mot · GN02N238 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N238av Strömbom, ()Turism1 InledningFå näringsområden har en sådan möjlighet att skapa nya sysselsättnings-tillfällen som turismnäringen. Turism är en stor industri och bidrar iSverige till i exportintäkter och omsätter 120miljarder kronor, motsvarande i BNP. En fördubbling avresandet från utlandet räknat i omsättning motsvarar cirka 25 000 nyaarbetstillfällen. En fördubbling av all turism i skulle motsvaracirka 100 000 nya arbetstillfällen.En utveckling av turismen i kräver samverkan och samordningmellan offentliga och privata aktörer på lokal, regional och central nivå.Turistdelegationens handlingsprogram innebär en utvecklingsprocess där allakänner sig omfattade av och delaktiga i programmets strategier och förslag.En sådan process kan på lång sikt skapa nya arbetstillfällen i en av världensmest expansiva näringar.Sverige har goda förutsättningar för en växande turistnäring. Vi har envacker natur, ren luft och rent vatten, en spännande historia och ett riktkulturutbud över hela landet.Sverige är ett naturskönt land med stor variationsrikedom i landskapet.De milsvida skogarna, sjöarna, älvarna och fjällen lockar människor från mertätbefolkade områden i landet och även från andra länder. Även det odladelandskapet med hagarna och ängarna och den bygdespecifika kulturen ärattraktivt. De gamla bruksorterna med dess historia, småstad och storstad,över allt finns sevärdheter och kulturmiljöer som lockar besökare. Svenskmat, inredning och design och svenskt hantverkskunnande är mycketuppskattat. Även vårt geografiska läge i norra utgör i sig en lockelseför både semesterturister och konferensturister. Vårt klimat, med en tydligsommar- och vintersäsong, ger förutsättningar för ett brett och intressantutbud.2 har potentialEfter har turismen utvecklats mycket snabbt i helavärlden. konstaterades att mer än 200 miljonermänniskor var sysselsatta i rese- och turistindustrin direkt eller indirekt.Turistnäringen är den näring som sysselsätter flest människor i världen.Rese- och turistindustrins globala intresseorganisation uppskattade 1996att årsomsättningen var vilket motsvarade ungefär 10procent av världens samlade bruttonationalprodukt samt att turismen var enav de omsättningsmässigt tre största näringarna. andel av världs-turismen är , vilket kan jämföras med att vi har avvärldshandeln.Sverige är ännu litet som turistland i jämförelse med de flesta övrigaeuropeiska länder. kan dock antas ha en stor tillväxtpotential i formav outnyttjad kapacitet och andra resurser.Exempel på några av våra fördelar och våra kapaciteter är:- Riklig mängd på råvaror, dvs natur, kultur, evenemang, aktiviteter m mför den turistiska produktion som efterfrågas.- Kapacitet för tillväxt i fysiska anläggningar - boende, restauranger,handel m m,- Infrastruktur som i flertalet avseenden tål en tillväxt utan att ens komma inärheten av sådana trängseleffekter som förekommer på mer etableradeturistställen i andra länder.- Basen i svensk reseproduktion är småskalig och inriktad på högandel individuellt resande,- Miljö, säkerhet, kvalitet och information är områden där svenskreseproduktion har eller kan utveckla konkurrensfördelar.- Hög kompetens inom strategiskt viktiga områden som språk, IT och driftav boende.- Goda förutsättningar för en kraftfull utveckling av konferensturismen.3 Förenkling av regelverketMånga regler och bestämmelser kan vara välmotiverade, men det finnsalltför många exempel där systemet som är till för att skydda och hjälpa istället stjälper företagen. Det lilla företaget kan inte på samma sätt somstorföretagen hålla speciell kompetens för administrativa uppgifter. Derigida bestämmelserna innebär höga tillsynskostnader för alla företagareoch då också turistföretagen. I en undersökning av SAF framkom attavgifterna till stat och kommun utgör . Av dessavar avgifter för att erhålla godkännanden eller tillstånd. 