mot · GN02So326 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So326av , ()ÄldrepolitikenFN:s äldreårÅr 1999 är FN:s äldreår. Året har som huvudtema . Medlemsländerna vill inte barabehandla de äldres situation i beskrivande termer, utan vidgadiskussionen till ämnen som individens livslånga utveckling,kontakter mellan generationerna och den åldrandebefolkningen i det internationella utvecklingsarbetet. Iresolutionen om äldrepolitiken, som antogs av Förentanationernas 46:e generalförsamling , är deövergripande rubrikerna oberoende, deltagande, vård,självförverkligande samt värdighet.FN:s utgångspunkt för synen på äldre måste spegla sig i den svenskapolitiken under återstoden av detta år och framåt. Äldrepolitikentenderar ibland att enbart handla om vård och omsorg och om stödjandeinsatser och omhändertagande. Vi bör vidga perspektivet och behandla äldre,en växande andel av befolkningen, som en resurs precis som övriga individeri . Äldre får inte av samhället betraktas som individer som enbart är ibehov av omhändertagande utan som individer som kan tillföra något tillsamhällets utveckling och vars livserfarenhet är en resurs. Frågor om vårdoch omsorg väljer vi därför att behandla i en särskild motion.Målen för äldrepolitiken, som antog 1998 när en nationellhandlingsplan för äldrepolitiken (betänkande 1997/98:SoU24) behandlades,knyter i stort sett an till äldres behov av vård och omsorg. I de nationellamålen för äldrepolitiken stadgas att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och hainflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och medbibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård ochomsorg. föreslog ytterligare ett mål om att rätten till egenidentitet och social gemenskap i äldreboende samt att målet om inflytande isamhället skulle formuleras som att de äldre ska ha att påverka hur, var, hosvem och med vilket innehåll som omsorg ska ges. Det finns anledning attförstärka målen för äldrepolitiken till ett mer individbaserat förhållningssätt.Detta bör ges regeringen till känna.PensioneringenVi lever allt längre och är allt friskare. Sjutton procent avsvenskarna som går i pension har minst en förälder kvar ilivet. är över 1,5 miljon människor och 432000 av dessa är . Om är var fjärdeinvånare ålderspensionär. Många 65-åringar kan se framemot ett friskt och aktivt liv under 20-25 års tid.Demografin förändras i hela världen. Under de kommande årtiondenakommer två viktiga trender att bli synliga. Dels hastigheten på befolkningensåldrande i utvecklingsländerna, dels den stora andelen äldre iindustriländerna. Befolkningstrender är förutsebara och storaförändringar i befolkningens struktur har stor påverkan på samhället. FN:slångsiktiga plan som skulle gälla fram bygger på medverkan isamhället för den äldre generationen.Medellivslängden ökar. Trots detta lämnar de flesta arbetslivet förepensionsåldern . Andelen äldre som deltar i arbetslivet har minskatkraftigt . förvärvsarbetade av männenåret innan de fyllde , mot 1997. Förvärvsfrekvensen var förmännen i 94 procentrespektive . 1970 förvärvsarbetade av kvinnorna åretföre , jämfört 1997. För kvinnor i åldersgruppen25-54 år var förvärvsfrekvensen 1970 respektive 77 procent1997.När det gäller åldersgruppen arbetar av männen av kvinnorna. De flesta av dessa män och kvinnor arbetar fåtimmar, nästan hälften under 20 timmar.Arbetslivet måste bli mer flexibelt, dels måste insatser göras för attförändra attityden till äldre på arbetsmarknaden, dels måste människor gesförutsättningar att orka arbeta till pensioneringen. Kontinuerlig vidareut-bildning och ökad flexibilitet i arbetslivet är två nödvändiga åtgärder. ICenterpartiets motion om arbetsmarknadspolitiken utvecklas förslag till enflexibel arbetsmarknad som kan leda till en högre faktisk pensions-ålder.Andelen som förvärvsarbetar tills pensionsåldern