lättare.För det andra pekar regeringen på möjligheten att omvandlingen frånmånga lagar till en i sig kan medföra materiella ändringar även om detta ejvarit avsikten. Vi anser det mycket angeläget att regeringen, när sådanaresultat efter hand uppdagas, ej tvekar att göra ändringar. Detta är särskiltangeläget i de fall där den nya lagen har kommit att innebära försämringarför enskilda eller företag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av fortsatt förenklingsarbete,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyndsamma förändringar i de fall oavsiktligamateriella förändringar skett vid sammanförandet av flera lagar till eninkomstskattelag.Stockholm den 15 oktober 1999Johan ()()
mot · GN02Sk602 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk602av Husmark , ()Skattesubventionerad hemtjänst för äldreHemtjänsten är en av de snabbast växande branscherna i . 1998steg omsättningen till 900 miljoner Dkr och utnyttjade 285 000hushåll hemtjänstservice. Också Erhvervsminister sermycket positivt på utvecklingen inte minst därför att tidigare svartaarbetstillfällen nu har blivit vita, kostnaderna förarbetslöshetsförsäkringen har blivit lägre som skatteintäkternahar ökat.Minister gör den värderingen att harskapat omkring 12 000 jobb vilket motsvarar 4 000 heltidstjänster.Branschen tror också att kan komma att omsätta fyramiljarder Dkr och ha 50 000 personer sysselsatta vilket handlar om 16 000heltidsarbeten.Detta och övrig information framgår av rapporten som givits ut av ifebruari 1999. Minister skriver också i förordet till denna rapportföljande: "Framtiden lys for hjemmeservice! "I rapporten framgår vidare att den typ av hemtjänst som efterfrågas i förstahand är sådan service som inte längre erbjuds äldre i våra svenskakommuner, som alltmer måste inrikta sig på hemsjukvård. Det handlar omfönsterputs, städning, hjälp i trädgården, matlagning, tvättning, inköp samtpromenad med husdjuret - husdjuret som är ett mycket viktigtsällskap i ensamheten.Detta är en hjälp som skulle underlätta för de äldre att kunna klara siglängre i det egna boendet och framför allt höja livskvalitén, somäldre härigenom får en personlig kontakt och till en kostnad som är betydligtlägre än dagens kommunala tjänst för en likvärdig hjälp.Det framgår också av rapporten att står berett att också ta sig ansvensk hemtjänst så snart tillfälle ges. Är berett?HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av hemtjänst som service till äldre,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att låta bli ett försökslän vad gäller skatte-subventionerad hemtjänst åt äldre.Stockholm den 22 september 1999Cristina Husmark ()()