mot · GN02N292 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N292av Flyborg, ()Turism1 SammanfattningEn snabb nedgång för turismen hotar existensen för tusentals småservice- och handelsföretag, särskilt på landsbygden. Dessa utgör enoundgänglig del av turismens infrastruktur och därmed även för exportenav turisttjänster. Resandet har minskat med 60,5 miljoner övernattningarsedan 1989, vilket motsvarar närmare en tredjedel av ursprunglig nivå.Svenskarna minskar sitt inrikes resande och semestrar mer i bostaden. Demed inkomster över genomsnittet ökar sitt resande, framförallt till utlandet.Sverige förlorar därmed kontinuerligt marknadsandelar i den expansivavärldsturismen. Detta utgör en betydande belastning för bytesbalansen ochmedför att näringen inte förmått bidra till ökad sysselsättning.Orsakerna ligger i de generella förutsättningar som råder för tjänstesektornoch skillnaden i villkor mellan varu- resp. tjänsteproduktion. Detta har givitnäringen ett kostnadsläge över genomsnittet för EU, vilketberövat den stora delar av dess internationella konkurrenskraft och ökatrisken för att ändrade konsumtionsmönster medför negativ miljöpåverkan.Offentlig näringsverksamhet och bidrag till enskilda företag snedvriderkonkurrensen inom turistnäringen. De statligt finansierade organensverksamhet inger betänkligheter, bl.a. i konkurrenshänseende och börgranskas. Statens turismfrämjande verksamhet och politiska mål börutvärderas.I motionen föreslås att frågan om verksamheten i Turistdelegationen ochSveriges Rese- och bedrivits i enlighet med beslutbör granskas och utvärderas av revisorer som också börundersöka om effektivitetsvinster kan uppnås genom sammanslagningoch/eller överföring av verksamhet till utrikesförvaltningen.Turistdelegationens handlingsprogram utmönstras som grund för arbetetmed att utveckla den svenska turistnäringen och ersätts med en generellpolitik avseende arbetskraftsintensiv tjänsteproduktion, genom att statenspolitik ges en ny inriktning i syfte att pressa ned prisnivån inomtjänstesektorn.2 turistpolitikDen extremt småföretagsbaserade turistnäringen är en naturlig och viktigdel av näringspolitik. I vår politik ges särskilt goda tillväxt-möjligheter för just de små och medelstora företagen. Det är där vi troratt de nya jobben kommer att kunna skapas. Inte genom att ge mer ochfler bidrag utan genom att undanröja hinder för tillväxt och uppmuntradet egna företagandet i alla dess former. Också av det skälet ärturistnäringen intressant. Med en annan beskattningsnivå förtjänsteproduktion tror vi att ett antal nya jobb kommer att kunna skapas.Folkpartiets turistpolitik utgår ifrån det faktum att en fungerandeturistsektor kan ge fler jobb, bättre statliga finanser, ett levande Sverigesamten bättre miljö. Den sk ekoturismen är en intressant sektor, som förmodligenpassar oss i särskilt väl med tanke på vad vi som turistmål har atterbjuda i form av orörd natur och andra kultur- och skönhetsupplevelser.Konkurrensen är ett annat viktigt liberalt ställningstagande. Det är särskiltviktigt att beakta när staten eller kommunen inte bara anger spelreglerna utanockså själva deltar i spelet. Detta får i ett antal fall konkurrenssnedvridandeeffekter och måste därför granskas noga. Privata näringsidkare får i alltförmånga fall se sig besegrade av statligt eller kommunalt finansierade projekteller initiativ.All statlig verksamhet skall granskas kontinuerligt. Det är viktigt inteminst ur effektivitetssynpunkt. Rätt använda skattemedel eller valuta förskattepengarna - är ett ansvar inför medborgarna och därför ett viktigt inslagi politik. Därför vill vi nu granska de statliga organ som har tillsin uppgift att sköta den offentligt finansierade turistpolitiken. Granskningenskall därför gälla såväl de instanser som handhar de statliga medlen samtorganisationen