är alltför låg. Ambitionenmåste vara att höja den faktiska pensionsåldern. Den nuvarande trenden motökad förtida avgång från arbetslivet är ohållbar inte bara ur ett samhälls-ekonomiskt perspektiv utan även ur ett allmänmänskligt perspektiv. Etthårdare klimat på arbetsmarknaden gör att många människor inte känner sigvälkomna eller att krafterna sviktar innan pensionen inträder. Det finnsmånga äldre som vill fortsätta att arbeta efter pensioneringen och som kännersig svikna när de tvingas att lämna arbetet . Riksdagenbör hos regeringen begära förslag om en handlingsplan med åtgärder för atthöja den faktiska pensionsåldern.Flexibel pensionsålderFlexibel pensionsålder är en del i detnya pensionssystemet. De ekonomiska förutsättningarna fördetta är reglerade. Däremot finns det ingen arbetsrättslig rättatt, för den som önskar, använda flexibiliteten i det nyapensionssystemet fullt ut. Den nuvarande attityden till äldrearbetstagares medverkan i arbetsmarknaden måste förändrasför att flexibiliteten i pensionssystemet ska bli en realitet,liksom att de arbetsrättsliga reglerna för att göra det möjligtatt delta i arbetslivet högre upp i åldrarna bör ses över. Dettabör ges regeringen till känna.PensionernaÄldre har som grupp betraktat fått det bättre ekonomisktunder . Utvecklingen beror till stor delpå ATP-systemets framväxt. Som en följd av ATP-systemetssuccessiva införande och skillnaderna i tidigare inkomsterhar yngre pensionärer högre inkomster än äldre och mänhögre än kvinnor. En grupp av pensionärer har endast rätt tillgrundpension.Därmed är de ekonomiska skillnaderna mellan olika pensionärsgrupperstora. Pensionärer som enbart har grundpension är avpensionärskollektivet och bland dessa är en övervägande majoritet kvinnoroch eller äldre. var deras genomsnittliga inkomst 65 300kronor medan medelinkomsten för samtliga pensionärer var 94 700 kronor.Av pensionärer med enbart grundpension hade inkomster underSocialstyrelsens norm för socialbidrag, jämfört för samtligaålderspensionärer. Enbart av samtliga ålderspensionärer var docksocialbidragstagare.Ökad grundtrygghetFortfarande har många pensionärer mycket låg pension. Isynnerhet tillhör äldre kvinnor den grupp som inte har haftmöjlighet att spara ihop till en egen pension. Centerpartietanser att det är angeläget att höja pensionen för de med lågeller ingen ATP. Därför föreslår vi en höjning avpensionstillskottet. Förslaget redovisas i Centerpartietsekonomisk-politiska motion.De som burit tyngsta lasset ska stå i främsta ledet när de förstaskattesänkningarna nu är möjliga. Socialdemokraternas förslag om ett såkallat förvärvsavdrag är oacceptabelt eftersom det går personer med lägreinkomster förbi. Pensionärer måste också få del av skattesänkningarna ochdärför prioriterar vi höjt grundavdrag framför ett så kallat förvärvsavdrag.Vänstermajoritetens beslut om en höjning av gränsen ihögkostnadsskyddet för läkemedel har drabbat pensionärer med låg pensionextra hårt. Höjningen av pensionstillskottet var inte en tillräckligkompensation för att rättfärdiga höjningen av läkemedelskostnaderna som isynnerhet äldre pensionärer drabbats av. föreslår en sänkningav gränsen i högkostnadsskyddet ; medel för dettaanvisas i vår ekonomisk-politiska motion.Många äldre invandrare är inte berättigade till ålderspension, utan de är istället hänvisade till kommunernas socialbidragskontor. Därför ökar ocksåandelen pensionärer som måste ta emot behovsprövat försörjningsstöd. Denekonomiska uppgiften, att genom kommunalt försörjningsstöd ha ettekonomiskt ansvar för en växande grupp äldre, är en orimlig börda för vissakommuner. Det kommunala försörjningsstödet ska inte ha till uppgift att varaett långsiktigt ekonomiskt stöd. välkomnar därmed förslaget ibetänkandet från (SOU 1999:97) om att tillförsäkraden som är bosatt i och är eller äldre en grundläggandeförsörjning i form av ett äldreförsörjningsstöd som ska vara ett statligtansvar. välkomnar att regeringen i budgetpropositionenaviserar ett förslag i samma riktning som kommittén föreslagit.Många äldre bor i egna fastigheter som inte är belånade. För mångapensionärer med låg pension är fastighetsskatten en betungande utgift.Fastighetstaxeringen måste förändras och siktet ska vara inställt på ettavskaffande av fastighetsskatten.AvgifternaRegeringen aviserar att återkomma i frågan 2000.