mot · GN02N243 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N243av Flyborg, ()Frihandel och kommande WTO-förhandlingarAllmänna principerDe internationella kontakterna och handelsförbindelserna har varit och ären oundgänglig förutsättning för tillväxt i den svenska ekonomin ochdärmed den höjning av levnadsstandard och välfärd som skett under helaindustrialiseringen. som en liten öppen ekonomi med ett stortinternationellt beroende har ett starkt intresse av att handelsförbindelseroch andra internationella utbyten kan ske så obehindrat som möjligt, mensamtidigt inom ramen för ett fungerande system av rättsregler ochöverenskommelser. Därför är de kommande förhandlingarna inom WTO,som i den 30/11-3/12 1999förhoppningvis skall fatta beslut om, och som bör leda till ytterligareliberaliseringar av handeln och förbättring av de internationellaspelreglerna, mycket angelägna från svensk synpunkt.Det är ingen slump att frivilliga överenskommelser som syftar tillförbättringar kallas liberaliseringar. Även länder och regimer som på intetsätt kan kallas liberala inser i praktiken att förändringar iliberaliserande riktning gynnar också den egna nationen. skaparockså liberaliseringar inom handelns område på lång sikt ett tryck pådemokratisering i auktoritära och odemokratiska länder.Liberalisering av världshandeln har varit en motor för tillväxt i olikaländer. Det är de länder som varit öppna mot omvärlden som lyckats bäst setti ett längre perspektiv. Det finns en oro främst i i-länderna för attkonkurrens från låglöneländer ska slå ut företag och jobb i industrivärlden.Men erfarenheten från vår egen industrialiseringsprocess visar att vår ökadeöppenhet mot omvärlden ledde till tillväxt och ökad sysselsättning i bådeSverige och de länder vi handlat med. Att försöka skydda sig mot omvärldengenom tullar och andra handelshinder kan verka tryggt på kort sikt men lederbara till förstelning, sämre standard och lägre sysselsättning.Den finansiella oron har lett till att regleringsivrare avolika slag gripit tillfället att propagera för allehanda slag av handelshindersåsom regleringar, skatter och andra ingrepp. Sådana förslag bygger dock iflera avseenden på en felsyn. De utgår från att det är "en ohämmadmarknadsekonomi" som orsakat krisen. Så är inte alls fallet. Det är i ställetfrämst de länder som präglats av regleringsekonomi och bristande demokratioch insyn som drabbats värst. En liberal marknadsekonomi innebär öppenhetoch snabb spridning av information. Den finansiella krisen har drivits framav t.ex. dold kreditgivning till dåliga företag, mer eller mindre doldakopplingar mellan stat, banker och vissa företag etc. Detta är raka motsatsentill marknadsekonomisk öppenhet. Det är trycket från de internationellafinansmarknaderna som lagt kriserna . När de enskilda länderna ochderas företag kommit under finansmarknadernas granskning har bristernauppenbarats.Arbetet för en öppnare handel måste fortsätta, både för ekonomins ochdemokratins skull. Det är därför oerhört angeläget att den kommande WTO-rundan leder till resultat. Med en bred inriktning och omfattande ett stortantal länder ökar sannolikheten att varje land kan finna något positivt föregen del i denna process. Områden som är aktuella är jordbruk, tjänster ocht.ex. frågor som rör elektronisk handel, sambandet mellan handel ochinvesteringar, konkurrenspolitik och offentlig upphandling.Sverige kan främst spela en roll genom att försöka påverka EU:sförhandlingsposition. har som allmänna utgångspunkterangivit att syftet med förhandlingarna bör vara:- att säkra meningsfulla handelsliberaliseringar och ökat marknadstillträde,- att stärka WTO:s multilaterala handelssystem,- att stärka WTO:s roll och kapacitet på utvecklingsområdet,- att WTO skall fortsätta att ta hänsyn till aspekter som den bredaallmänheten fäster särskild vikt vid, t.ex. hälsa, miljö och sociala frågor.Miljö- och hållbarhetsaspekterna skall beaktas under hela förhandlingen.Med denna allmänna inriktning kan man, som regeringen gör, i huvudsakställa sig bakom dessa riktlinjer. Det avgörande är vad som sedan kommer attläggas in i dem.JordbrukHandeln med jordbruksprodukter är en nyckelfråga, inte minst för . Det otillfredsställande