mot · GN02Ub5 · 1999-10-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub5av , ()med anledning av prop. 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystemInledningDen enskilda människan är liberalismens utgångspunkt.Målet är hennes frihet och livschanser. Vi har alla vår egenpersonlighet och våra drömmar om framtiden. Oavsettbakgrund, begåvning, fysisk och mental styrka måste allamänniskor få många livschanser, många möjligheter att växaoch utvecklas. För att människor skall få makt över sina livkrävs att de har kunskaper och färdigheter för att kunnaförstå sin omvärld. Den högre utbildningen spelar enavgörande roll för enskilda människor och för samhälletsutveckling.Folkpartiet liberalernas mål är att åtminstone hälften av varje årskull somgår ut gymnasieskolan skall läsa vidare på högskolan. Den enskildesfallenhet och intresse för högre studier - inte den privata ekonomin - skallvara avgörande för möjligheterna att studera. Den sociala snedrekryteringenskall motverkas. Det skall finnas ett studiestöd med goda möjligheter tillindividuell anpassning. Sidoinkomst måste vara möjlig utan att studiestödetminskar. För att göra det mer attraktivt att studera och forska bör studie-skulder kunna skrivas ner i takt med avlagda högre akademiska examina. Ettalternativ med skattefria insättningar på individuella utbildningskonton kanvara en positiv möjlighet för många äldre studerande.Dagens studiestödssystem är en ekonomisk förlust både för den enskildelåntagaren och staten. skriver staten av studielån som uppgår tillmiljardbelopp. Undersökningar visar att en student med studieskul-der måste ha en ingångslön på samt en årlig löneökning på 4 pro-cent för att kunna betala av skulden innan den skrivs av. Ett sådant system ärinte hållbart. Dels är kostnaderna för stat och individ stora, dels är det ettgrundproblem att det över en viss skuldsättning inte finns något incitamentatt begränsa skuldsättningen för den enskilde, eftersom återbetalningen intestår i relation till skulden.Propositionen Ett reformerat studiestödssystem innehåller en del steg i rättriktning - höjd bidragsdel, klarare återbetalningsregler och strävan efterstörre enhetlighet i systemet. saknas viljan till nytänkande i mångaviktiga frågor, och den ekonomiska analysen är otillräcklig.Vår målsättningDet är en av välfärdsstatens främsta uppgifter att se till attalla människor ges likvärdiga möjligheter till en godutbildning. Syftet med studiestödet måste vara att geenskilda individer ekonomisk möjlighet att förverkliga sinautbildningsambitioner. Det fyller därmed en viktig funktionsom en del av utbildningspolitiken. vision förstudiestödssystemet är i bidrag och ilån vid eftergymnasiala studier. Det statsfinansiella lägetmedger dock inte alltför stora höjningar avbidragsdelen. ser regeringens förslag som ettförsta steg i höjningen av bidragsdelen.Det måste löna sig att studeraDet finns flera skäl till varför det i Sverigevarit så att en förhållandevis låg andel av befolkningen gåttvidare till en högre utbildning. En grundläggande orsak tilldetta är att högre studier kommit att löna sig för dåligt. Detär inte alla som vill skuldsätta sig utan att veta att deninvestering man gör för lånade pengar även ger en hyggligekonomisk utdelning. Naturligtvis finns det fler skäl attstudera än att det kan ge högre lön. Men om det ekonomiskautfallet av en vidareutbildning är noll eller rent av negativtblir det färre som kan och vill ta steget. Ofta förbigås en nogså viktig aspekt på detta problem, nämligen skattesystemetsutformning. Den socialdemokratiska regeringen har urholkatskattesystemets principer genom att avstå från att höjabrytpunkten för statlig skatt, i takt med att fler människor fårhöjda inkomster, och genom att behålla den s k värnskatten.Högre utbildning har bara genom denna förändring ibeskattningen blivit mindre lönsam. För många akademikertillkommer dessutom återbetalning av studiemedel, vilket förden enskilde i praktiken innebär ytterligare marginaleffekter.Folkpartiet liberalerna föreslår därför i sin ekonomiskamotion att brytpunkten flyttas upp och att värnskattenavskaffas. För att kunskapsförsörjningen i skallkunna möta framtidens krav krävs