Äldrevårdstaxorna inom vård och omsorg varierar mellan kommunerna.Anledningen är att kommunerna värderar innehållet olika. Enhetliga taxoröver hela landet skulle förmodligen bli orättvisa - då innehållet skiljermellan kommunerna. anser att taxorna måste varaöverblickbara, det måste gå att påverka innehållet och taxornas omfattning.Förbehållsbeloppet ska sättas så att omsorgstagaren har en skäliglevnadsstandard.Det nya pensionssystemetPensionssystemet är det mest omfattande av alla våratrygghetssystem och ska därför bygga på stabila spelreglersom är hållbara under många årtionden. harmedverkat till en bred pensionsuppgörelse mellan partiernaom ett nytt pensionssystem. fattade beslut om detnya pensionssystemet . Det nya systemet innebärett större inslag av grundtrygghet, en större flexibilitet förden enskilde samt hållbarhet över tiden. Överenskommelsenstämmer väl överens med principer för ettpensionssystem baserat på grundtrygghet. Det är viktigt attpensionsuppgörelsen har en bred politisk förankring ochinnehåller viktiga fördelningspolitiska inslag. Centerpartiethar länge arbetat för ett reformerat pensionssystem förrättvisare pensioner. Utgångspunkten har varit att denuvarande delarna i pensionssystemet, folkpension,pensionstillskott och ATP, ska sammanföras till engemensam ålderspension med en hög grundpension till alla.DeltagandePensioneringen får inte betraktas som en definitiv gräns fördeltagande i samhällslivet. De äldre har ofta godaförutsättningar att aktivt delta i politik ochsamhällsliv. Erfarenhetsutbyte mellan yngre och äldre är tillstor nytta för samhällets utveckling.Samhället måste ställas om efter en ny befolkningsstruktur. Det är interimligt att en stor andel av befolkningen inte har möjlighet att delta isamhällslivet på samma villkor som yngre personer. Samhällets syn på äldrebygger till stor del på ett ålderdomligt synsätt, d.v.s. att pensioneringen ärslutet på en arbetskarriär. är det i stället början på ett nytt liv.Ett kännetecken för ett välfärdssamhälle är medmänsklighet. Frivilligainsatser för människor som är i behov av stöd och hjälp visar att människorbryr sig om sin omgivning. Allt fler frivilligorganisationer stödjer och hjälperäldre, är det yngre pensionärer som hjälper äldre personer medvardagliga ting, t.ex. sådant som tidigare utfört. Dessa insatserär för välfärdssamhället mycket betydelsefulla och för den enskilde är detstimulerande att få visa omtanke. Många organisationer gör en omfattandeinsats för äldre och ensamma. Kyrkans, Röda korsets och pensionärs-organisationernas insatser är mycket viktiga för de enskilda individerna ochför samhället i stort.Frivilliginsatserna inom äldreomsorgen kommer säkert att vara enbegränsad men betydelsefull del av äldreomsorgen även . Förmånga nyblivna pensionärer med relativt framför sig kan det bidratill ökad livskvalitet om man kan fylla tiden med kontaktverksamhet medgamla och ensamma inom äldreomsorgen. Det är andra skäl än ekonomiskasom gör det angeläget att stimulera frivilligverksamheten inom äldre-omsorgen. Därför bör formerna för samverkan mellan offentlig och ideellsektor utvecklas. Frivilligverksamheten bör stödjas via de organisationer,som verkar inom området. Detta bör ges regeringen till känna.Kommun och landsting bör ha ett intresse av ett väl utvecklat samarbetemed pensionärsorganisationerna. Verksamheten i de lokala