mot · GM02Fi15 · 1999-04-29 00:00:00 — Ärskatterna för företagen sådana att det går att konkurrera med omvärlden?Är personskatterna så utformade att de attraherar snarare än motverkaratt människor med expertkunskaper väljer att flytta till ? Har vi iSverige en sådan stabilitet när det gäller spelreglerna för företagen attSverige framstår som ett bra land att etablera sig i?Tyvärr är svaren på de här frågorna nedslående. Nedslående med tanke påden höga arbetslösheten och på möjligheterna att långsiktigt finansieraangelägna åtaganden när det gäller t.ex. vården och omsorgen.Det är allvarligt när nu företag, kunskap och kapital flyttar ut. till hälften av amerikanska GM. ärengelskt, Nordbanken och Stora skrivna i . ASG blir tyskt. Men det är inte bara storkapitalet som flyr. Även småspararna väljeri ökande utsträckning utlandsfonder när de satsar sitt sparkapital. "Alla nyapengar går till utlandsfonder", sade VD:n för störstafondförvaltare. Det svenska näringslivet övertas nu successivt av utländskaägare som svenskarnas direktägande minskar kraftigt. Dubbel-beskattningen på risksparande driver företagen och jobben ur landet. Detta äruppenbarligen ingenting som allvarligt bekymrar regeringen.ISA, Invest in , som är den myndighet som har till uppgiftatt internationellt verka för att information och kontakter med utländskainvesterare i syfte att förstärka det näringsliv som verkar i , lämnade imars 1999 en rapport till regeringen. Temat var Klimatet för utländskainvesteringar i Sverige.I denna rapport kan man studera en tabell som illustrerar länders kon-kurrenskraft enligt . Bland de 46länder som jämförs kan vi konstatera att 1996 låg på 14:e plats, 1997på 16:e plats och 1998 på 17:e plats. låg vi på 9:e plats. Av ländernai vårt närområde, som kanske kan vara alternativ för etableringar, så liggerSverige efter , och lista över konkurrenskraften är ned-slående läsning. Där låg 1996 på 21:a plats, 1997 på 22:a plats och1998 på 23:e plats. Också här hamnar vi på efterkälken när vi jämför med denordiska grannländerna.Sammanfattningsvis ägnar regeringen föga politisk kraft åt företags-klimatet och de strukturella problem som gjort att halkatfrån 4:e till 18:e plats bland . Regeringen verkar sakna såvälideologi som strategi för att få landets famljeföretag att växa och blomstra iett varmare och mer stabilt klimat. Inget tyder på att regeringen med deni propositionen redovisade politiken kan uppnå de ambitiösa sysselsättnings-mål den själv ställer upp.4 alternativ4.1 En social och ekologisk marknadsekonomi ger långsiktigatillväxtförutsättningarKristdemokraterna förespråkar en social och ekologiskmarknadsekonomi. Valet av ekonomiskt system är ideologiskt betingatoch utgår från att marknadsekonomin är den mest effektiva och den mestdemokratiska formen för att hushålla med begränsade resurser. Denrenodlade marknadsekonomin behöver emellertid korrigeras av socialaoch ekologiska hänsyn.Inom marknadsekonomins ram vill vi förena frihet och solidaritet.Grundläggande är frihet under ansvar. Strävan är att uppnå en balans mellanden enskildes och samhällets ansvarstagande. Enskilda initiativ ochpersonligt ansvarstagande ska uppmuntras. Staten ska skapa förutsättningarför ett gott och stabilt företagarklimat, främja konkurrensneutralitet ochsärskilt ta hänsyn till småföretagens villkor. Statens uppgift är vidare attsäkra social trygghet för alla samt att garantera att hänsyn tas till vad miljöntål. Kontrollinstrument och ekonomiska styrmedel måste användas för attpåverka den ekonomiska aktiviteten till en långsiktigt hållbar produktion ochkonsumtion.Marknaden bör också styras av strävan efter gemensamma etiska värde-ringar och riktlinjer. En god affärsetik i marknadsekonomin ger smidighetoch sänker de s.k. transaktionskostnaderna som i allt högre grad uppkommersom en effekt av bristen på förtroende och tillit i olika typer av uppgörelser.Ekonomisk brottslighet måste bekämpas med kraft. De senaste årens kraftigabesparingar inom polisen och rättsväsendet