mot · GN02T243 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T243av , ()Kommunikationer i skogslänenFör att få en positiv utveckling i en region måste det finnas engrundläggande service i form av vägar, järnvägar, flyg, post ochtelekommunikationer. Det är därför viktigt att denna grundläggandeservice tillkommer alla delar av landet på likvärdiga villkor. Det ärviktigt att man vid prioritering mellan olika infrastrukturprojekt inte baratar hänsyn till de samhällsekonomiska kalkylmodeller som används,utan också väger in såväl regionalpolitiska som sociala skäl.De senaste årens utveckling, med avreglering och bolagisering av vårainfrastrukturverk, har visat att marknaden inte förmår ta regionalpolitiskahänsyn. Den politiska styrningen av uppbyggnaden av landets infrastrukturmåste återupprättas. Det kan t.ex. ske genom att alla aktörer på t.ex. distri-butionsmarknaden (brev, bud och paket), elmarknaden, telemarknaden ochkollektivtrafikmarknaden får betala avgifter som används för regional-politiskt motiverade satsningar inom respektive område. Det blir mindre lön-samt att bara "plocka russinen ur kakan" och vi återtar det politiska greppetöver infrastrukturen, utan att därför förlora de fördelar som konkurrensen kange. Konkurrenslagstiftningen måste ses över, så att den inte förhindrar eneffektiv regionalpolitik.VägarnaVägarna spelar en strategisk roll i skogslänens utveckling. De människoroch företag som verkar i skogslänen måste ha en vägstandard som ärlikvärdig den i övriga landet. Med tanke på den stora andelen basindustri,som är beroende av råvarutransporter från inlandet och av godatransportmöjligheter för de färdiga produkterna, är detta viktigt både förskogslänens utveckling och för landets exportinkomster. Även denväxande turistnäringen är beroende av bra vägar för att kunna fortsätta attutvecklas som en viktig basnäring främst i glesbygden. Ett bra vägnät ären grundförutsättning för en fortsatt positiv utveckling av turismen iskogslänen.I skogslänen finns landets sämsta vägar, till en del beroende på besvärligamarkförhållanden, men främst beroende på brister i det hittillsvarande sättetatt fördela väganslagen.Med tanke på skogsindustrins oerhörda betydelse för landet är det heltoacceptabelt att en så stor del av skogslänens vägnät måste stängas av underlånga tider . Det är en brist som måste åtgärdas . Särskiltsom den moderna skogsindustrin är helt beroende av färsk råvara för attkunna upprätthålla hög kvalitet och högt förädlingsvärde. Det borde varasjälvklart att vägarna skall kunna hållas öppna året om. Vi anser attVägverket i mycket högre grad än måste beakta skogsindustrinsbehov av ett fungerande länsvägnät då väganslagen fördelas över landet. Debeslut som tagits om ökade insatser till drift och underhåll av skogslänensvägnät är helt otillräckliga. Ytterligare insatser behöver göras så att vägarnaihela landet kan hållas öppna året runt. Det är ett minimikrav om skogslänensföretag skall kunna konkurrera på samma villkor som företag i andra delar avlandet.Också Europavägarna i skogslänen måste hålla en god standard för attnäringslivet ska kunna vara konkurrenskraftigt. Det får inte vara så att detavståndshandikapp som företagen i skogslänen har förvärras ytterligare av enundermålig standard på de Europavägar som leder genom skogslänen. Det ärnödvändigt att vägnätet håller en fullgod standard.JärnvägarnaÄven järnvägarna i skogslänen är i stort behov av upprustning.Näringslivets behov av snabba och effektiva transporter har ökat snabbtunder senare år. Av miljöskäl är det ytterst angeläget att en så stor andelsom möjligt av godstrafiken går på järnväg och inte läggs på lastbil. Detär därför nödvändigt att man vid fördelningen av anslag tilljärnvägsinvesteringar ger godstrafiken en betydligt högre prioritet än vadsom tidigare gjorts.ITDen moderna informationstekniken ger skogslänen helt nya utvecklings-möjligheter genom att många verksamheter är geografisktbundna till vissa orter. En förutsättning för att dessa möjligheter skallkunna tas till vara är att hela landet får tillgång till den nya tekniken pålikvärdiga villkor och avståndsoberoende taxor. Staten måste ta ettansvar och styra utbyggnaden av höghastighetsnät fördatakommunikation på ett sådant sätt att hela landet ges likvärdigautvecklingsmöjligheter. De insatser som görs av det privata näringslivetpå rent kommersiella grunder måste kompletteras med statliga insatser såatt utbyggnaden sker parallellt till orter där de kommersiellaförutsättningarna saknas.PostMänniskors behov av postens tjänster har förändrats mycket snabbt undersenare år. Eftersom de flesta betalningar numera sker automatiskt ellermed giro har människors behov av att besöka posten minskat kraftigt.Dessutom tar telefax och annan ny teknik över allt mer av postgången.Trots det är det oerhört viktigt att postservice