15%avsåg registerhållning och avsåg löpande kontroller.Krångliga och till synes onödiga regler får inte stjälpa företagandet isjälva inkörsporten. Det finns ett antal regler som bör förbättras ochförenklas.En stor del av lagstiftningen kring livsmedel och hälsoskydd utgår frånföretag som är knutna till byggnader och fasta inventarier. De turistföretagsom är baserade på upplevelser i skog och mark stöter ofta på problemeftersom fasta byggnader ofta saknas. Det lilla turistföretaget har inte deresurser som reglerna är utformade för. Detta hämmar turistnäringensfortsatta tillväxt. För att inte hindra det lilla turistföretaget att bedrivasinverksamhet krävs flexibla regler. Det är orimligt att samma lagstiftning gällerför samtliga företag oavsett inriktning, lokalisering och storlek.4 MyndighetskontrollIdag måste oftast turistföretagen betala dubbla avgifter för myndighets-kontroll. Vid kontroller av exempelvis kylanläggningar krävs att ettauktoriserat företag utför besiktningen. Efter denna kontroll sker enytterligare kontroll av den ansvariga myndigheten. Turistföretagenbetalar båda kontrollerna. Ett system utformat på ett liknande sätt somkontrollen inom bilbesiktningen skulle vara mycket smidigare för de småföretagen.Vid nyetableringar är ofta många myndigheter inblandade vilket förhalarföretagsstarten. Lagstiftningen inom olika sektorer kommer också ibland ikonflikt med varandra vilket går ut över företagaren. Kristdemokraternamenar att det krävs en bättre samordning mellan de olika myndigheterna.Detta tas upp i vår näringslivsmotion, utgiftsområde 24, med anledning avbudgetpropositionen.5 Förslag till minskad byråkrati5.1Från krångel till serviceMyndigheterna bör fokusera på syftet med en regel och skapa flexiblalösningar. Ett tillsynsuppdrag bör inte inskränka sig bara till myndighets-utövning utan också uppfylla en viktig servicefunktion.5.2 Bort med dubbla avgifterFör anläggningskontroller krävs dels att ett auktoriserat företagbesiktigar, dels att ansvarig myndighet kontrollerar själva besiktningen,med dubbla avgifter som följd. Ett system liknande det som gäller förbilbesiktningen bör införas där myndigheten bara ackrediterar ochgranskar besiktningsföretaget. Är kontrollen utförd av en certifieradbesiktningsman ska kvaliteten på besiktningen vara garanterad.Myndigheten kontrollerar alltså endast reparationsfirman och inteturistföretaget.5.3 Samordnad tillsyn genom branschkunnigaföretagshandläggareInför "företagshandläggare" som svarar för samordning av tillstånd fören viss bransch, till exempel hotell och restaurang, småskalig ochnaturnära turism, evenemang osv. Det borde vara möjligt med ettinterkommunalt samarbete så att flera kommuner kan nyttja denspecialkompetens inom en bransch som byggts upp i en kommun.5.4 Snabbare myndighetsbeskedMyndigheterna bör åläggas att inom meddela företagaren omtillstånd ges eller inte. I de fall där olika myndigheter ställer motstridigakrav ska detta hanteras mellan myndigheterna utan att dra in företagaren.5.5 Mindre kontroll av problemfria anläggningarMyndigheterna bör minimera kontrollen av anläggningar som fungeratutan anmärkning och istället fokusera resurserna påde anläggningar som har problem.6 Turistnäringens nya växande områdenTurismen i går mot en allt större specialisering. Det handlar omatt lyfta fram det unika och erbjuda besökaren en alldeles speciellupplevelse. har vi sett en snabbt ökad efterfråganpå vildmarksäventyr som forsränning, kanoting, bergsklättring,mountain-biking och överlevnadskurser. Dagens aktiva människor kräverallt större och häftigare utmaningar för att tillfredsställa sitt behov avomväxling och rekreation.Stressade storstadsbor och utländska turister vill ut i naturen, ofta tillavlägsna mål med helikopters hjälp. I en rasande fart ska äventyretkonsumeras, och det mesta är på något sätt tillrättalagt av arrangören.Arrangemangen upprepas också på samma plats, vilket innebär att slitagetökar. På många håll fungerar vildmarksturismen väl men ibland står den ikonflikt med naturskydd och allemansrätt.6.1 EvenemangsturismEvenemangssatsningarna har haft en kraftig tillväxt den senaste tioårs-perioden och har en stor, attraktiv och bredevenemangsstruktur som lockar till sig allt fler besökare. Inom kultur-och nöjesområdet har också en kraftull expansion skett.Utomhuskonserterna i är ett mycket fint exempel på hur enspännande miljö kan kombineras med fina musikupplevelser. Städernalockar med expanderade och breddade nöjesområden, ofta ikulturhistoriska miljöer, där uteserveringar, butiker, attraktioner medmera är allt vanligare inslag.6.2 KonferensturismKonferensturismen är den del av turistnäringen som omsätter mestpengar per besökare. Inkomsterna kommer från kost och logi,transporter, kulturbesök och shopping. har i princip bara treorter som kan klara stora internationella evenemang av världsformat medtiotusentals deltagare. Det