ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T204 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T204av , ()Trafikens miljöansvarFolkpartiet har verkat för att ekonomiskastyrmedel skall användas för att motverka miljöskador.Utsläpp och andra miljöeffekter från transporter skallminskas genom ett effektivt användande av olikaekonomiska styrmedel och med hjälp av teknikutveckling.Hittills har miljöaspekter, trafikolyckor ochträngselkostnader inte tillåtits slå igenom i prissättningenvare sig nationellt i eller internationellt.För att skapa en effektivt fungerande marknad, där den enskilde kundeneller resenären fritt beslutar om val av transportmedel, skall principen förtaxesättningen vara att man betalar den samhällsekonomiska marginal-kostnaden. Trots att trafikpolitiska beslut , 1979, 1988 och1998 i stort sett har fastställt denna princip, har man inte tillräckligt dragitkonsekvenserna av den. Man har i stället tillsatt ett antal utredningar, somhar arbetat med trafikbeskattning och andra trafikpolitiska frågor, så att manhar lyckats skjuta upp ställningstaganden, som är angelägna för miljön, menär impopulära hos vissa starka intressenter.När man ökade konsumentens valfrihet genom att släppakonkurrensen fri mellan långväga buss och tåg orkade man inte med attsamtidigt införa en rimlig skattebelastning på de båda trafikslagen. Därförsker nu en orättvis konkurrens, som ger en onödigt stor miljöbelastning.Även skillnaderna i miljöbelastningen för bilismen på landsbygden ochstorstaden måste beaktas. Det räcker således inte att använda bränsle-beskattningen för att få ett effektivt trafiksystem. Den skulle slå orättvisthårtmot glesbygden, där bilismen inte alls ger upphov till så stora miljöskador.Inom EU pågår ett arbete för en rättvis trafikbeskattning, som skulle ledatill ett effektivt utnyttjande av de olika trafikslagen, bl.a. genom inter-nalisering av externa kostnader. Detta bör kraftfullt understödjas, eftersomorimliga situationer uppstår, när konkurrensen sker på avsevärt olika villkor.Vi har sett problemen med utflaggningen inom sjöfarten. Åkerinäringen harnu likartade problem. Vi som vill öka friheten att konkurrera övernationsgränserna inom järnvägssektorn måste också vara medvetna ombehovet av lika villkor för denna konkurrens.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en översyn av miljöavgifterna bör göras isyfte att åstadkomma ett mer miljöeffektivt transportarbete.Stockholm den 30 september 1999Harald ()
mot · GN02T207 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T207av , ()Myndighetsstrukturen inom transportsektornAlltmer betonas behovet av samverkan mellan olikatransportslag för att bygga upp ett ändamålsenligttransportsystem. För att uppfylla de transportpolitiska målenenligt trafikpolitik på ett optimalt sätt är detuppenbart att den enskilde medborgaren måste erbjudas attkombinera olika färdmedel och olika godstransportslag pårimliga villkor. Vi behöver både en mer förutseendesamhällsplanering och utnyttjande av ny teknik. Med hjälpav modern datateknik kan man inom alla transportslag, ävenvägtrafiken, utöva trafikstyrning, trafikledning ochtransportplanering på ett helt annat sätt än som varmöjligt.För att myndigheterna ska kunna fullfölja sina uppgifter så effektivt sommöjligt, vore det bra om de hade uppgifter rörande flera trafikslag samtidigt.Nuvarande samarbete mellan separata myndigheter är omfattande och resurs-krävande. Arbetet med tekniska godkännanden av vägfordon, järnvägs-fordon, fartyg och flygplan samt många komponenter är av likartat slag.Farligt gods bör kunna fraktas i samma förpackning på flera transportmedeloch samma containrar ska kunna tåla sjö- och landtransport utan omlastning.Inom alla transportslagen finns det myndighetsregler för vad man kräver aven förare. De olika transportgrenarna har omfattande beröringspunkter.Därför bör man studera möjligheten att till en ny föreskrivande ochkontrollerande myndighet sammanföra , , , delar av samt möjligen ävenStatens och . Detta skulle kunna blien transportkontrollmyndighet.På många myndigheter ägnar man sig åt planering av investeringar, driftoch underhåll inom transportsektorn samt uppföljning av de transport-politiska målen. En transportplaneringsmyndighet skulle kunna utföra detsom utförs inom valda delar av de fyra trafikverken och Statens institutför kommunikationsanalys, Rikstrafiken och Kommunikationsforsknings-beredningen. Förslag till lämpliga ekonomiska styrmedel behöver utarbetas.Sedan återstår att