är därför beklagliga.Målet för den ekonomiska tillväxten är att främja alla medborgares livs-kvalitet. Ekonomisk tillväxt får inte ske till priset av en förstörd miljö. Enförutsättning för att förverkliga den sociala och ekologiska målsättningen ärsunda offentliga finanser. Detta i sig är emellertid inte tillräckligt.Samtidigtmåste fundamentala tillväxtförutsättningar skapas.Det är bra att regeringen återigen lyfter tanken om grön skatteväxling.Dock saknas fortfarande substans och förslag att ta ställning till. De grönanyckeltal som redovisas är självklara inslag i ett budgetarbete, men leder i siginte till miljöförbättringar om konkreta åtgärdsförslag uteblir.4.2 Ett gott företagarklimat skapar nya framtidsjobbFörväntningarna på nya arbetstillfällen ställs i första hand på de mindreföretagen. Det är också naturligt med utgångspunkt i studier av svenskaföretag visat att av de nya arbetstillfällena genererats imindre företag. Två tredjedelar av dessa har uppstått genomökad sysselsättning i befintliga företag medan en tredjedel tillkommitgenom nyetablering.Utrymmet för produktivitets- och effektivitetsförbättringar i framför allt destora företagen innebär att man i dessa företag kan ökaproduktionen och minska antalet anställda. Under den senaste tioårsperiodenminskade antalet anställda i storindustrin medan små-industrin ökade antalet anställda med 11 procent.De flesta politiska partier är överens om att de nya jobben i huvudsakmåste skapas i den privata sektorn. Detta är också utgångspunkten förKristdemokraternas politik. Men redovisar också i dettabudgetalternativ hur ökade resurser på kort sikt kan tillföras och på längresikt skapas för att möta det ökade behovet av vård och omsorg i kommuneroch landsting.Sverige har i rask takt rutschat utför i välfärdsliga.Från en position som nummer 4 1970, via en 7:e plats befinner sigSverige på en blygsam 18:e plats. Denna utveckling måste brytas ochvändas. Det kan bara ske genom strukturella reformer för en bättrefungerande arbetsmarknad, ett bättre företagar- och investeringsklimat somger fler nya jobb, ökad köpkraft och därmed ökad efterfrågan.Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är därför av största vikt ikampen mot den höga arbetslösheten. På kort sikt spelar nyföretagandet enrelativt liten roll för att påverka näringsstrukturen i , men förförnyelsen av näringslivet på är nya företag av största betydelse.Nyföretagandet i ligger på en nivå som klart understiger exempelvisTysklands och och många andra länders i . Det kan ocksånoteras att i dagens skapas en betydande andel av de tillkommandeföretagen enbart av skatteskäl. Dessa företag bidrar alltså inte alls tilltillkomsten av nya jobb. Det är också ett anmärkningsvärt underbetyg att såmånga nya företag inte överlever i det svenska företagsklimatet.Ska trenden vändas och arbetslösheten långsiktigt sjunka måste små- ochmedelstora företag och familjeföretag ses som en tillgång som måste värnasoch uppmuntras. beroende av ett konkurrenskraftigt näringsliv somförlägger tillverkning, forskning, utveckling och andra strategiska verk-samheter till kan inte nog understrykas. Det räcker inte att tala omvikten av ett ökat företagande, det fordras också praktisk politisk handlings-kraft. Det handlar om att skapa bättre förutsättningar så att kreativitet kanfrigöras, så att människor vågar förverkliga sina affärsidéer, vågar tasprånget att starta eget, vågar ta risker, vågar utvidga och nyanställa.Från statligt håll går det inte att tvinga fram företag och nya jobb, men detgår i stor utsträckning att påverka människors vilja och möjligheter genomatt förändra regler, skatter och strukturer så att alla medborgare kan dra nyttaav varandras kunnande och idéer. Här finns den ekonomiska utvecklingensviktigaste drivkraft.4.3 Ökad sysselsättning tryggar välfärdenÅr 1997 nådde sysselsättningen sin lägsta nivå . Den kraftigasysselsättningsökning som fyrpartiregeringen (1991-1994) lämnade eftersig bröts av den socialdemokratiska regeringens politik