mot · GN02Fö36 · 1999-12-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö36av , ()med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaretDen omfattande nedrustning som skett i vår omvärld sedan det kallakrigets slut har skapat ett gynnsamt säkerhetspolitiskt läge.Militärutgifterna har halverats i och de har minskat med över90% i . Regeringen har intagit samma ståndpunkt somMiljöpartiet i bedömningen att det militära invasionshotet mot Sverigeinte existerar. Försvarsministern har också givit rätt i attförändringarna i det svenska försvaret, vars militärutgifter i stort varitoförändrade sedan det slut, borde ha inletts . Viser med tillfredsställelse hur regeringen i sin proposition "Det nyaförsvaret" föreslår just det som som enda riksdagspartiföreslog i försvarsmotionen 1998, nämligen att genomföramångmiljardminskningar av militärutgifterna och inleda avvecklingen avett stort antal förband.Regeringen visar också en insikt i att förutom att det militära invasions-hotet inte längre existerar så finns det heller ingen risk för att kandras in i en konflikt mellan två maktblock. Hoten mot territoriumoch demokrati utgörs snarare av sönderrostande atomubåtar i ,risken för IT-sabotage, rysk gränsöverskridande ekonomisk kriminalitet ochmiljöförstöring. Denna vidgade hotbild fick stöd för från enriksdagsmajoritet i samband med försvarsbeslutet 1996.Ett första steg, men för litetFörsvarsministern hade ambitionen att skapa ett försvarspolitiskt beslut ien bred blocköverskridande riksdagsmajoritet. Detta misslyckades.Prestigen att fullfölja ett samarbete med endast istället för attsöka den riksdagsmajoritet som varit möjlig med regeringens bådasamarbetspartier har resulterat i ett förslag som inte verkar samla enmajoritet i . Med anledning av att det är stora beslut somomfattar många människor så är detta olyckligt. Även om regeringensförslag är ett steg åt rätt håll innehåller det också stora brister.Steget från insikt och analys till handling är uppenbart för stort förregeringen att mäkta med. Minskningen av militärutgifterna begränsar sigdärför till blygsamma . Ytterligare besparingar bör göras, framför alltvad gäller de dyra vapeninköpen. bör ytterligare förband avvecklas.Till och med överbefälhavaren varnar för att förbandsavvecklingenförmodligen inte räcker till för att kunna uppfylla intentionerna med ett ökatsvenskt deltagande i internationella fredsfrämjande insatser. Regeringen harmed saknat förmåga att ta ett tillräckligt stort helhetsgrepp. Genomatt istället skjuta en stor del av problematiken framför sig kommer därför ettomtag att bli aktuellt inom bara några år.Vidgad hotbildNär den vidgade hotbilden skall konkretiseras med hot som regeringenockså anser kan komma från individer och organisationer så är detpåfallande hur ofta dessa hot beskrivs som militära angrepp medkryssningsrobotar, ballistiska missiler, flyg och andra avancerade vapen.Det ger intrycket av att man i allt för hög utsträckning försöker anpassahotbilden till den försvarsorganisation man har. Därför blir nytänkandetlitet och rubriken på regeringens förslag om "Ett nytt försvar" någotmissvisande.Ett relativt litet och billigt angrepp utan några som helst militära resurserpå endast tre fyra platser på vårt elförsörjningssystem får förödandekonsekvenser på samhället som lamslås . Detta kan utgöra etthot mot vår demokrati. Genom en ensidig fokusering på ett militärt försvarmot ett hot som inte längre finns, så har vi en oacceptabel sårbarhet isamhället. Mot ett sådant hot är det militära försvaret irrelevant.Med förhållandevis billiga och enkla metoder kan informationssabotageutföras mot vitala delar av samhällets informationssystem. har inteens så kallade Red team-grupper eller IT-brigader