undersöka möjligheten att skapa ett transportverk, somansvarar för upprätthållandet av nätet. Det bör avse vägnät, järnvägsnät,hamnar, farleder, flygplatser, flygleder och troligen även ett telekommunika-tionsnät och kanske även ett elnät. Verket bör verkställa och genomföra depraktiska åtgärderna som behövs på näten, vanligtvis genom att beställautförandet genom konkurrensupphandling. Vissa åtgärder kan man genom-föra med egen personal, men nuvarande produktionsenheter bör i möjligastemån bolagiseras.Tiden är mogen att ta ett samlat grepp om statens engagemang inomkommunikationssektorn. På ett framsynt sätt bör man försöka struktureraverksamheten så att man effektivt kan uppnå de transportpolitiska målen ochgenomföra trafikpolitik.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning av den organisatoriskastrukturen inom transportsektorn i syfte att förbättra samverkan mellantransportslagen.Stockholm den 4 oktober 1999Runar ()
mot · GN02T211 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T211av , ()En smalad myndighet för kommunikationssäkerhetFungerande fysiska kommunikationer fortsätter att vara enav de absolut viktigaste förutsättningarna för goda relationermellan grannar, regioner och nationer samt för ekonomisktillväxt. sker det tyvärr med jämna mellanrumolyckor som uppmärksammas och som leder till utredningarom olycksorsakerna i syfte att genomföra förändringar somgör kommunikationerna ännu bättre och säkrare.När det gäller sjöfarten sköts detta arbete av sjöfartsinspektionen, inomluftfarten är det luftfartsinspektionen som utreder olyckor. På marken är detpolisen och eller som har ansvaret för utredningarnaberoende på under vilka omständigheter olyckorna sker. Denna uppdelninghar sina fördelar vad det gäller de olika kommunikationsslagen mensamtidigt borde det finnas fördelar av att de olika myndigheterna som jobbarmed kommunikationssäkerhet samordnade sin verksamhet i en gemensamsäkerhetsmyndighet. En sådan samordning skulle ge ett bättre kunskaps-utbyte kring haverikommissioner mellan de olika utredarna. Utred-ningarna av trafikolyckor kan på detta sätt förbättras.Med en ny samlad säkerhetsmyndighet kan också den olyckliga kopp-lingen mellan luftfartsverket och luftfartsinspektionen tas bort. Likasåkopplingen mellan och sjöfartsinspektionen. Regeringen börutreda konsekvenserna av en samlad kommunikationssäkerhetsmyndighet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om en samladkommunikationssäkerhetsmyndighet.Stockholm den 3 oktober 1999Magnus ()
mot · GN02T213 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att upphandling av nybyggnation,drift och underhåll skall ske i konkurrens.Stockholm den 4 oktober 1999Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()
mot · GN02T214 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T214av , ()Miljöansvar vid vägar och järnvägarI samband med byggnationer av olika slag är det nödvändigtmed ett miljötänkande såväl vid projektering som vidbyggnation och efter färdigställandet. Detta är i dagenssamhälle en självklarhet. Tacksamt nog har Riksdagensrevisorer konstaterat att miljöansvaret ochdess uppföljning under byggnationer är föredömligt hos bådeVägverket och Banverket.Miljökonsekvensbeskrivningar måste lämnas in till förepåbörjandet av projekten. Detta ansvar efterlevs av båda verken. Men en heldel arbete återstår för att miljöhänsyn på allvar skall inlemmas i bygg-processerna.Man kan notera, enligt revisorer, att ju större projektet är,desto mer angeläget och följsamt är ansvarigt verk att ta sitt miljöansvar. Detfinns risk för att de små projekten försummas i större utsträckning än destörre i miljöarbetet.Men vad som framstår som anmärkningsvärt är att efter avslutad bygg-nation minskar intresset och engagemanget för att kontrollera miljöeffekternaav befintliga projekt. Det görs inga kontroller, uppföljningar ellergranskningar av miljöeffekterna på befintlig infrastruktur.Varken eller tycks ha rutiner för att följa upp hur denybyggda, ej heller de äldre, vägarna och järnvägarna påverkar miljön. Dettatrots att det är verken själva som enligt har ansvaret för kontrolloch uppföljning av befintliga projekt.Det innebär att verken inte har kunskap om vilka korrigeringar som börgöras i efterhand och inte kan förbättra planeringen av tillkommande projekt.Här går stora kunskaper förlorade och fel kan upprepas i kommande projekt.Det borde vara naturligt med ett nära samarbete verken emellan för att påså sätt ta vara på varandras kunskaper. Det borde inte råda någon tveksamhetom värdet av att dela på ansvaret så att vår miljö under alla omständigheterbevaras även vid utbyggnad av stora eller små infrastrukturinvesteringar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljögranskning av avslutade, men existerandeinfrastrukturinvesteringar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av miljökontroll på befintliga järnvägs-och väginvesteringar.Stockholm den 4 oktober 1999Kenneth ()