inklusive betalnings- ochkassaservice kan upprätthållas i hela landet. Det är en mycket viktigprincip att alla människor har tillgång till postservice med en välfungerande betalnings- och kassaservice oavsett var i landet man bor.Särskilt småföretagare i glesbygden är beroende av att kassaservicenfungerar på ett bra sätt. Staten måste därför även fortsättningsvis taansvar för att upprätthålla en god postservice med en väl fungerandebetalnings- och kassaservice i hela landet.FlygSverige har i jämförelse med andra länder genomfört den mestomfattande avregleringen av flygmarknaden, sedan samtliga linjer förinrikesflyg öppnades för fri konkurrens 1992. Avregleringen har fungeratrelativt väl på högtrafikerade linjer men har också lett till att priserna påvissa sträckor stigit kraftigt som utbudet försämrats avsevärt.Man kan också konstatera att flygpriserna till mindre orter i äravsevärt högre än i exempelvis , trots att förhållandena torde varaväldigt likartade. De höga flygpriserna och den låga turtätheten får starkanegativa konsekvenser för näringslivets tillväxtförutsättningar ochprivatpersoners möjligheter till resande. De negativa effekterna ökardessutom i takt med att snabba persontransporter blir engrundförutsättning för en växande del av näringslivet. Exempelvis hademånga av de företagsetableringar som skett i inlandet av IT-baserade och avståndsoberoende tjänsteföretag varit omöjliga attgenomföra utan en tillräcklig närhet och tillgång till flygtransporter.Erfarenhetsmässigt minskar således inte behovet av fysiskakommunikationer i takt med att telekommunikationerna förbättras.Istället ökar det strategiska värdet av att förbättra förutsättningarna påpersontransportområdet generellt.Enligt vår mening måste staten ta ansvar för att hitta ett system som inne-bär att hela flygsektorn solidariskt bär kostnaderna för att upprätthållatrafiken på vissa olönsamma linjer. Man kan konstatera att man i exempelvisKanada, och infört subventionssystem för flygtrafiken på vissalinjer.SamordningFör att en god kommunikationsstandard skall kunna upprätthållas krävsen samordning mellan bil-, buss-, järnvägs- och flygtrafik. Detta tycksinte vara möjligt med dagens system, där varje företag fastställer egnaturlistor, egna taxor och svarar för den egna informationen. Det ärangeläget att de olika trafikföretagens informationssystem kopplas ihopoch förbättras, så att konsumenterna lättare kan hitta de förbindelser sombäst motsvarar deras behov. Detta är särskilt angeläget i skogslänen, däravstånden är stora och ett enskilt trafikslag sällan har en tillräckligt högservicegrad för att ensamt kunna fylla konsumenternas behov.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en starkare politisk styrning av allverksamhet som kan hänföras till infrastrukturen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att man vid prioritering mellan olikainfrastrukturobjekt tar hänsyn till såväl regionalpolitiska som socialaskäl, vid sidan av de samhällsekonomiska kalkylmodeller som nuanvänds,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att se över konkurrenslagstiftningen så att deninte utgör ett hinder för en effektiv regionalpolitik,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ta större hänsyn till de tunga transporterna vidfördelning av väganslag både till drift och investeringar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av utökade insatser för drift ochunderhåll av vägnätet i skogslänen med målet att alla landets vägarskall kunna hållas öppna året om,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av bra vägar för att den växandeturistnäringen skall kunna fortsätta att utvecklas som en viktigbasnäring i skogslänen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om standarden på det nationella stamvägnätet iskogslänen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att vid fördelningen av anslag tilljärnvägsinvesteringar ge godstrafiken en betydligt högre prioritet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att hela landet måste få tillgång tillteleförbindelser som klarar att överföra stora datamängder med höghastighet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att staten bör verka för att teletaxorna så långtmöjligt görs avståndsoberoende,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att staten även fortsättningsvis måste ta ansvarför att upprätthålla en god postservice med en väl fungerandebetalnings- och kassaservice i hela landet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att hela flygsektorn solidariskt bör bärakostnaderna för att upprätthålla trafiken på vissa olönsamma linjer,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordning av de olika trafikslagen så att helaSverige får en god kommunikationsstandard.Stockholm den 4 oktober 1999Carin ()()Per ()()()()()1Yrkande 3 hänvisat till NU.