för att identifiera de mestangelägna skyddsbehoven. Sådana bör utvecklas med tillvaratagande av deerfarenheter som gjorts i andra delar av världen på det området, bland annat iUSA och på . Det är dock viktigt att ett sådant skydd inte skapasinom ramen för det militära försvaret som genom bland annat miljardfiaskotmed visat sig sämre skickat att hantera avancerade IT-system.Bara i förbifarten nämner regeringen hot av miljökaraktär. De sönder-rostande atomubåtarna i utgör ett reellt hot mot . Avpropositionens 153 sidor nämner regeringen miljöhoten med tre rader.Regeringen anser "att försvarsmakten bör ytterligare utveckla möjligheternaatt driva ett aktivt internationellt försvarsmiljöarbete". Hur detta skallbedrivas tycks regeringen och helt sakna idéer kring. Det endakonkreta socialdemokraterna och förmått göra i på dettaområde är att avslå de motioner som just handlat om att utveckla enmiljöbrigad enligt det koncept som arbetats fram av kommun. Bristenpå nytänkande och handlingsplaner kan komma att visa sig förödande förSverige inom en inte alltför avlägsen framtid.Istället så innehåller "Ett nytt försvar" desto mer av gamla vapen.Regeringen förslår ett fullföljande av köpet av de begagnade stridsvagnarnaLeopard 121/122 för över 9.000 miljoner, ett fullföljande av korvettbåtar förnära 8.000 miljoner, för 10.000 miljoner samt ett fullföljandeav för . Samtliga dessavapensystem motiverades då de beställdes av ett hot som inte längre finns.Inget av dem duger för att skydda oss mot de mer sannolika ickemilitärahoten. De utgör istället en grotesk felprioritering av landets skattemedel.´Avbeställ vapenleveranserOförmåga att avbryta och fullt ut omförhandla vapenbeställningar sominte längre behövs ger istället intryck av att utgöra ett industripolitisktstöd fast med försvarsbudgetens pengar. Regeringen drar slutsatsen att dådet är för lite krig i världen så måste ytterligare åtgärder vidtas i syfte attskapa bättre förutsättningar för "angelägna exportframgångar". Ettresonemang som bygger på den gamla retoriken om vikten av att ha eninhemsk försvarsindustri. Denna retorik rimmar inte alls medverkligheten och besluten om ett vidgat försvarsindustrisamarbete ellermed försäljningen av delar av svenska försvarsindustrier till utländskaägare. och är exempel på detta. Istället för denmotsägelsefulla retoriken vore det klädsamt av regeringen att takonsekvensen av sin politik. Det finns ingen anledning att medskattemedel stödja just vapenindustrin som genom sin oförmåga atthantera överkapacitet naturligtvis får problem.Ökad säkerhet i vårt närområdeUnder sista skälvande år slöt medlemsländerna i de bådamilitärallianserna Nato och ett avtal som kraftigt skullerusta ned vapenarsenaler. Undertecknandet av avtalet 1990betecknas ibland som själva slutpunkten på det . sökte bli en del av avtalet som fick namnet CFE, Treaty onConventional Armed Forces in Europe, men fick nej medmotiveringen att avtalet bara rörde de båda militärallianserna.CFE-avtalet har sedan visat sig vara en starkt bidragande faktor till denpåföljande nedrustningen i Europa.Nu är under omförhandling för att moderniseras och passadagens situation där har upphört att existera och Nato hållerpå att utvidgas. Det nya avtalet kommer att innehålla tak för varje nationsmilitära rustningar, istället för som tidigare ett tak för respektive allianssammanlagda rustningsnivå. Ambitionen i förhandlingarna är att ytterligaresänka taket för de tillåtna rustningsnivåerna.Sverige deltar ej i omförhandlingarna av , men kan mycket välansluta sig när avtalet är klart. Det är vår mening att då bör bli partav avtalet.