från mitten av år1995 och sysselsättningen föll . Mellan 1997 och1998 har sysselsättningen vänt uppåt, från historiskt låga nivåer. Menökningstakten avtar nu och varslen ökar i antal. Inget tyder på attsysselsättningen kommer att öka i en sådan takt att målet om fyraprocents öppen arbetslöshet uppfylls, eller att avarbetskraften kommer att vara reguljärt sysselsatt år2004. Lägger man därtill risken för kommande lågkonjunktur ärutsikterna än sämre.De historiskt låga sysselsättningsnivåer som etablerats är inte bara enföljd av den djupa lågkonjunkturen , utan också enföljd av den socialdemokratiska politiken som aktivt gått ut på att få bortmänniskor från arbetskraften genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder,generationsväxlingar och tillfälliga avgångsersättningar. Vidare har antaletförtidspensioneringar ökat kraftigt . Denna politik bidrar tillpassivisering av människor, vilket i sig är illa nog. Men den innebär också ettallvarligt hot mot långsiktiga förutsättningar att finansiera enrimligtomfattande offentlig verksamhet med god kvalitet.De senaste decenniernas utveckling där allt färre måste försörja allt fler ärpå sikt ohållbar och måste både brytas och vändas. Det fordras enpolitik som skapar förutsättningar för en kraftigt ökad sysselsättning iframför allt det privata näringslivet. För att åstadkomma detta krävs det att enrad förändringar görs. Regeringens retorik har gått ut på att sane-ringen av statens finanser tillsammans med förhoppningar om en god inter-nationell konjunktur ska lösa problemet. Föreliggande vårproposition ger inteheller den några som helst konkreta besked eller förslag med syfte attlångsiktigt öka tillväxtförutsättningar.Enligt krävs det ett brett program för att bryta den högatotala arbetslösheten genom ökad sysselsättning. I ett sådant program ingårbl.a. strukturella förändringar av skatterna och ett sänkt skattetryck,förenklingar av regelverken för företagen, en modernisering av arbetsrätten,ett effektivare rättsväsende och en sundare konkurrenssituation genom blandannat krafttag mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. En reformering avdagens lapptäcke till socialförsäkringssystem måste också ske om samspeletmellan skattesystemet och de olika bidragssystemen ska ge rätt incitamenttill arbete, som en rimlig ekonomisk trygghet finns i oförutseddaeller opåverkbara situationer.4.3.1 Sänkt skatt med marginellt sysselsättningsstödSom kontrast till den politik som redovisas i denna motion står enhandlingsförlamad regering utan politik för att stimulera sysselsättningoch tillväxt. Det enda försöket till nya offensiva åtgärder från regeringenssida i vårbudgeten är införandet av ett anställningsstöd vid anställning avpersoner som varit långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingarna mer än treår. Stödet ska uppgå till av lönekostnaden, dock högst 11 550kronor och till avlönekostnaderna, dock högst i ytterligare 18månader.Mycket talar för att detta stöd inte kommer att fungera; det visarerfarenheterna från det riktade anställningsstödet (RAS) som den social-demokratiska regeringen införde 1995. System som ställer krav på attanställa vissa arbetssökande och med svåröverblickbara regler kommer intetill användning, det visar alla erfarenheter. Dessutom innebär inte stödetnågon allmän stimulans av efterfrågan på arbetskraft. På marginalen kanriktade stöd till en viss grupp på arbetsmarknaden ha viss effekt. Men då merför att placera svårförmedlad arbetskraft på ett specifikt arbete i stället förenannan arbetssökande.I ett försök att hitta en snabb åtgärd som skulle öka sysselsättningengenomförde den borgerliga regeringen ett anställningsstöd kallat GAS(Generellt Anställningsstöd) 1994. Tyvärr fanns det vissa brister i utforman-det av GAS. En av orsakerna till att GAS inte var så lyckosamt som manhoppats på var att stödet var starkt tidsbegränsat. Rabatten på arbets-givaravgiften, , skulle bara gälla och åtgärdenskulle vara i kraft under . Tanken var god, men för