att lönebildningen,skattesystemet, de olika bidragssystemen m m ges en sådanutformning att kunskap och kompetens premieras.Utbildningspremien måste höjas!Det skall löna sig att arbeta även förstudenterDet är inget fel att människor som vill och kan drygar ut sinastudiemedel genom arbete. För många är detta också enförutsättning för att klara av sin försörjning understudietiden. Arbete skall alltid uppmuntras och belönas.Studenter som vill och kan dryga ut sina studiemedel genomarbete skall inte straffas genom en lägre bidragsdel. Tvärtomskall alla beroende av tid och förutsättningar uppmuntras tillatt arbeta. För många studenter är detta också enförutsättning för att klara av sin försörjning understudietiden. Arbete måste alltid löna sig, även för studenter.Regeringen föreslår att fribeloppet skall höjas till 91 000kronor , av basbeloppet, vilket är ett steg irätt riktning. principiella uppfattning är dock attfribeloppsgränserna skall försvinna. De få studentersom klarar att bedriva heltidsstudier och arbetaskall inte bestraffas. Till att börja med bör gränsen för vad enstudent får tjäna innan studiemedlen skärs ned höjas till 300procent av basbeloppet. Det motsvarar 109 200 kronor.Social snedrekryteringVid införandet av det första omfattandestudiemedelssystemet utökades möjligheterna till högreutbildning även för de individer som inte hade egnaekonomiska möjligheter att finansiera sina studier. Attkomma till rätta med den sociala snedrekryteringen har variten av huvuduppgifterna för de studiemedelsreformer somgenomförts . Tyvärr har inte de reformer somgenomförts efter 1965 haft god effekt på den sociala sned-rekryteringen till högre studier. Mycket talar för attorsakerna till den sociala snedrekryteringen grundläggsbetydligt tidigare. Ett syfte med gymnasiereformen var attgöra alla gymnasieprogram högskoleförberedande.Emellertid har de högre kraven i gymnasieskolan inneburitproblem för de elever som inte haft tillräckliga baskunskapermed sig från . Slutsatsen bör alltså vara attreformer för att komma åt den sociala snedrekryteringen tillhögre utbildning i första hand bör rikta in sig på grundskolaoch gymnasium. liberalerna har arbetatför att skolpliktsåldern skall sänkas till och attgrundskolan blir tioårig. Även det pedagogiskainslaget i förskolan behöver stärkas, inte minst för att skapabättre förutsättningar för de barn som inte får tillräckligstimulans hemifrån.Finansiering och återbetalningRegeringen beräknar kostnaden för sina förslag till 4,1miljarder kronor och uppger att den tänker återkomma tillanslagsfrågorna i kommande budgetarbete.Kostnadsberäkningarna som presenteras i propositionen äroklara och underlag redovisas ej. När skall taställning till de olika anslagsfrågorna kan därför följden bliatt avslår förslag som inte är regelrättkostnadsberäknade.När nuvarande studiestödssystem infördes fanns ingen uppfattning om hurlåneskulden skulle utvecklas för den enskilde låntagaren och hur stor andelav studieskulderna som skulle komma att avskrivas. Vi saknar i regeringensproposition en ordentlig kalkyl för hur återbetalningssystemet kommer attfungera med hänsyn till den ekonomiska utvecklingen - t ex räntenivå,löneutveckling och ekonomisk tillväxt. Regeringen bör därför åter-komma till med utförliga beräkningar och förslag till eventuellaförändringar av reglerna för återbetalning av studieskuld.TotalbeloppStudenternas ökade kostnader har intemotsvarats av en motsvarande höjning av studiemedlen. Inteminst behovet av egen dator har kraftigt ökat de ekonomiskapåfrestningarna för studerande. Det finansiella läget tillåterinte en kraftig höjning av totalbeloppet, men även en litenhöjning är av betydelse för de studerande. Folkpartietföreslår därför att totalbeloppet för alla studerande höjs med200 kronor och att därefter uppräkning tills vidaresker i förhållande till prisbasbeloppet. Studiestödet kommerdå att uppgå till totalt i 1999 årspriser, jämfört med regeringens föreslag på 63 882 kronor.Denna förbättring medför en kostnad om cirka 200 miljonerkronor . De ökade kostnaderna täcks av Folkpartietsövriga förändringar i systemet.Bidragsdel och lån förvuxenstuderandeRegeringen föreslår ett högre bidragsbelopp