mot · GN02T216 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T216av , ()Nyinvesteringar i väg- och järnvägsnätet i och angränsande länGävleborgs län har trots en hög bruttoregionprodukt högarbetslöshet. Ett stort problem för att nya företag skalletablera sig i vår region är dåliga kommunikationer.Infrastrukturella investeringar är ett medel för tillväxt. Fleraav de viktigare länsvägarna är smala, krokiga och i behov avstora underhållsåtgärder. För att öka tillgängligheten i helalänet måste vägarna hålla en hög och jämn standard. En ökadsatsning på drift- och underhållsåtgärder är därför mycketbrådskande. Som exempel kan nämnas väg 67 som klassatssom ett nationellt stråk men hamnade utanför den nationellainvesteringsplanen för den närmaste tioårsperioden. finns några särskilt angelägna objekt som dagligenpasseras av 400-600 tunga lastbilar. Objekten är angelägnabåde ur trafiksäkerhets- och framkomlighetssynpunkt.Avgörande för orters attraktivitet och betydelse nu och iframtiden är- att kunna nå ut från en plats - och tillgänglighet- att kunna nås utifrånEn satsning på ökade möjligheter till arbetspendling ärpositiv och kan bidra till att lösa delar av rekryteringen avarbetskraft.För att främja en regional utveckling måste snabbtågsanpassningen Stock-holm-Gävle-Bollnäs-Ljusdal-Ånge-Östersund reduceras till fyra timmaroch sträckan . Med en väl utveckladtransportförsörjning av södra och mellersta inland och en välfungerande mittskandinavisk förbindelse skapas förutsättningar förnäringslivsutveckling i , och samtTröndelagen. Med näringsliv avses i detta sammanhang såväl industri ochhandel som tjänsteproduktion i form av turism med krav på god tillgäng-lighet genom korta restider.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att inom befintliga ramar göranyinvesteringar i vissa delar av väg- och järnvägsnätet i Gävleborgslän och angränsande län.Stockholm den 4 oktober 1999Anne-Katrine ()()
mot · GN02T222 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T222av , ()Infrastruktur i DalslandVägnätet i är generellt sett eftersatt i jämförelse medandra regioner. Det område i regionen (och i ) som har det allrasämsta vägnätet är - . Otaliga är de möten, skrivelser ochuppvaktningar kommuner och näringsliv i har gjort utan särskiltmycket resultat. Man har visat på att andelen avstängda vägar undertjällossningen är större än någon annanstans - avstängt motNorrbotten som näst värsta . Vid häftig nederbörd som ihöst blir många vägar också nästan oframkomliga. Lv 172 och rv 45 ärockså i stort behov av standardhöjningar. Kommunalförbundhar lagt sina prioriteringar: Lv 172, rv 45 och det robusta vägnätet, dvsden strategi som tagits fram för att förbättra det mindre vägnätet.Dalslandskommunerna tog också in vägarna i arbetet med tillväxtavtaleneftersom utan förbättrade vägar är andra åtgärder ganska verkningslösa.Läget är akut eftersom näringslivet har svårt att komma fram med sinatransporter över huvud taget. med sin till stor del tunga industri ochsina underleverantörer till bilindustrin är i särskilt behov av ett fungerandevägnät. riskeras ständigt skador på godset på grund av de gropigavägarna. Krisen i satte fokus även på vägarna men närings-ministern, som lovade att 172-an skulle förbättras, hänvisade till regionensprioritering, vilket är rätt på sätt och vis. Det pågår ett arbete för att lyftaDalslands vägar i regionen också. Däremot är det så att regeringen i sistahand godkänner och beslutar om de prioriteringar som görs. En stor del avnuvarande prioriteringar är kvar sedan tiden innan regionen bildades.Näringsministern efterlyste också nya finansieringsformer, vilka togs fram avkommunalförbundet i samarbete med regionen i form av förskotterade låne-kostnader. Den senare var villig att satsa hälften av kostnaderna omregeringen ville stå för hälften. Regeringen sade nej av prejudikatsskäl.Regionen höll däremot sitt löfte vilket innebär att en del av väg 172 nubyggs om, sträckan . Det är bra men räcker inte för attförbättra läget för näringslivet och därmed för människorna i . Föratt