är , och . Destora konferensköparna är intresserade av vad har att ge, men flerorter borde skaffa sig förutsättningar att kunna erbjuda storakonferenspaket.För att ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensenom stora kongresser måste vissa förutsättningar finnas. Förutom enharmoniserad skattenivå på turism gäller det bl a infrastruktur, hotell,restauranger och konferenslokaler. Särskilt infrastrukturen är en statligangelägenhet. Det ska gå enkelt och snabbt att ta sig till konferensorten, ochdet ska vara enkelt och bekvämt att ta sig från hotellet till konferensen.Barcelona är ett bra exempel på hur internationell konferensturism kan fåregionen att blomstra och bidra till landets inkomster. Så längeSverige har en avsevärt högre turistmoms kan vi inte konkurrera fullt ut.Förutsättningarna för en skattesänkning bör därför utredas av Finansdeparte-mentet.6.3 Övrig turismI en internationell jämförelse besitter stora möjligheter attutveckla turistnäringen inom relativt nya områden samt att bredda siginom de traditionella turistområdena. Fjällturismen är sedan längeetablerad. Fisketurism utgör ett relativt nytt turistområde där det finnsmöjligheter till företagande. Våra rena vatten och vår rena fisk ärattraktiva och sportfisket kan utvecklas som turistgren. kan bli ettledande sportfiskeland. kommer att tafram ett fiskepolitiskt handlingsprogram där vi utvecklar tankegångarnaytterligare. En annan populär turistattraktion är våra kanaler, exempelvishar staten bidragit till upprustning och underhåll av . Med rättmarknadsföring och samordning kan många turistområden utvecklas ochfå en större internationell genomslagskraft.7 Småskalig landsbygdsturismTurismen är en av de viktigaste framtida näringarna för landsbygden. Detär nödvändigt att medverka till att utveckla de befintliga basinvesteringarsom utgör en viss grund för människor att bo och verka iglesbygden. Turistnäringen kan vara en möjlighet för många att bo kvaroch verka på sin hemort.7.1 Regionalpolitiskt stödDet regionalpolitiska stödet har haft och har en stor betydelse förturistnäringen i många områden, inte minst när det gäller uppförande ochdrift av turistanläggningar i olika fjällområden. Den småskaligalandsbygdsturismen har dock inte dragit någon större nytta av dessa stöd.För att landsbygdsturismen skall utvecklas på ett positivt sätt krävs enmålmedveten samordning mellan de olika intressenterna.En förebild kan vara det samarbete som etablerats genom IEF, , där ett 20-tal kommuner från Halmstadi söder till i norr aktivt samarbetar med och som de sammanhållande banden.Den småskaliga landsbygdsturismen bygger på ett lokalt engagemangsom innebär att de som äger, driver och är sysselsatta inom näringen ärbosatta och/eller har anknytning till orten.Naturen, kulturen och människorna är de främsta resurserna för att dennanäring skall kunna utvecklas. I strävan att utveckla turism på landsbygdenskall målsättningen vara att skapa förutsättningar för en ekologiskt uthållignäring.7.2 Infrastrukturens betydelseEn väl fungerande infrastruktur är en av grundpelarna för turismen pålandsbygden. Exempelvis spelar priser på flyg och andrapersontransporter en avgörande roll om perifiera resmål skall få underlagför en lönsam turistnäring. För att turismen på landsbygden skallkunna utvecklas är fungerande transporter helt avgörande. Vägarnasstandard betyder mycket. De små turistanläggningarna ligger ofta påsidan av de stora vägarna och tjälskador kan ställa till stora problem fördem som skall färdas längs vägen. Minskade anslag till vägunderhållleder till sämre framkomlighet, och låsta vägbommar kan bli vanligarelängs de enskilda vägarna. Anslagen till de enskilda vägarna måstevärnas.Järnvägstransporter är det klart miljövänligaste alternativet och börnyttjas i högre grad. Det finns mycket som talar för att järnvägskapacitetenmåste anpassas till variationerna i säsongerna. Kombinationer med utökadegodstransporter på järnväg skapar ibland bättre möjligheter även för person-och turisttrafiken. Samverkan kring förmånliga resepaket där tåg eller flygoch hyrbil ingår till rimligt pris skulle underlätta för turistnäringen iglesbygd.Resan i sig kan ibland utgöra en lika viktig upplevelse som självaresmålet. Tågresa på är ett sådant exempel. Ekonomiskt stödtill en kraftfull internationell marknadsföring skulle innebära mycket för demsom lever på turism längs banan.7.3 SamverkanAlla