att ettmarginellt sysselsättningsstöd ska få de effekter som är avsedda så måstetydligare riktlinjer och förutsättningar utstakas.Den socialdemokratiska regeringen avskaffade GAS och införde i ställetRAS 1995, som blev helt misslyckat. De bristande administrativa rutinernakring stödet och det praktiska krångel som fanns för att få del av stödet varden främsta orsaken. Bland annat förutsatte RAS en slags ansökan med intygfrån arbetsförmedlingen. Anställningen måste vara en tillsvidareanställningsom tillsattes av någon som var registrerad arbetslös.Ett marginellt sysselsättningsstöd (MSS) kan däremot vara ett intressantverktyg för att snabbt få fart på sysselsättningen. Det innebär en kraftigskattesänkning riktad till företag som nyanställer, utan att det kostar statensåmycket i form av lägre skatteintäkter. Dessutom skulle ett sysselsättningsstödav detta slag i kombination med uppmjukade regler för prov- ochvisstidsanställningar ge många företag anledning att våga pröva att ökaantalet sysselsatta. Med en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna förnyanställda skapas en större efterfrågan på arbetsmarknaden, vilket ocksågynnar långtidsarbetslösa och invandrare, för att nämna några grupper somhar det extra besvärligt att erhålla arbete. När efterfrågan är låg slås dessagrupper ut först. Särskilda åtgärder inom arbetsmarknadspolitikens rammåste givetvis vidtas för att rusta alla arbetslösa att möta den efter-frågeökning som bör bli följden av ett sysselsättningsstöd av denna karaktär.Ett generellt sysselsättningsstöd går ut på att varje form av sysselsättnings-ökning i företagen ska uppmuntras vare sig den karaktäriseras av tillfälligeller fast anställning, deltids- eller heltidsanställning. Alla befintligaföretagbehandlas lika. Stödet ska vara ett generellt sysselsättningsstöd vilketunderlättar administrationen för företagen. Ett generellt stöd gör det ävenlättare för skattemyndigheten att kontrollera vilka företag som är berättigadetill stödet. Rabatten ska utgå till alla arbetsgivare som förslagsvis har haftminst fyra sysselsatta och en lönesumma runt . Stödet bördock inte omfatta helt nystartade företag. Företagen måste ha varit igång iminst innan ansökan om stöd kan göras. Detta för att förhindra att nyaföretag konkurrerar ut befintliga småföretag på marknaden i och med att defår sin arbetsgivaravgift reducerad.Spärrar måste finnas i systemet. Företag bör ej få del av stödet somexempelvis ökar antalet anställda genom att köpa andra företag och i ochmed köpet tar över arbetskraften. Inte heller sammanslagningar av företagsom sedan startar upp i ett nytt namn samt företag som lägger ut sinproduktion på underleverantörer eller underentreprenörer, om de därmedökar antalet sysselsatta.Kristdemokraterna anser att förslaget till marginellt sysselsättningsstödseriöst bör övervägas. Regeringen bör i samband med budgetpropositionen ihöst återkomma till med ett förslag till utformning av ettmarginellt sysselsättningsstöd för att bryta den massarbetslöshet som bitit i det svenska samhället. I ett sådant sammanhang kan ett särskiltanställningsstöd för långtidsinskrivna på arbetsförmedlingarna övervägas. Dåbör också finansieringen övervägas. Om hela arbetsgivaravgiften rabatterasför nyanställningar visar beräkningar från FIEF () att systemet är statsfinansiellt neutralt om37 000 nya jobb skapas som en följd av sysselsättningsstödet. Storleken påsysselsättningsstödet bör prövas i den sedvanliga budgetprocessen, liksomfinansieringen. Anslagen till arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan vara ettområde som kan bidra till finansieringen.4.3.2 Målen för sysselsättningspolitikenKristdemokraterna anser att det är av stor vikt att ha mätbara mål försysselsättningen, så att den förda politiken kan följas upp och utvärderas.När det gäller det senare är det svagt att regeringen valt att sätta slutåretför sitt mål till mitten av en mandatperiod. Det går alltså inte attutvärdera måluppfyllelsen i samband med de ordinarie