utfallet av jordbruksförhandlingarnainom EU visar på behovet av liberaliseringar inom detta område. Det äranmärkningsvärt att accepterat att kostnaderna förjordbrukspolitiken inom EU skall öka. bör med kraft driva attEU:s föreslagna förhandlingsupplägg som strävar till att upprätthållastatus quo vad gäller de stora jordbruksstöden inte är acceptabelt. Omförhandlingarna skall kunna leda fram till ökade handelsmöjlighetermåste strävan vara att uppnå längre gående liberaliseringar av handelnmed jordbruksprodukter än vad tycksvara villig att gå med på. är det viktigt att konsumenternassäkerhet tryggas genom ett förbättrat universellt regelverk för miljö- ochfolkhälsoskydd.TjänsterEtt expanderande område är tjänstehandeln. Två tredjedelar avproduktionen i består av tjänster medan handeln med tjänster ärmindre än handeln med varor. Det finns ett betydande behov avavregleringar och borttagande av handelshinder för tjänstehandeln i dekommande förhandlingarna. Förutom de finansiella tjänsterna ärtransporterna ett sådant område. Det är viktigt att det sker liberaliseringarsom ökar handelsmöjligheter även på politiskt känsligaområden.Regeringen vill i WTO-förhandlingarna gå vidare för att nå en ökadöppenhet för tjänsteutbytet. Det är märkligt att denna insikt om öppenhetensoch konkurrensens positiva effekter ifråga om varu- och tjänstehandel intefinns hos regeringen när det gäller den inhemska produktionen av tjänster.Då hyllas i allmänhet (det offentliga) monopolet på ett sätt som är uteslutetnär det gäller utrikeshandel. Det är anmärkningsvärt och beklagligt, ochmedför stora kostnader och besvär för den enskilde, att de insikter omfördelarna med öppenhet och konkurrens som regeringen ändå tycks ha närdet gäller utrikeshandel helt saknas vad gäller de offentliga tjänsterna.InvesteringarDet behov av multilaterala regler för investeringar som inte kunde lösasgenom de MAI-förhandlingar som fördes inom kan lösas inomWTO. Syftet bör som kommissionen anger vara att skapa ett stabilt ochförutsägbart klimat för investeringar i hela världen. Det är av stor vikt kan nå fram till överenskommelser som ger stabila ramar förinternationella investeringar och som tar hänsyn till olikaberörda parters legitima intressen. Ett eventuellt utrymme för nationellaregleringar inom miljö-, social- och regionalpolitik får inte användas somförevändningar för protektionism.KonkurrensSverige har ett intresse av att konkurrensfrågor också beaktas i ettinternationellt sammanhang. Det är positivt om det går att nåmultilaterala överenskommelser som stärker konkurrenspolitiken. Närakopplat till detta område är antidumpingreglerna. Dessa används ofta ipraktiken som handelshinder. bör eftersträva att EU iförhandlingarna driver en linje som innebär att möjligheterna att åberopaantidumpingklausuler begränsas.Förenkling av handelsprocedurerStor vikt bör läggas vid att förenkla handelsprocedurerna. Regler förinformationsflöden och tullprocedurer bör kunna harmoniseras. Enhetligaprocedurer bör underlätta strävandena att bekämpa korruption.Det är anmärkningsvärt att regeringen håller utanför en av de storahandelsförenklingsmöjligheterna på europeisk nivå, den gemensammavalutan, euron.Tullar på icke-jordbruksprodukterSverige bör verka för att EU med kraft driver linjen att tullar påindustrivaror skall avskaffas. Inte minst mot bakgrund av att det inomEU finns en relativt omfattande tekoindustri måste här kunnaspela en viktig roll när det gäller att förmå EU att driva en mera liberalpolitik än som varit fallet.Handel och miljöHandel och miljö är en delvis kontroversiell fråga inom WTO. Många fruktar att i-länderna använder miljökrav som dold protektionism.