pensionärsrådenfyller här en viktig funktion. Problemet är att råden ofta kommer in i ettalltför sent skede och påverkansmöjligheterna är därmed begränsade.Centerpartiet anser att pensionärsorganisationernas kunskap och engagemangbör komma in i ett tidigare skede av beslutsprocessen. Även vårdtagarna börvara med i processen och beslut kan ibland i sin helhet överlåtas till deboende. Detta bör ges regeringen till känna.SjälvförverkligandeÄldre människor har fler anhöriga och närstående äntidigare. kring äldre har stärkts . Fler än har barn och syskon som fortfarande äri livet. Studier har dessutom visat att många har ett eller flerabarn som bor nära. Umgänget mellan generationerna ärrelativt stort. De personliga kontakterna ökar i omfattning,bland annat på grund av förbättrade kommunikationer och nyteknik. En allt mindre andel äldre är socialt isolerade, av samtliga personer i gruppen 65 till 84 år.Många äldre har omfattande kontakter med vänner ochgrannar och är aktiva i föreningar, studiecirklar och liknande.Samtidigt är det viktigt att tänka på att de som blir mycketgamla ofta förlorar många av dessa kontaktpunkter.En god välfärd uppnås bäst i ett samhälle där människor har meningsfullauppgifter och där alla behövs. Finmaskiga sociala nätverk och lokalsamverkan för gemensamma angelägenheter utgör grunden för den socialatryggheten. I närsamhället samverkar yngre och äldre. De löser gemensammaproblem i grannskapet, visar öppenhet och solidaritet oberoende av ålder ochandra förutsättningar. Det innebär också att stadsdelar, förorter ochsamhällen ska planeras så att människor ur olika åldersgrupper kan träffas.Detta bör ges regeringen till känna.OberoendeEn väl fungerade samhällsplanering är av betydelse för attäldre ska klara sig på egen hand även när hälsan sviktar. Deflesta vill vara självständiga och oberoende av extern hjälp.Det råder brist på bostäder för äldre utan omvårdnadsbehov.Många äldre saknar egen bil och därför måstekollektivtrafiken fungera och vara anpassad efter äldres kravpå tillgänglighet och service. Ny teknik måste vara anpassadefter äldres behov. Service vid myndigheter får inteförändras så att äldre har svårigheter att få information pålika villkor som andra. Det finns flera områden inomoffentliga myndigheter och förvaltning som kan förbättras såatt äldre har ett oberoende i livet.ServicecheckarCenterpartiet prioriterar vård, skola och omsorg och därförföreslår vi ökade resurser till den kommunala sektorn.Behoven inom omsorgsområdet är stora och dendemografiska utvecklingen kommer att kräva ytterligareresurser framgent. finns det ett behov av servicesom kommunernas omsorg inte kan ge inom ramen förhemtjänsten, men som vi anser kan tillgodoses på annat sätt.Behovet av ökad service behöver mötas som denprivata tjänstesektorn inom området behöver utvecklas.Därför föreslår vi ett stöd genom hemservicestöd för äldre.I takt med att de äldre har blivit fler och kommunernas ekonomi harförsämrats har mer och mer övergått från att ha karaktären avallmän hemservice för äldre till att ge äldreomsorg i hemmet. Städning,skötsel av bostad, viss matlagning för jämförelsevis friska pensionärer ärenligt de prioriteringar som sker i HSU 2000 och i kommunerna inte en delav generell välfärdspolitik. Kommunernas biståndsbedömning är ytterststrikt - och man prioriterar människor med stort omvårdnadsbehov.Många pensionärshushåll, som inte får hemtjänst, är ändå i behov avservice. Det kan vara hjälp med städning, att putsa fönster, klippa gräset,handla och skotta snö, arbetsuppgifter som inte längre utför mensom bidrar till ökad trygghet och trivsel i hemmet. En ökad möjlighet tilltjänster i hemmet skulle med all sannolikhet bidra till att många pensionärerkan hjälpa sig själva och inte behöva anhålla om hjälp avkommunens hemtjänst. har tidigare lagt förslag i omatt utveckla hemservicesektorn