riksdagsvalen.4.4 Att få behålla en större del av sin egen lön bryter bidrags-beroendetRegeringens politik för att sanera statsfinanserna har till stora delarinneburit höjda skatter för låg- och medelinkomsttagare. Detta har ikombination med sänkta bidrag gjort att många som redan tidigare levdepå marginalen tvingats söka socialbidrag. Socialbidragskostnadernaökade under i stort sett hela den förra mandatperioden, liksom antaletsocialbidragstagare. Denna utveckling har i sin tur belastat kommunernaeftersom det är de som finansierar socialbidragen. Låginkomsttagare somtvingas söka socialbidrag under vissa perioder av året betalar samtidigtofta ansenliga belopp i inkomstskatter. Denna negativa rundgång måstebrytas.Kristdemokraterna ser det som en viktig och prioriterad uppgift att skapaen skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och intetvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop.Dagens skattesystem gör att lågavlönade inte klarar sig på sin lön när skattenär betald. De får först betala världens högsta skatter och sedan "stå medmössan i hand" på för att få tillbaka pengar. Detta är inte ettrimligt system. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagare är en fråga omvärdighet och respekt för enskilda personer. Det är också helt avgörande föratt bryta det bidragsberoende som allt för många människor har fastnat i.Med sänkta inkomstskatter kommer framför allt fler låginkomsttagare fåmöjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation.I denna motion föreslås en rad åtgärder som gör att människor får behållaen större del av sin egen lön. Under avsnitt 5.2 utvecklas denna politik. Detbeloppsmässigt mest betydande förslaget är ett kraftigt höjt grundavdrag iden kommunala beskattningen. Förslaget innebär en höjning avgrundavdraget med , vilket i genomsnitt innebär enökning av den disponibla inkomsten på ca . Från ochmed föreslås en ytterligare höjning av grundavdraget så att effektentotalt blir en ökning av inkomsten efter skatt med per månad.Förslaget ger förutsättningar för en bättre fungerande lönebildning ochinnebär dessutom kraftiga förbättringar för till exempel sommar- ellerextraarbetande studerande ungdomar. Med grundavdragkan man tjäna innan man behöver börja betalakommunalskatt, jämfört med i dag.Det skattebortfall som uppstår för kommunsektorn regleras i enlighet medfinansieringsprincipen. Se avsnitt 6 om kommunsektorn.4.5 En minskad statsskuld ger frihet åt kommande generationerStaten bör nedbringa den statsskuld som uppgår till ca . För finns det flera skäl till dettaställningstagande.För det första är det varje generations moraliska ansvar att inte skjuta överen skuld på kommande generationer.För det andra innebär nuvarande stora skuld att statsbudgeten och hela densvenska ekonomin är väldigt konjunkturkänslig. Enligt regeringensproposition innebär en ränteuppgång av den svenska marknadsräntan med enprocentenhet jämfört med regeringens beräkningsantaganden attränteutgifterna för statsskulden ökar med ca . Enförändring av den utländska räntan med en procentenhet påverkarstatsskuldräntorna med . Vidarepåverkas statsskuldräntorna av förändrade valutakurser och förstås av statenslånebehov. En mindre statsskuld leder därför till mindre sårbarhet för yttreförändringar, och detta i sig leder till ett ökat förtroende för den svenskaekonomin.För det tredje utgör statens räntekostnader för statsskulden en av de störstaenskilda posterna i statsbudgeten. uppgick räntekostnaderna förstatsskulden till och beräknas kostnadernaenligt vårpropositionen uppgå till ca , vilket är 8,3miljarder kronor mer än vad regeringen räknade med 1999 . Dessa räntekostnader tränger undan annanoffentlig verksamhet, eller möjligheter till stora skattesänkningar. Stats-skulden kräver att skatter tas in för att finansiera räntekostnadermotsvarande av BNP. Skattetrycket skulle alltså kunna varamotsvarande lägre med samma nivå på den offentliga konsumtionen som om räntekostnaderna inte fanns.Dessa skäl gör att föreslår