mot · GN02A810 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A810av , ()LönediskrimineringDen som har egen arbetslivserfarenhet har troligtvis hunnit fåhandfast information om lönediskriminering på arbetsmarknaden. Manvet både hur djupt strukturer för dagens lönesättning fungerar och hursvårt det är att ändra nuvarande förhållande. Men genom att synliggöraskillnaderna i lön, ställa krav på förändring samt samarbete kan enförändring åstadkommas.Efter valet fick vi kvinnor i en flygande start med denhögsta representationen någonsin i och bland världens parlament.Under mandatperioden 1994-98 har kvinnorepresentationen legat över 40procent. Med en mer jämställd Riksdag finns både nya förutsättningar ochkrav på att förändra den pågående lönediskrimineringen.Kvinnor och män som är medvetet jämställda har drivit frågor, ochriksdagen har tagit beslut som kan få konsekvenser för jämställdheten mensom inte har haft det som sitt uttalade mål. Andra beslut och initiativ avriksdag och regering har varit riktade direkt mot lönediskrimineringen. Avvikt är också den dialog som förts med företrädare för näringslivets olikaparter. Som politiker måste vi jaga företrädare för det privata näringslivetoch känna ansvar för helheten.Jämställdhet hör till EU:s socialpolitik och är ett område där EU, och tidi-gare EG, varit aktiv. EG-lagstiftningen om jämställdhet är relativt omfattan-de. Jämställdhetsarbetet bedrivs också genom att kommissionen antar fler-åriga handlingsprogram för jämställdhet. och kommissionenlägger fram rekommendationer och resolutioner, och även Europaparla-mentet antar resolutioner om jämställdhetsfrågor. Vidare har EG-domstolenarbetat fram en praxis på området. Men även om könsmedvetandet ökat iEG-rättsliga sammanhang så kommer den främst till uttryck i rättsakter sominte är juridiskt bindande. Läser man feministiskadoktorsavhandling, Jämlikhet mellan kvinnor och män i EG-rätten, så blirman orolig över vad för slags jämställdhet den svenska lagstiftningen skaanpassas till. I dagens europeiska gemenskap är EG-rätten överordnadnationell lagstiftning. Mot den bakgrunden är det viktigt att analysera jäm-ställdheten i EG-rätten.JämO har för avseende fåttett ökat anslag på två miljoner för att utöva tillsyn över de delar av lagen somrör löneskillnader mellan kvinnor och män. JämO ska senast den 1 mars2000 redovisa hur det ökade anslaget påverkat myndighetensverksamhet. Redovisningen ska göras i en särskild rapport.Även om man tar hänsyn till faktorer som skillnader i ålder, utbildning ochyrkesgrupp så är skillnaden tydlig mellan kvinnors och mäns löner. Dengenomsnittliga månadslönen uppgår till för kvinnor respektive19 600 för män. Enligt Kvinnors och mäns löner 1997, utgiven av och 1998, är kvinnors lön av männens. Kvinnorär i majoritet inom offentlig sektor och män är i majoritet inom privat sektor.Inom offentlig sektor har kvinnor en genomsnittlig månadslön på 16 100kronor respektive för män. Motsvarande siffror för privatsektor är för kvinnor och för män.Utbildningsnivån påverkar lönen i positiv riktning. Därför är det glädjandeatt nått kvinnorna i stor omfattning. Löneskillnaden mellankvinnor och män ökar med ålder, både för kvinnor och män, men deraslönekurva följs inte heller här åt. Kvinnors lön i procent av männens lön i åldersgruppen 18-24 år.Motsvarande siffra för är . Dåvill jag understryka att i man båda de senaste procentsiffrorna har tagithänsyn till faktorer som utbildning och yrkesgrupp.Andelen fäder som tar ut föräldrapenning med anledning av ett barnsfödelse uppgick år . var motsvarande siffra26,. En siffra som ligger på en otillfredsställande låg nivå.Utöver familjens eget val över fördelningen av föräldrapenningen finns skälsom måste tillföras rådande strukturer på arbetsmarknaden.Kvinnor arbetar men enligt Arbetskraftsundersökningen, , så finnsäven en ojämn fördelning i andelen arbetad tid. Kvinnor arbetar mer deltidoch män arbetar oftast heltid.De förslag som en avlämnad utredning har lagt om ändringar ijämställdhetslagen är välkomna.Det behövs ökade möjligheter för att kunna visa att någon blivit köns-diskriminerad. Det är positivt att jämställdhetslagens diskrimineringsförbudkan bli mer heltäckande och att ändrade bevisregler kan göra det lättare förkönsdiskriminerade att få rätt. Utredaren föreslår också att det skrivs in ilagen att arbetsgivaren ska analysera löneskillnader mellan kvinnor och mänsom upptäcks vid lönekartläggning på arbetsplatsen, och att resultatet avanalysen ska redovisas i jämställdhetsplanen.Men även om krav på analys är ett redskap för förändring som välkomnas,så krävs nu ytterligare ett steg. Analys räcker inte, lagen måste också krävaåtgärder och tidsplaner för att lönegapet mellan män och kvinnor ska kunnautjämnas. Fackliga organisationer bör, under tystnadsplikt, få rätt att ta delavindividers löner om det behövs, för att ta ställning till om löneskillnadermellan kvinnor och män är sakligt motiverade.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder mot lönediskriminering.Stockholm den 29 september 1999Carina ()