berörda instanser från lokal till regional nivå skall ha dengemensamma uppfattningen att de genom samverkan kan bidra till attskapa bästa service och förutsättningar för att också utveckla en lönsamturistnäring på landsbygden.Ett sektorsövergripande synsätt och samverkan för utvecklingen av enbygd är absolut nödvändigt. Kompetensutveckling och kunskapsspridning ärockså effektiva verktyg för utvecklingen av småskalig turism på lands-bygden. Den småskaliga landsbygdsturismen kan bli en positiv syssel-sättningsfaktor om alla goda krafter blir medvetna om sin egenroll i utvecklingen av landsbygden.8 Regionala tillväxtavtalSyftet med det arbete som pågår med regionala tillväxtavtal är attlokalt och regionalt finna områden som kan aktiveras, stimuleras ochutvecklas för att skapa lokal och regional tillväxt. Turismen kan här få enviktig roll, inte enbart den storskaliga utan framför allt den småskaligaverksamheten byggd på unika lokala förutsättningar.9 Internationell anpassningI samarbetet i EU bör hävda behovet av minskad byråkrati.Anpassningen av våra svenska regler till EU-regler måste också ske isamma takt som i konkurrentländerna, där nationella särförhållanden intemotiverar annat.Även om det på vissa områden behövs genomgripande förändringar avregelverket handlar det till stor del om attityder och värderingar när detexisterande regelverket tillämpas. Det är viktigt att tillämpningen intehämmar verksamheten i turistföretag och andra småföretag.10 Utveckling av svensk turismSverige skall ha en långsiktigt konkurrenskraftig och lönsam rese- ochturistindustri. Turistnäringen och regeringen bör träffa enöverenskommelse om övergripande, mätbara mål och delmål förutveckling och sysselsättning inom svensk industri.10.1 Långsiktigt hållbar utvecklingEn god miljö är själva grundförutsättningen för turism. Den turistiskautvecklingen måste därför vara långsiktigt hållbar. Detta gäller i såvälnatur- och kulturmiljö som social miljö.Kristdemokraterna värnar allemansrätten och äganderätten. Kommersiellverksamhet på annans mark är inte en del av allemansrätten och får inte skeutan ägarens samtycke.10.2 AllemansrättenDen svenska allemansrätten ger oss tillgång till naturen, oavsett vem somäger marken. Allemansrätten ger den enskilde rätt att vistas i skog ochmark, en frihet under ansvar, en frihet att nyttja naturen men inte attutnyttja den. Denna sedvanerätt är unik för och måste värnas.Allemansrätten kan dock missbrukas. Skador och olägenheter kan uppståsom följd av allmänhetens vistelse i naturen. Konsekvenserna för markägareoch andra brukare har fått ökad uppmärksamhet under de senaste åren.Ridning och motorfordonstrafik i naturen är exempel på aktiviteter som kanmedföra skador och olägenheter för jord- och skogsägare. Ett intensivtnyttjande av vissa fjällområden har gett allvarliga skador i naturen.Kommersiell verksamhet på annans mark får inte ske utan ägarenssamtycke och skrivna avtal med markägaren. Allemansrätten får intekommersialiseras. Detta måste klarläggas i lag.10.3 Stabila och konkurrenskraftiga villkorFöretagens utveckling förutsätter stabila spelregler, något som vi krist-demokrater särskilt har betonat. Möjlighet till ökad lönsamhet för rese-och turistindustrin förutsätter med omvärlden likvärdiga villkor vadgäller skatter, avgifter, finansiering och marknadsföring.10.4 Konkurrens på lika villkorDet kommunala engagemanget på turismens område medför svårighetersåväl för redan etablerade företag som för företag som vill komma in påmarknaden. Det är fel om den kommunala turistverksamhetensuppbyggnad finansieras med skattemedel och den fortsatta driften skermed kommunala driftbidrag. Detta ger en annan kostnadsbild än för deprivata konkurrenterna.När en kommun ger bidrag eller fördelaktiga lån till en av företagarna påorten eller ett kommunägt bolag förfogar över strategiskt viktiga resursersom man inte låter konkurrerande aktörer utnyttja på samma villkor uppståren snedvriden konkurrens. Ett närliggande problem är att det kan vara svårtför företagaren att hävda sig mot kommunen i de fall tvister uppstår.En kommun ska inte engagera sig i sådana aktiviteter som privata företagkan sköta lika bra. Neutrala marknadsekonomiska villkor skall gälla äveninom turistnäringen. Det är till exempel inte ovanligt att kommunerna satsarpå guideverksamhet , driver sommarcaféer eller hyr utkanoter. Inga sysselsättningsaspekter får motverka