mot · GN02U417 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U417av , ()Svensk säkerhetspolitik1 Halverade militärutgifterSedan slutet av 80-talet har det militära invasionshotet mot och iEuropa vittrat bort. Som en direkt följd av det har militärutgifternaminskat kraftigt i världen. I har de halverats och enbart iRyssland har de minskat med . har dock utgjort ettundantag med bibehållna militärutgifter på samma nivå, eller till och medhögre, som under det . Med undantag för harSveriges utgifter för ett militärt invasionsförsvar aldrig varit högre änunder 1999. medger militären att något militärt invasionshotinte existerar. Varken nu eller under överskådlig framtid.2 Avskrivet invasionshotDet är därför med tillfredsställelse noterar att regeringen ochen riksdagsmajoritet numera delar vår uppfattning om att även Sverigeska minska sina militärutgifter och inleda en avveckling avinvasionsförsvaret. Trots det så innehåller den statsbudget somMiljöpartiet står bakom otidsenliga nivåer på militärutgifterna. Under år2000 kommer vi att betala rekordhöga för att kunnamöta det hot som inte längre finns.3 Fortsatt felprioriteringDenna groteska felprioritering av landets ekonomiska resurser är ettresultat av försvarsuppgörelsen mellan och Socialdemokraterna1996. Det är först som en riksdagsmajoritet accepterat militärautgiftsminskningar och överföring av resurser till sjukvården somMiljöpartiet krävt. Men de kommer först 2002.Grunden för vårt regeringssamarbete har varit en respekt för tidigarefattade beslut. Eftersom och Socialdemokraterna inte ärförmögna att bryta sitt femåriga försvarsbeslut som avser perioden1997-2001, så fortsätter det därför tyvärr att gälla.4 Minskade vapenköpMiljöpartiet är också starkt kritiskt till både storleken och formen på deblygsamma neddragningar om blott som och Socialdemo-kraterna kommit överens om för . Bland annat väljerman att fullfölja vapenköp för , vapen somdå de beställdes motiverats med ett hot som inte längre finns. Prestigenatt fullfölja dessa beställningar tar sig så absurda uttryck som att nyaJAS-plan för en halv miljard styck förmodligen kommer att sättas imalpåse så fort de levererats.Miljöpartiet vill se en långt kraftigare neddragning av inköp av vapen sominte behövs. Hade en sådan prioritering gjorts inom den beslutade ramen förutgiftsminskningar hade ett utrymme för kommunerna skapats att med litelängre framförhållning planera avvecklingen av militär verksamhet.5 Fortsatt minskade militärutgifterMiljöpartiets grundinställning är att det finns ett långt större utrymmeunder att föra över skattebetalarnas resurser frånvapenköp till vård, skola och omsorg, men också tillkonfliktförebyggande verksamhet. Tyvärr saknas det fortfarande enriksdagsmajoritet för detta.6 Ny hotbildVi är nöjda med att såväl regering som en riksdagsmajoritet delarMiljöpartiets uppfattning om att de hot mot territorium eller motvår demokrati som kan identifieras, inte är av militär karaktär och intekan mötas med militära medel. Den vidgade hotbilden som Miljöpartietfick stöd för försvarsbeslut innefattar hot som sönderrostandeatomubåtar i , rysk gränsöverskridande maffiaverksamhet,miljöförstöring och IT-hot. Dock saknas handling som konsekvens avdenna insikt. Tvärtom röstas förslag om till exempel en miljöbrigad föratt kunna hantera såväl nationella som internationella miljöhot ner.7 IT-hotMed den snedfördelning av totalförsvarsbudgeten till förmån för denmilitära delen så står utan någon genomgripande strategi föratt möta potentiella IT-hot som vi kan utsättas för. En enskild person medgod kännedom om det digitala informationssamhället kan utan vare sigekonomiska resurser eller fysisk närvaro via en PC ta sig in i viktigadatasystem. Intrången