regionen ska få möjlighet att starkare prioritera krävs att VästraGötaland får en mer rättvis andel av vägresurserna. har i sittbudgetförslag lagt mer resurser på vägarna med betoning på det mindrevägnätet. De bör delvis kunna användas till . Dessutom börregeringen ändra sitt beslut angående nya finansieringsformer och stödja enförbättring av vägnätet i . Detta bör ges regeringen till känna.IT och mobiltelefoniMobiltelefonerna fungerar dåligt på många håll i . Det ärangeläget att få det systemet utbyggt. För att få likvärdiga förutsättningarför data- och telekommunikation bör en infrastruktur som ger möjlighettill en Digital Allemansrätt (lika möjlighet för alla oavsett bostadsort)byggas ut i enlighet med det förslag som presenterat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsning på vägarna i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om digital allemansrätt.Stockholm den 4 oktober 1999Marianne ()
mot · GN02T223 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T223av , ()KommunikationerAnslagsberäkningTraditionell kommunikationGoda kommunikationer är en förutsättning för att hela skallkunna utvecklas. Insatser för drift och underhåll måste prioriteras.Centerpartiet anser att åtgärder för drift och underhåll samt förbärighetshöjande åtgärder bör ökas med för år 2000inom anslaget A 2.Sommarens tragiska dödsolyckor visar behovet av höjd vägstandard. Detfinns ett stort behov att prioritera pengar till de sämsta avsnitten av Europa-vägarna som också är mest olycksdrabbade. Därför anser att350 bör tillföras för inom anslaget A 2 för attåstadkomma en bättre trafiksäkerhet och en bra vägstandard.Den digitala infrastrukturenEn heltäckande digital infrastruktur, tillgänglig för alla medborgare, är ettnödvändigt steg för att kunna förverkliga idén om en digital allemansrätt.Utvecklingen mot en bättre teknikstruktur är en överlevnadsfråga ochkräver mycket snabba åtgärder. anser därför attanslagsområde C 5 bör ökas med för att kommaigång med bredbandssatsningen.I enlighet med det moratorium för reala anslagsökningar till statligamyndigheter m m som presenterar i sin budgetmotion föreslåsminskning för anslaget A 1.ITSCenterpartiet föreslår i högre utbildnings- och forskningsmotioneninrättande av ett nationellt inom ITS, . Det bör ankomma på regeringen att för året 2000anvisa för detta ändamål från anslag förkommunikationsforskning under UO 22. Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av ett inom ITS,2. att med följande ändringar i förhållande till rege-ringens förslag för anvisar anslagen under utgifts-område 22 Kommunikationer enligt följande uppställning:3.Tabell 1: (Anslag (tkr) Regeringens förslag Anslags-förändringar )den 2 oktober 1999Eskil ()()()()()
mot · GN02T226 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T226av , ()Vägar och järnvägar i ÖstergötlandI presenterade den dåvarande fyrklöverregeringenett mycket ambitiöst och framåtsyftande investeringsprogram förinfrastruktur. Satsningen på järnväg var den största sedan järnvägen komtill Sverige.Snabbtågen och kustpilen på Stångådalsbanan är ett par för östgötartydliga exempel. En förstärkning av vägnätet ur miljö- och säkerhetssyn-punkt påbörjades likaså. E 4:ans förbättrade standard är ett exempel men detvar också kraftiga satsningar på länsvägar och mindre vägar. Det är bara attbeklaga att nuvarande regering nu stannat upp denna för svenskt näringslivoch för jobben så viktiga satsning.För del har regeringens neddragningar av investeringar iinfrastruktur gjort att vi får vänta allt för länge på helt nödvändigasatsningar.Därför vill jag med denna motion påtala behovet av att regeringen anvisarmedel för att ska kunna utvecklas kommunikationsmässigt ochför att den tydliga strävan som finns att skall bli ett verkligttransportcentrum får bättre förutsättningar att kunna förverkligas. Exempelpå satsningar som måste till:GötalandsbananI en särskild motion om Götalandsbanan föreslås att detta projekt nukommer till stånd. Att få en snabb järnvägsförbindelse med ochVästsverige är en förutsättning för att som knutpunkt förkommunikationerna ska kunna utvecklas till det transportcentrum det hargoda förutsättningar att bli.E 22:ans förbifart vid och NorrköpingE 22:an tillhör stamvägnätet. I skär vägen rakt genomstaden vilket innebär såväl trafiksäkerhetsproblem som storamiljöproblem. Passagen genom är ett nålsöga i en annarsväl fungerande sträckning. Speciellt är det vanligt medkilometerlånga stillastående köer. Vägen ska passera fem trafikljus