för studerandeöver med låg utbildningsbakgrund. anser attdetta är välkommet. För människor som studerarmotsvarande grundskolenivå är en bidragsdel runt 80 procentav studiemedlet rimlig. Däremot anser att denhögre bidragsnivån för gymnasiestuderande bör sättas till 60procent av studiemedlet. Med tanke påavskrivningsmöjligheterna som föreslås i propositionen förhögre studier kan en något högre lånedel accepteras.Dessutom föreslår nedan att studier för liteäldre studerande skall kunna finansieras med ett lån av detallmänna pensionssystemet.Folkpartiet avvisar propositionens skrivning om att regeringen skall fåutfärda föreskrifter om att även rikta det högre bidraget till studerande-grupper oavsett utbildningsnivå, t ex utifrån situationen på arbetsmarknaden.Utbildningssystemet får aldrig i första hand bli en arbetsmarknadsåtgärd föratt kortsiktigt dölja en hög arbetslöshet, utan måste grundas på långsiktigautbildningspolitiska mål, rättvisa och sunda incitament. För den enskildemåste valet att studera i största möjliga utsträckning byggas på motivationoch fritt val.SommaruniversitetUniversitetsåret består av två terminer, en höstterminoch en vårtermin, där varje termin omfattar 20 poäng, vilketär 20 veckors studier. Många högskolor och universitetanordnar dessutom utöver detta speciella sommarkurser. budgeterade därför i sin budgetmotionextra anslag till universitet och högskolor som anordnarsommarkurser. Vi ser det som ett steg i rätt riktning att utökavalfriheten för studenter. Det finns också andra sätt att utökavalfriheten med exempelvis större möjlighet tilldistansstudier även inom de traditionellahögskoleutbildningarna.Folkpartiet anser att utbildningsåret skulle kunna delas upp i tre termineroch innefatta sommarmånaderna. En sådan indelning ger större möjlighet förstudenterna att förkorta utbildningstiden. Om även sommarterminen blir enofficiell termin får studenter som vill studera kurser inom utbildningenmöjlighet till det. De negativa konsekvenserna av det traditionella systemetmed två terminer har under de senaste årens höga arbetslöshet blivit uppen-bara. I stället för att tidigare slutföra en utbildning och ta en examen tvingasmånga studenter gå arbetslösa eller studera sommarkursersom inte är del av utbildningen. Ett treterminssystem gör det möjligt förstudenter som vill ha studieuppehåll att göra det och för andra som föredraratt studera även att göra det.Konkurrensutsätt handhavandet avstudiestödetDet bör, så långt det är möjligt, råda konkurrens även ihanteringen av studiemedel. Efter det att en student beviljatsstudielån, bör möjligheten öppnas för fler än CSN att hanterautbetalningen och eventuellt också återbetalningen. Olikamodeller bör utredas, t ex där CSN fattar besluten alternativtdär bankerna fattar besluten inom ett tydligt regelverk. Ävenom det troligtvis inte finns några stora ekonomiska vinsteratt göra för banker och försäkringsbolag, kan det finnas ettintresse hos dem av att knyta nya kundkontakter bland destuderande. En utveckling av servicetjänsterna till gagn förlåntagarna kan mycket väl bli följden, och t ex väntetiderefter fattade beslut kortas ned.Individuellt val av lånenivån ochtydlig informationFolkpartiet anser att det är viktigt att varje student vidansökningstillfället erhåller grundlig information från CSNom villkoren för återbetalning av erhållna studielån. Detskall klart framgå att studielån skall återbetalas. Det är ocksåviktigt att studenten själv ges möjlighet att ange önskatlånebelopp upp till maxnivån. I bästa fall kan detta bidra tillatt studenten inte av "slentrian" ansöker om högsta tillåtnalånebelopp, utan gör ett mer medvetet val av lånenivå.Propositionen föreslår att lån för grundskole- och gymnasiestudier skallkunna avskrivas i takt med uppnådda högskolepoäng. Det ligger i linje medvad tidigare föreslagit. Men anser också att ett systemför avskrivning av lån tagna för högskolestudier skulle kunna erbjudasstudenterna på vissa villkor. Studenterna borde erbjudas ett alternativ medhögre lånedel i studiemedlet mot löfte om viss avskrivning efter avlagdaexamina. Möjligheten blir då större för den enskilde att själv bedöma hurhan/hon vill investera i sin