i Pentagon, eller stölden av en brittiskmilitär satellit tillhör de mer spektakulära exemplen på sabotage ifrånskickliga hackers. Tanken på vad som kan ske om någon tar sig in i ochmanipulerar/förstör system för dricksvattenförsörjning eller finansiella systemavskräcker.Miljöpartiet anser att det inom totalförsvarsbudgeten måste överföraspengar från det militära försvaret för att användas till att möta potentiellaIT-hot. I upprättandet av en organisation för detta bör militären hållas utanför.Försvarsmaktens försök att själv skapa interna dataprogram och kommunika-tionssystem har slutat i totalt fiasko som kostat skattebetalarna mång-miljardbelopp.8 Nya konfliktmönsterDet slut, de dramatiskt minskade militärutgifterna i världenoch det faktum att de mellanstatliga krigen i stort tagit slut är en mycketpositiv utveckling. Det innebär dock inte att världen blivit fredlig. Iställetkan vi konstatera att konfliktmönstren har förändrats de senaste tio åren.Tidigare var de allra flesta väpnade konflikterna mellanstatliga krig. Idagså har vi, med något enstaka undantag, i huvudsak krig av regional ellerlokal karaktär. De handlar inte längre om kraftmätningar längs gränsermellan nationer. Inte sällan utspelas inomstatliga krigshandlingar mellanolika befolkningsgrupper, miliser eller rent kriminella organisationerfjärran från internationella konventioner.Detta ställer helt andra krav på världssamfundets agerande. I allt högreutsträckning framstår humanitära insatser och fredsbevarande styrkor iefterhand som djupt otillräckligt. Dessa insatser kommer oftast , detvill säga efter det att en konflikt lett till krig. eller aldrig görstillräckligt för att förebygga och föregripa krig. Till detta saknas detkunskap,beredskap och resurser.9 Bristande förebyggandeI som plågats av ett flertal lokala konflikter saknasfortfarande på såväl nationell nivå som inom och EU en samladsyn på och beredskap för konfliktlösande och krigsförebyggande arbete.Detta illustrerades tydligt i Kosovo. Under nära kunde Europase vad som var i görningen. Kunskap, fakta, analyser och "earlywarnings" fanns men det resulterade inte i någon konfliktförebyggandepolitik. Först i elfte timmen och först efter det att den nationalistiskaserbregimen börjat genomföra folkfördrivning och massmord inleddesdiplomatiska förhandlingar. När det ansågs misslyckat återstod baratrubbigt militärt våld i form av Natos angrepp, som dessutom skeddeutan stöd i internationell rätt.10 Dyrbar bristFör denna brist på förebyggande politik och handling har vi fått betala ettmycket högt pris. Dels i form av alla de människor vars liv släkts, dehundratusentals som tvingats på flykt och svåra traumatiska upplevelserför nära en kvarts miljon barn. Men det har också kostat världssamfundetenorma summor. De militära insatserna, katastrofhjälpen, FN:s arbete iKosovo samt hela återuppbyggnadsprogrammetuppgår till flera hundra miljarder kronor.11 Ökat ansvar för europeiska länderDen efterföljande debatten har till stor del handlat om att måste taett större ansvar för konflikter i sin egen region. Det militära våldet föratt tvinga fram ett stopp för folkfördrivningen i Kosovo hade oavsett FN-mandat eller inte varit beroende av vilja att ställa resurser tillförfogande. Under det så kallade flygkriget illustrerades också ett stortmilitärteknologiskt gap mellan och . Slutsatserna många drarär att länder måste satsa på en militärteknologisk upprustning,ökade militärutgifter och utvecklandet av gemensamma militärastrukturer i EU.Miljöpartiet delar uppfattningen om att länderna i tveklöst behöverta ett ökat ansvar för att hantera konflikter i sin egen region. Men detta lederinte med automatik till ökade militärutgifter, militärteknologisk