Även om det inte går att söka "medlemskap" i såbör nu uttala sig principiellt för ett svenskt deltagande i detsamma.I såväl försvarsberedningens rapport (Ds 1999:2) som i regeringensproposition betonas också betydelse för svensk säkerhet.Från att tidigare ha varit positiv till svenskt deltagande i harregeringen enligt massmedia sett hinder med ett svensktmedlemskap (SvD 971016 och DN 971029).Hindren skulle bestå i att vår försvarsplanering är unik i det att den byggerpå alliansfrihetens och anpassningsfilosofins grund samt att mobiliserings-tanken innebär att vapen ska finnas utplacerade i hemliga förråd.Fortsatt anpassning nedåt utgör dock inget hinder. Att anpassa uppåt ärsnarast synonymt med att upprusta. Själva syftet med är just attförhindra upprustning. Det är i vår mening positivt och stabiliserande attstater förhindras från detta. För att visa gott föredöme bör även Sverigeålägga sig rustningsbegränsningar.Inte heller mobiliseringsplanerna är unikt svenska. Även , som ärpart i avtalet, har sådan försvarsplanering. Men är som bekant tillskillnad från inte militärt alliansfritt. Regeringen slår dock fast attalliansfriheten "sätter, bortsett från avtal om ömsesidigt stöd till försvar motväpnat angrepp, inga hinder för ett svenskt allsidigt och aktivt deltagande idet allt mer fördjupade internationella säkerhetssamarbetet". Följaktligen kaninte alliansfriheten utgöra hinder för ett svenskt deltagande i detsäkerhetsfrämjande CFE-avtalet.Vi anser att fördelarna med att vara part i avtalet är långt viktigare än deeventuella nackdelarna. Som CFE-part har till exempel rätt att hasynpunkter på de viktiga flankbestämmelserna i avtalet. Som part kan viockså introducera nya idéer för att vitalisera avtalet.Ökat internationellt deltagandeRegeringen understryker vikten av att delta i internationellafredsfrämjande insatser och av att skaffa sig en bättre europeiskkrishanteringsförmåga. Mycket av diskussionen är fokuserad på denmilitära delen av krishanteringen. Men då en konflikt tillåtits att eskaleratill att bli väpnad och kanske utvecklats till krig är det egentligen försent. Det är för sent för de miljoner som tvingats fly, det är för sent för detiotusentals vars liv redan släckts och det är för sent för alla dehundratusentals barns som för resten av livet tvingas bära svåraobearbetade traumatiska upplevelser.Vad som saknas i är en civil krishanteringsförmåga att sätta ininnan konflikter utvecklats till väpnade konflikter med våldsinslag. Den mesteffektiva krishanteringsförmågan är den konfliktförebyggande politiken. ett tidigt skede identifiera potentiella konflikter och utifrån existerandemekanismer av early warnings ha institutioner som kan utvecklakonfliktförebyggande politiska insatser. Detta kostar naturligtvis mycketpengar men blir alltid billigare än att ingripa militärt i ett skede dåkonflikteneskalerat till krig. Militära FN-aktioner, flyktingmottagning, katastrof-insatser, återuppbyggnadsprogram och rehabiliteringsprogram blir oftahundrafalt dyrare än framgångsrika konfliktförebyggande insatser. Denstörsta vinsten ligger dock i att undvika mänskligt lidande.Den svenska totalförsvarspolitiken domineras av den militära verksam-heten trots att militära invasionshot saknas. Regeringens förslag Det nyaförsvaret förändrar inte den ensidiga dominansen. Förutom att skapainstitutioner för konfliktförebyggande politik och institutioner för civilkrishantering behöver också konfliktslösningsmekanismer utvecklas. Tankenpå ett "konfliktlösningsdepartement" som diskuterats i bland annat Sollefteåkommun skulle kunna vara ett steg på vägen åt rätt håll.En viktig uppgift för det svenska försvar som finns kvar är att möta 2000-talets försvarspolitiska behov genom att stå till FN:s förfogande för olikainternationella fredsfrämjande insatser. besitter ett spetskunnandeinom till exempel minröjning, men