istaden och går dessutom över med broöppning som hinder.Kommunerna har gemensamtuppvaktat och vädjat om en satsning på en förbifart vidSöderköping. Det är nu hög tid för denna förbifart. Att sedan fullföljamed den redan förberedda förbifarten vid är nästa steg.Förbifart vid mellan och via är en centralvägtrafikled för näringslivet. Den flaskhals som genomfarten vidSvärtinge innebär måste nu åtgärdas. Det är synnerligenangeläget att den tänkta förbifarten vid Svärtinge kankomma till stånd.VägunderhållMånga av de mindre östgötska vägarna lider av bristande vägunderhåll.Detta i sig försämrar förutsättningarna för boende och sysselsättning pålandsbygden. ambitiösa underhållsprogram måste på nytt tasfram och verkställas. En satsning på upprustning av befintligt finmaskigtvägnät i glesbygd är en nödvändighet för att devisen Hela skaleva ska bli verklighet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsningar på infrastruktur i Östergötland.Stockholm den 5 oktober 1999Dan ()
mot · GN02T227 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T227av , ()och LandvetterLika viktig som är för är utbyggnaden av tillmotorväg genom . Näringslivet i regionen är likaberoende av med hög standard som och ärav väg- och järnvägsutbyggnaden runt . E 20 är tillgänglig för deflesta orter i på cirka 30 minuter.Förslagen i den nu gällande vägplanen skjuts ytterligare , trotsatt det med föreslagen takt skulle ta innan E 20 skulle fåmotorvägsstandard. Tillgänglighet är ett nyckelbegrepp för näringslivet. Föratt kunna hävda oss i konkurrensen måste personer och gods komma snabbtoch lätt till . De infrastrukturella förutsättningarna är mycketviktiga för att utveckla och bevara ett blomstrande näringsliv.Förutom att E 20 är den viktigaste vägen mellan två störstastäder, ärE 20 är en viktig länk i hela det europeiska transportnätet, TEN.Transporterna från , och har ökat på . Härförbinds dessa med Nordsjöländerna och transoceana ländervid hamn. Tillsammans med E 18 är E 20 den självklara transport-leden från Bergslagen och till hamn.Vägverket anser att E 20, hela sträckan mellan och ,åtminstone skall vara trafiksäker fyrfältsväg. Detta ligger också i linje medgod miljö- och regionalpolitik. Riksdagsbeslutet om nollvisionen omtrafiksäkerhet förpliktigar. Enligt försäkringsbolagens och Kommunför-bundets senaste mätningar är E 20 en av de mest olycksdrabbade vägarna ilandet.Om skall kunna vara en konkurrenskraftig flygplats ärjärnvägsförbindelsen till ett utvecklingsprojekt som måste upp-märksammas bättre.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betydelsen av som en sammahållande länk iSverige och mot kontinenten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om E 20 och trafiksäkerheten,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den regionalpolitiska betydelsen av ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbindelser till Landvetter.Stockholm den 5 oktober 1999Ulla-Britt ()
mot · GN02T228 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T228av , ()Infrastrukturinvesteringar i ÖstergötlandRiksdagen antog 1998 nya mål för transportpolitiken. En förutsättningför att målen skall nås är att de insatser som olika aktörer genomför lederi önskvärd riktning. Grundläggande för om så skall ske är hur statenfördelar sina resurser för infrastrukturinvesteringar.Nu pågår planeringen och arbetet med de strategiska analyserna förinfrastrukturinvesteringarna 2002-2011 och beslut kommer att fattas avriksdagen under nästa år.Vi vill i vår motion peka på de investeringar som är viktiga för vårt län ochsom också är viktiga för att nå de uppsatta målen.Järnvägar- Den påbörjade utbyggnaden av dubbelspår på sträckan -som gör det möjligt att köra flera godståg på det betydelsefullagodsstråket genom Bergslagen och som också är en förutsättning för attutveckla spårbunden kollektivtrafik på sträckan - börfortsätta i ett sammanhang.- sträckan - Gistad och transportcentrumNorrköping utreds och byggs under planperioden.- Utredning av möjligheterna att bygga ut järnvägen -Nyköping.VägarNationella vägnätet- - de planerade åtgärderna förbifart i och sträckanMotala - E 4 tilldelas resurser och byggs i planperiodens början.- - med förbifarter utreds och placeras inunder perioden.- E 22, förbifart i Söderköping.Resurserna till länsvägnätet bör ökas så att de planerade projekten kangenomföras under perioden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om infrastrukturinvesteringar i Östergötland.Stockholm den 4 oktober 1999Berndt ()()()()()()