Ökad handel bör åtföljas av en effektiv miljöpolitik. Miljöfrågorna börintegreras i rundan på ett sådant sätt att miljöargument inte används somen ursäkt för vad som i realiteten är protektionism.TRIPSHandeln med immateriella rättigheter kommer att expandera underkommande år. Det s.k. om handelsrelaterade aspekter avimmaterialrättigheter inkorporerades med det multilateralahandelspolitiska regelverket i samband med WTO:s tillkomst.Implementering av avtalet pågår. Det är angeläget att vårt intresse avsuccessiva anpassningar av avtalet till den moderna utvecklingen bl.a. pådataområdet sker.UpphandlingI ett stort antal länder sker den offentliga upphandlingen endast ibegränsad omfattning i konkurrens. Med ett stort antal multinationellaföretag skulle ha mycket att vinna på att upphandlingen i ökadutsträckning skedde i konkurrens. Men detta är inte enbart ettegenintresse för eller andra i-länder. Liberaliserades denoffentliga upphandlingen skulle medborgarna i de länder det gäller få utmycket mera av den offentliga verksamheten. Ökad frihandel skulle ledatill att båda parter skulle vinna.Tekniska handelshinderFör att undvika att tekniska krav och specifikationer används som doldahandelshinder bör en harmonisering ske på dessa områden.Kommissionen anger bl.a behov av större samarbete när det gällerstandarder och föreskrifter, klargörande av definitioner och utarbetandeav multilaterala riktlinjer för märkning. Detta är rimliga utgångspunkter.Handelspolitiska skyddinstrumentSverige bör med kraft verka för att skärpa villkoren för användande avanti-dumpingåtgärder. Tvistlösningssystemet inom WTO bör ses över. Idet s.k. banankriget mellan och hävdar båda parter att mananpassat sig till . Förutom det beklagliga att man från EU-håll över huvud taget givit sig in på något som i praktiken liknarprotektionism visar detta fall att frågan om hur skallefterlevas behöver lösas.UtvecklingsaspekternaDet är mycket angeläget att den kommande rundan leder till ökadintegration av i världsekonomin. Detta är till fördel också föri-länderna.Handel och arbetsvillkorInternationell handel och arbetsvillkor är ett mycket kontroversielltområde. Många fruktar med rätta att de krav på förbättradearbetsvillkor i som ställs av i-länder i själva verket är en form avprotektionism. Det är berättigat att ställa frågan varför inte skallha möjligheten att arbeta sig upp ur fattigdom på liknande sätt som denuvarande i-länderna, däribland , gjorde under sinindustrialiseringsprocess. har det visat sig att de krav somkonsumenterna i i-världen ställer på de produkter som bjuds ut kan varaett kraftfullt instrument för att via de multinationella företagen driva frambättre arbetsvillkor och utbildning i de där dessa företag ärverksamma.Övriga frågorDet avgörande är att man i verkligen kan komma fram till att enförhandlingsrunda kommer igång och kan presentera resultat. Man får isammanhanget acceptera stegvisa framsteg, delresultat för olikaområden.Den elektroniska handeln växer starkt. Det är oklart om viktigahandelspolitiska aspekter av elektronisk handel täcks av nuvarande WTO-regler. Det är angeläget att det finns ett fungerande regelverk som inte ionödan hindrar denna handel.Sammantaget är det oerhört viktigt att den kommande WTO-rundan kanleda till fortsatta handelsliberaliseringar till nytta för människorna i både i-och u-länder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de allmänna principerna för förhandlingar omliberaliseringar av handeln och förbättringar av de handelspolitiskaspelreglerna som väntas starta inom WTO som en följd avSeattlemötet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsposition på jordbruksområdet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller investe-ringar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller konkur-rensfrågor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller förenklingav handelsprocedurer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller tullar påicke-jordbruksprodukter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller handel ochmiljö,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller TRIPS,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller upphand-lingsfrågor,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller tekniskahandelshinder,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller handels-politiska skyddsinstrument,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller utveck-lingsaspekterna,113. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller handel ocharbetsvillkor,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller övrigafrågor, däribland elektronisk handel.Stockholm den 1 oktober 1999Eva Flyborg (fp)()()1 Yrkande 12 hänvisat till UU.