upprustningeller skapande av ytterligare militära strukturer inom EU. Den stora bristen isäkerhetstänkandet ligger istället i den nästan totala avsaknaden av konflikt-lösningskompetens och civila krigsföregripande handlingsprogram. Varjegång fredsskapande styrkor måste skickas till ett område efter krigs-handlingar så måste vi se det som kvittot på att vi har misslyckats -misslyckats med den förebyggande politiken.En europeisk säkerhetspolitiks viktigaste komponent är därför den aktivtförebyggande verksamheten vari konfliktlösningsarbete ingår. En sådanpolitik saknas nästan helt.12 Att förebygga krigSveriges regering har utarbetat ett långsiktigt svenskt handlingsprogramför att förebygga väpnade konflikter. Det överensstämmer till stora delarmed ståndpunkter. Det handlar om att främja enkonflikförebyggande kultur med långsiktig kunskapsuppbyggnad omkonflikter och dess orsaker för att öka vilja och förmåga att ageraförebyggande. Förmågan att identifiera strukturella riskfaktorer för att fåen tidig varning är en förutsättning för konfliktförebyggande. För dettakrävs att vi skapar nya förändrade samarbetsstrukturer och instrumentinom allt från FN och , till andra organisationer som EU.13 Nya ickemilitära institutionerEn del av detta görs förvisso redan i . Men det saknas institutionersom kan samla fakta, analysera och föreslå åtgärdsprogram som tillexempel ekonomiskt stöd, stöd till demokratiska institutioner ochNGO:er och konfliktlösningsarbete. Det är därför kanske inte så konstigtatt det går snabbt att få fram förslag på militära aktioner. På det områdetfinns militära institutioner, staber och militära högkvarter. Det måsteskapas civila institutioner som på motsvarande vis kan föreslå ochgenomföra konkreta civila konfliktförebyggande åtgärder.Ett första steg för att konkretisera det tänkande som finns i regeringenshandlingsprogram vore att i , som en del av vår försvarsbudget, skapaett konfliktförebyggande verksamhet i kris- ochkonfliktområden.Utöver det förebyggande arbetet så saknas också förmågan till civilaföregripande insatser att sätta in efter det att förebyggande arbete ochdiplomati har misslyckats men innan världssamfundet genom FN användermilitärt våld. För Kosovos del en politik som skulle ha satts in mellanMadeleine diplomatiska misslyckande och de amerikanskabombplanen.14 Krigsföregripande insatserEn ansats till sådant arbete, som av förklarliga skäl misslyckades, varOSSE:s beslut att skicka 2 000 civila och obeväpnade observatörer tillKosovo. Ett i princip klokt beslut men också ett beslut dömt attmisslyckas. Klokt därför att blotta närvaron av internationell civilpersonal har en dokumenterat dämpande effekt på våldsutövning ochbrott mot internationell rätt. Men dömt att misslyckas därför att deeuropeiska regeringarna helt saknade en beredskap för en sådan insats.Trots att det var tidsmässigt mycket akut om en upptrappning av dennationalistiska serbregimens våld skulle kunna stävjas hade tremånader sedan beslutet fattats endast fått ihop 600 personer. Annonserna föratt rekrytera den personal som inte existerade talar sitt eget språk. Densökande skulle kunna tala engelska, skriva på dator och ha körkort. Intrycketskapades att det handlade om rekrytering av okvalificerad kontorspersonal. Isjälva verket hamnade observatörerna i en mycket komplex och svårarbetssituation med att medla i konflikter, bidra till att bygga demokrati,övervaka de mänskliga rättigheterna, undersöka krigsbrott och utföra ett brettpolisiärt arbete.Man nådde aldrig upp till mer än 1 600 observatörer. bidragbegränsade sig till blygsamma 73 personer. Det gick alltför långsamt, de varalldeles för få och de saknade till stora delar relevant utbildning för attkunnaföregripa det