FN efter frågar också insatser påsjukvårdssidan, polisiära insatser och insatser på transportsidan. Sverigesmedverkan i , Bosnien och i Kosovo har rönt ett mycketpositivt gensvar från såväl berörda parter som samarbetsländer i demultinationella insatserna. Dessa förmågor och möjligheter attmedverka i större omfattning i internationella sammanhang under FN:smandat ska ökas.Avveckling av förbandNär det gäller regeringens förslag till avveckling av förbandsverksamhetär det om än inte tillräckligt så i alla fall ett steg åt rätt håll. Det är rätttänkt med några få undantag där dragit andra slutsatser änCenterpartiet och regeringens styrgrupp.Istället för att avveckla i vore det klokare att avvecklaF 17 i . På F 17 ska också enligt regeringens förslag helikop-terbataljon avvecklas. Ett av de tyngre argumenten mot 1996 var bristenpå miljöhänsyn, något som är bättre. Man har ett fungerandeåtervinningssystem, nybyggda och energieffektivare byggnader och en helverksamhet uppbyggd för att återvinna och ta hand om nedmonteringen avViggenmaskiner. Övningsbetingelserna har ansetts tillräckligt goda för F 10.Istället för att avveckla Lv 3 i vore det klokare att avveckla LV 6i . I föreslår regeringen att också Hallandsbrigaden skallavvecklas. Övningsbetingelserna är bättre i än i , och mednärheten till finns samverkansmöjligheter med andraförband. I ligger också Luftvärnets stridsskola. Den utredning somgjorts visar också att ur ett luftvärnsperspektiv har Lv 3 de bästa förut-sättningarna att bedriva luftvärnsutbildning.Istället för att avveckla Ångermanlandsbrigaden i vore detklokare att avveckla fältjägarbrigaden i . Ett av regeringensargument är att garnisonen i har bättre förutsättningar för enfortsatt utveckling. Det mer sannolika med regeringens förslag är att detkommer att bli ett omtag för avveckling av ytterligare militär verksamhetinom . Nästa flygflottilj som bör avvecklas är F 4 iÖstersund. I är övningsbetingelserna goda. Med det total-försvarskoncept som bedrivs bland annat med samarbete med Sandöskolan,och Hundskolan motsvarar man på ett bra sätt de behovsom ett ökat internationellt engagemang ställer på det svenska försvaret.Istället för att avveckla KA 2 i vore det klokare att avvecklaKA 1 i . KA 2 har goda övningsbetingelser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en civil "IT-brigad",2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utveckla en civil "miljöbrigad" med syfte attkunna hantera akuta miljöhot mot svenskt territorium,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avbeställning av såsom exempelvis strids-vagnarna Leopard 121-122 och fullföljandet av JAS-programmet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör ansluta sig till såsnart som möjligt,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utveckla de institutioner som saknas för attutveckla och föreslå konfliktförebyggande politiska insatser,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utveckla de institutioner som saknas för attutveckla och producera civila konflikthanteringsinsatser,7. att avslår regeringens förslag att lägga ned Skånskaflygflottiljen i och i stället beslutar att lägga ned Blekingeflygflottilj i /,8. att avslår regeringens förslag att lägga ned Roslagensluftvärnskår i och i stället beslutar att lägga ned Götaluftvärnskår i ,9. att avslår regeringens förslag att lägga ned Ånger-manlandsbrigaden i och i stället beslutar att lägga nedFältjägarbrigaden i ,10. att avslår regeringens förslag att lägga ned Karlskronakustartilleriregemente med Andra kustartilleribrigaden i Karlskronaoch i stället beslutar att lägga ned Vaxholms kustartilleriregementeoch Första kustartilleribrigaden i Vaxholm.Stockholm den 10 december 1999Lars ()()Per ()()()