för äldre.Pensionärshushållens behov av vardaglig service skulle kunna tillgodosesgenom att staten stimulerar den privata tjänstesektorn. Det enklaste sättet attgöra detta är genom ett system med hemservicecheckar för pensionärs-hushåll. Vårt förslag bygger på att det ska omfatta alla pensionärshushåll,förtids- och folkpensionärer, och ska gälla för alla normalt förekommandetjänster i hemmet. Det som förekommer inom den behovsprövandehemtjänsten ska inte ingå i detta system.Fördelarna med att subventionera hemtjänsterna är många. Mångapensionärshushåll som är i behov av hjälp kan på detta sätt få det. Sannoliktkommer många anhöriga att känna att de kan bidra med annat än vanligahushållsgöromål i kontakten med sina anhöriga. Det skulle underlätta förmånga kvinnor som ofta utför ett tungt arbete i hemmet. Systemet riskerarinte att tränga undan det grundläggande omsorgsansvaret som kommunernahar. Det kan till och med frigöra kommunala resurser till förmån för ökadomsorg. Hemservicestödet har också till syfte att underlätta för anhöriga ochbidra till ökad trygghet i hemmet. Det kan också få till effekt att många äldrekan skjuta upp sitt behov av kommunalt finansierad hemtjänst. Riksdagenbör hos regeringen begära förslag om ett system med hemservicecheckar.VärdighetPolitiken för de äldre kan inte utgå från att alla är lika.Pensionärernas livsvillkor och behov varierar och var och enmåste behandlas med utgångspunkt från sina egnaförutsättningar och sin egen vilja. De flesta pensionärer ärfriska och lever ett gott och innehållsrikt liv.De äldre ska ges möjlighet att välja formerna för sin omsorg. Det måsteskapas verkliga möjligheter att påverka sin egen eller sina anhörigas omsorgsamt hur och var man vill bo när behovet av daglig omvårdnad uppstår.Bland annat ska äldrevården bedrivas utifrån en helhetssyn där man sätterindividen i centrum och så långt som möjligt respekterar och förverkligardennes behov. Detta bör ges regeringen till känna.Äldre funktionshindradeFunktionshindrade som har personlig assistans, enligt ,mister denna när de blir ålderspensionärer. När denhandikappade fyllt är det kommunen som får överta detansvar som ligger inom . Många funktionshindradeoroar sig för övergången till det kommunala ansvaret och attservicen inte ska bli lika "personlig" som den är genomassistansreformen. EnligtCenterpartiets mening måste denna fråga lösas så att dehandikappade kan garanteras kontinuitet i sin omsorg.Centerpartiet motionerade - med anledning av propositionen 1997/98:113om äldrepolitiken - om att personer som fått assistans skullefå behålla den även efter 65-årsdagen. förslag blev riksdagensbeslut och uppmanade regeringen att återkomma med förslag tillriksdagen. I förra höstens budgetproposition sköt regeringen frågan framförsig. I årets budgetproposition 1999/2000:1 finns ett förslag med, menregeringen väljer att skjuta upp genomförandet /2001.Centerpartiet anser att åldersgränsen i lag (1993:389) om assistansersättning3 § bör tas bort. anvisar medel för reformen i den särskildamotionen om den ekonomiska politiken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om målen för äldrepolitiken,2. att hos regeringen begär förslag om en handlingsplanför att höja den faktiska pensionsåldern,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flexibel pensionsålder, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om frivilligverksamheten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om pensionärsorganisationernas medverkan ibeslutsprocessen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten till självförverkligande,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hemservicecheckar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om värdighet.Stockholm den 1 oktober 1999Kenneth ()()(c)()()1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till SfU.