våld som den serbiska nationalistiska regimen trappade upp.Studerar man de ekonomiska förutsättningarna är också de talande. Natos budget är på 400 miljarder dollar.15 Civil fredskår i EU?Ett viktigt svenskt steg borde vara att ta initiativ till en civil fredskår förkrigsföregripande insatser inom . Målet ska vara en ickemilitärmultinationell insatsenhet tillgänglig med kort varsel och med enberedskap att utvidga gruppens storlek beroende på situationens krav.Om en gemensamt utrikes- och säkerhetspolitik inom EU fortsätter attutvecklas, trots välmotiverad kritik och riskerna med en sådan, bör dennafokuseras på att skapa civila föregripande instrument. Civila ickemilitärainsatsenheter likt Per och den Gröna gruppen i förslag om en civil fredskår, vilket också antagits avEuropaparlamentet.16 Omfattande tvärsektoriell utbildningUtbildningen för personal ingående i en civil multinationell insatsenhetspänner över områden som att kunna bevaka att de mänskligarättigheterna efterlevs, civil administration, polisiärt arbete,konfliktlösning, demokratiska valprocesser, bidra till demokratiskasamhällsfunktioner, mediabevakning och kunskap i lokala kulturer ochspråk.17 Bra förutsättningarFör del finns en bra grund för utbildning av vår del i en civilfredskår bland annat genom den utbildning som bedrivs vid SWEDINT.Andra kunskapsresurser finns hos , SIDA och olikaideella organisationer som och , vilkahar erfarenheter av konkret arbete i extrema situationer ikonfliktområden. Den forskning och utbildning som bedrivs viduniversitetens avdelningar för fred och konfliktforskning liksomutbildning om mänskliga rättigheter och humanitär rätt som drivs avRöda Korset och är naturligtvis ocksåviktigt. Det saknas dock en genomtänkt tvärsektoriell ochgränsöverskridande utbildning. En sådan skulle kunna samordnas av internationell verksamhet i kris- ochkonfliktområden.Finansieringen av såväl ett institut som del i en civilfredskårsstyrka bör ske över utgiftsområde 6, anslaget A 2 "Internationellafredsfrämjande insatser". Detta anslag bör inledningsvis fördubblas genomatt minskningar sker på anslagen A 1 (invasionsförsvarsstrukturen) och A 3(krigsmaterielanskaffning).18 Ökat internationellt engagemangMiljöpartiet ser också med tillfredsställelse på att försvarsberedningenstöder intentionen i förra årets motion från om att överföraekonomiska resurser från det militära invasionsförsvaret till att användasför medverkan i FN:s internationella fredsfrämjande insatser. Det faktumatt så kallade "snabbinsatsstyrka" fortfarande, nära ett halvårefter krigsslutet i Kosovo, trampar omkring i leran utanför ,bottnar inte bara i inkompetens i beslutsprocessen utan också i enekonomisk brist. Det är djupt otillfredsställande att Sverigesfredsbevarande insatser i Kosovo sker på bekostnad av detfredsbevarande arbetet i Bosnien. Därför måste en omfördelning avtotalförsvarsresurserna ske så att resurserna för internationellafredsfrämjande insatser ökas.19 Hemställan19 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i verka för EU-parlamentetsrekommendation om möjligheterna att inrätta en europeisk civilfredskår i enlighet med beslut,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts för att skapa förutsättningarna för ett institut förinternationell konfliktlösning, konflikthantering och krigsföregripandeinsatser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att detta institut finansieras inom utgifts-område 6,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de otidsenliga nivåerna på militärutgifterna ochdessas sänkning i samband med nästa försvarsbeslut. 1Stockholm den 5 oktober 1999Birger ()()()()()()()()()()Per ()()()()()()1 Yrkandena 3 och 4 hänvisade till FöU.Elanders Gotab, 1999