en något snabbareavbetalning av statsskulden än den som regeringen räknar med. Tekniken föratt åstadkomma detta skiljer sig dock från den metod som regeringenanvänder - ett permanentat högt skattetryck. väljer istället att sälja ut fler statligt hel- eller delägda företag än vad regeringenföreslagit. På detta sätt kan avbetalningstakten av statsskulden öka, samtidigtsom skattetrycket kan sänkas. Det går således att uppnå två strukturelltviktiga effekter med detta tillvägagångssätt. Utförsäljningen ärockså motiverad av vår ståndpunkt att staten mer bör renodla sin roll somlagstiftare. I denna roll ingår inte att både agera domare och spelare på denkonkurrensutsatta marknaden.4.6 En bättre fördelningspolitik skapar möjligheter för flerRegeringens fördelningspolitik är i långa stycken både misslyckad ochorättvis. Detta gäller inte minst på familjepolitikens område. Densocialdemokratiska politiken går ut på att enbart subventionera defamiljer som väljer "rätt", det vill säga använder föräldraförsäkringen iungefär och sedan förvärvsarbetar, med barnen placerade inom denkommunala barnomsorgen. De familjer som av olika skäl inte kan ellervill utnyttja daghem får därmed inte del av det offentliga stödet. Dennatyp av styrande fördelningspolitik går på tvärs mot den kristdemokratiskasubsidiaritetsprincipen som innebär att staten ska stödja och inte styrafamiljernas val. vill se en reformerad familjepolitikmed ökad valfrihet och ett mer rättvist fördelat offentligt stöd tillbarnfamiljerna.Inom familjepolitikens område kommer regeringen också med förslag omhöjda barnbidrag. Ett höjt barnbidrag leder dock inte till någon förbättringför den som uppbär socialbidrag, eftersom detta reduceras med sammabelopp som barnbidraget höjs. Det räcker sannolikt inte heller för debarnfamiljer som har det sämst ställt ekonomiskt. vill istället uppnå en viss grad av behovsprövning av barnbidragen genom att låtadet generella barnbidragets sista 50-lapp gå till en kraftig förbättring avbostadsbidraget. På så sätt kommer samhällets stöd dem till del som behöverdet bäst.En del av de besparingsåtgärder som regeringen vidtagit under sanerings-åren är och har varit förödande för enskilda människor och ett uttryck förregeringens betydande okänslighet för människors faktiska situation. Somexempel på sådana åtgärder kan nämnas nedskärningarna på änke-pensionerna, försämringar av bostadsbidragen och övriga försämringar förålderspensionärer. Regeringen har också genom de utomordentligt omfattan-de skattehöjningar som skett pressat många hushålls ekonomier över dengräns där de själva klarar av att försörja sig utan socialbidrag. Krist-demokraterna föreslår i denna motion en aktiv skattepolitik som inriktas påsänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare.Regeringens tal om att värna svaga grupper har inte heller omsatts ipraktisk handling när det gäller biståndet till världens fattigaste. Krist-demokraterna anser att biståndet bör höjas för att återgå motenprocentsnivån av BNI.Kristdemokraterna vill också förbättra för de sämst ställda pensionärerna,som ofta är kvinnor, genom att höja pensionstillskottet. Likaså börgrundnivån i föräldraförsäkringen höjas från dagens låga nivå på 60 kronorper dag. Talet om att värna svaga grupper måste också återspeglas ipraktiken. Det är först då det verkligen går att tala om fördelningspolitik. IKristdemokraternas budgetalternativ föreslås, förutom de fördelningspolitisktviktiga förändringar som nämnts ovan, ytterligare ett antal åtgärder somriktas in på att förbättra för dem som har det sämst.5 Prioriterade områdenI följande avsnitt presenteras sex områden som är särskilt prioriterade förKristdemokraterna i den ekonomiska politiken. Det gäller politiken föratt skapa långsiktigt goda tillväxtförutsättningar genom ett bättreföretagarklimat, skattepolitiken för låg- och medelinkomsttagare,valfriheten för barnfamiljer, pensionärernas ekonomiska situation,vården, omsorgen och skolan samt vikten av ett återupprättaträttssamhälle.