att sådan konkurrenssned-vridande näringsverksamhet bedrivs.10.5 Rese- och turistindustrin, en samlad näringRese- och turistindustrin är en näring bland andra och skall behandlassom en sådan. Företag och organisationer inom näringen måste uppträdasamlat och agera gemensamt i övergripande frågor. De villkor som gällerför annat företagande gäller också turistnäringen. Näringens möjlighetermåste bli tydliga och dess potential bli uppmärksammad även av externafinansiärer. Den allmänna attityden till småföretagensutvecklingsmöjligheter är särskilt viktigt för rese- och turistindustrin.10.6 Likvärdiga villkorRese- och turistindustrin är beroende av att regler som bestäms i politiskordning är långsiktigt stabila och likvärdiga med dem i andra länder och iandra näringar. De gäller skatteregler, förutsättningar för finansiering ochinsatser för marknadsföring.Allmänna insatser för företagsutveckling skall också omfattaturistnäringen. Detta innebär en uppfordran till myndigheter och dem somarbetar med riskkapitalverksamhet att innefatta turismen i sin verksamhet.Fungerande och anpassade finansieringslösningar är särskilt viktiga för nyaentreprenörer och utvecklingsföretag.10.7 Flexibel arbetsrättDe arbetsrättsliga reglerna måste anpassas till de särskilda krav som finnsi turistnäringen. En god turistservice kräver bemanning i princip dygnetrunt. Turistnäringen är också i hög grad säsongsbetonad, varför särskildaanställningsregler kan krävas. Flexiblare arbetstider ger ökademöjligheter till varaktiga anställningar och ökad produktivitet.10.8 Samverkan mellan offentliga och privata aktörerDen svenska turistprodukten formas och utvecklas i samverkan ochsamarbete mellan enskilt företagande, turistorganisationer, kommuneroch statliga myndigheter och ideella organisationer. Svensk turism skallutveckla produkter som bjuder kunden en helhetsupplevelse kring ettresmål eller ett tema. För detta krävs nära samverkan mellan företag,organisationer och myndigheter.De offentligt finansierade turistiska organisationerna skall kompletteramen kan inte ersätta enskilt företagande. Såväl de lokala som regionalaturistorganisationerna har en central roll när det gäller att stärka det lokalanätverket av företag, offentliga och ideella organisationer, och för attinitieraoch stimulera tillkomsten av huvudentreprenörer där förutsättningar för dettafinns. Dessa organisationer har också en central roll när det gäller attutveckla regionens turistiska profil.10.9 TurKom-projektetÄven turistnäringen måste anpassa sin verksamhet i takt med denmoderna teknikens utveckling och finna nya marknadsföringsvägar. Ettbra exempel är . TurKom är ettkommunikationsprojekt för den svenska turistnäringen, en satsning föratt ge svensk turism maximalt utbyte av IT och Internet. Projektetgenomförs i samarbete mellan ,Turistdelegationen och Svenska Rese- och ().Målet är att skapa en gemensam IT-infrastruktur för aktiviteter somdirekt och indirekt utvecklar turismen inom områden som marknadsföring,försäljning, produkter och kompetens. IT-infrastrukturen ska förbättratillgången till information och underlätta kommunikationen och nätverks-byggandet i turistnäringen. Det blir lättare för den enskilde aktörer att hittaaffärspartners, säljkanaler och marknader. Därmed förbättras ocksålönsamheten i näringen i ett längre perspektiv.Den gemensamma IT-infrastrukturen ska underlätta framväxten avkonkurrenskraftiga och blomstrande företag och ett som attraherarbåde svenska och utländska besökare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillväxtpotentialen inom evenemangsturismenoch konferensturismen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den småskaliga landsbygdsturismens betydelse,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av minskad byråkrati, myndighets-kontroll och regelförenklingar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skadlig konkurrensverksamhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om villkor för turismen, avseende skatter, avgifter,finansiering och marknadsföringsinsatser likvärdiga med dem somfinns i andra länder,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om turismnäringens behov av tillgång till riskkapital,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att allemansrätten i lag skyddas motkommersialisering.1Stockholm den 4 oktober 1999Inger Strömbom (kd)()()()()()()()()()()Per ()()()1 Yrkande 7 hänvisat till MJU.