utbildning.Krav på studieresultat - ett PPP-systemFolkpartiet föreslår att ett s k peng-per-poäng-system införsför högskoleutbildningar. Utgångspunkten är att studiebidraglämnas för tid som motsvaras av utbildningens längd uttryckti antal poäng enligt studieplan. Förseningar i studiernaaccepteras enligt nuvarande regler, men bidragsdelenminskas i förhållande till antalet ej fullgjorda poäng. Tillskillnad från ibland föreslagna skärpningar av kraven påstudieresultat fungerar PPP-systemet som en morot iställetför en piska. Ett PPP-system är rättvist, eftersom staten dåinte premierar långsamma studier med mer bidrag än studiersom av inom kursplanens tidsram.UtbildningskontonEtt helt nytt system med individuella utbildningskontonbehövs för att människor skall få bättre möjlighet att klarasin försörjning vid vuxenstudier. Människor måste få störrefrihet att bestämma själva, om och när de skall vidareutbildasig under sin yrkesverksamma tid. Yrkesarbetande måste hamöjlighet att förbereda sig på kommande yrkesavbrott för attinte då vara helt beroende av arbetsgivarens eller statensvälvilja. En anställd måste få möjlighet även till utbildningsom arbetsgivaren inte är beredd att räkna sompersonalutbildning.Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet skall därför kunna breddastill ett "pensions- och utvecklingssparande", där individer får göra skatte-befriade avsättningar, som senare kan användas för att bekosta studier. Folk-partiet vill att människor skall ges en möjlighet att spara själva till sinutbildning på gynnsamma villkor men också förmånligt kunna låna pengarför att vidareutbilda sig. Därför föreslår vi att det skall bli möjligt förmänniskor mellan att upp till en viss gräns låna av det allmännapensionssystemet för att finansiera utbildning. Om de fackliga organisa-tionerna vill bredda avtalspensionerna på samma sätt skall detta möjliggörasgenom regeländringar. Förslagsvis kan man få ta ut av sin årslön.I gengäld reduceras individens ålderspension med motsvarande belopp. Densom tagit ut ett pensionsår i förväg kan återvinna denna pensionsrätt genomsparande, exempelvis i en privat pensionsförsäkring, annat privat sparandeeller genom att gå i pension något senare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utbildningspremien måste höjas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att studiestödssystemet bör innehålla50 % i studiebidrag och i lån vid eftergymnasiala studier,3. att beslutar om en höjning av fribeloppet till avprisbasbeloppet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om grunderna till den sociala snedrekryteringen tillhögre utbildning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om underliggande orsaker till att så liten andel avbefolkningen går vidare till en eftergymnasial utbildning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansieringen av studiestödssystemets reforme-ring,7. att hos regeringen begär utförliga beräkningar ochförslag till eventuella förändringar av reglerna för återbetalning avstudieskuld,8. att beslutar att höja studiestödets totalbelopp med200 kr och att uppräkning tills vidare skall ske i förhållandetill prisbasbeloppet,9. att beslutar att den högre bidragsnivån för gymnasie-studerande skall vara av studiestödet,10. att beslutar att regeringen inte skall få utfärda före-skrifter om att rikta det högre bidraget till studerandegrupper oavsettutbildningsnivå, t.ex. utifrån situationen på arbetsmarknaden enligtvad som anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett införande av ett treterminsystem inomhögskolan,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av konkurrens i administrationen avstudiestödssystemet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förutsättningar för att göra ett medvetet val avlånenivå för studiemedel,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett system med studiemedel i proportion till antalavklarade poäng,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildningskonton för ett livslångt lärande,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjlighet att låna av det allmänna pensions-systemet för att finansiera utbildning.Stockholm den 13 oktober 1999Ulf ()()()