i sig.2.1 DefinitionerBegreppet turism omfattar människors aktiviteter när de reser till ochvistas på platser utanför sin vanliga omgivning än ,oavsett resans ändamål - rekreation, affärer eller annat. En turist är enbesökare som övernattar på platsen för besöket.Ett ofta förbisett faktum är att den officiella definitionen av turism ochturister är avsevärt bredare än det semesterfirande man syftar på i dagligt tal.Statens anslag för turistfrämjande åtgärder är i huvudsak avsett att stimuleraexport inom den del av turismen som är påverkbar med avseende på blandannat resmål och reslängd, d.v.s. i första hand rekreationsresandet på fritiden.De uppgifter om turismen och dess utveckling som redovisas avmyndigheter och i massmedia avser till helt överväldigande del sådantresande som ej, eller endast i mindre utsträckning, är påverkningsbart d.v.s.resor i arbetet.Orsaken till detta förhållande torde vara att informationsflödet till stor delkontrolleras av intressen som önskar framställa den egna verksamheten medatt främja påverkningsbart resande i ljusast möjliga dager. Detta har lett betydande begreppsförvirring.2.2 VärldsturismenVärldsturismen betecknas av (), somvärldens största näring och en av de snabbast växande. Desssysselsättning väntas öka från 212 miljoner jobb 1995 till 338 miljoner2005. Verksamheten svarar för av världens samlade BNP.Mätt i löpande priser har exportintäkterna från turism fördubblats underde och uppgick till 445 miljarder USD, av vilketEuropa svarar för hälften. Volymtillväxten är höga mellan1989 och -98 eller i genomsnitt per år.Tabell 1: Världsturismens exportintäkterRangordning Intäkt RangordningIntäktTabell 1: (-98 - 90 Land milj 98 - 90 Land milj USD )Källa: Highlights 1999Sveriges andel av världsturismen uppgår till vilket ger oss26:e platsen i WTO:s rankinglista mot 22:a plats . Exportintäkternaligger i nivå med och , vilka även de uppvisar vikandetrend. Volymtillväxten har för del varit avsevärt lägre ängenomsnittet, , motsvarande 0,5 procentper år. (Tabell 1)trots allt höga placering i tabell 1 reflekterar turistnäringenshuvudsakliga roll som underleverantör till andra sektorer i ekonomin,framförallt exportindustrin. Dessa sektorer är inte lika priskänsliga somhushållen och efterfrågar tjänster med högre förädlingsvärde, vilket resulterari hög intäkt per turist. I länder som , , , Turkietoch är denna underleverantörsroll relativt sett av mindre betydelse.Här uppträder turistnäringen istället huvudsakligen som leverantör avrekreation direkt till hushållen.Denna skillnad i struktur för olika länder bör hållas i minnet vidbedömningen av statens mål för turistnäringen och de ändamål för vilkamedel anslås - att stimulera utländska hushålls efterfrågan av svenskaturisttjänster.2.3 Turismen i SverigeEnligt den svenska Turistdatabasen () gjorde svenskarna förra året231 miljoner övernattningar utanför bostaden, varav 86 miljonerutomlands och resterande 145 miljoner inrikes. Det inrikes resandet harminskat med 54 milj övernattningar (), - det år dåmätningarna påbörjades. (Tabell 2)Tabell 2: Inrikes resorMiljoner övernattningarFritidsresor 1989 1998 FörändringTabell 2: (Släkt och vänner 71,3 56,2 -15,)Källa: TDB, Turistdatabasen.I tabellen har stugor hyrda genom förmedling (enskilda och stugbyar)slagits ihop med stugor hyrda privat och stugor på campingplatsereftersom intervjupersonerna har svårt att se skillnaderna mellanundersökningens många logivarianter. På motsvarande sätt har camping ihusvagn resp. tält på och utanför campingplatser summerats ihop, liksomhotell, motell och pensionat med kursgårdar och konferensanläggningar.Vandrarhemmen har slagits ihop med inkvartering i skolor och logement.I övriga boendeformer återfinns privatrum, på färja/fartyg, tåg, personbilsamt "andra".Nedgången har motsvarat i genomsnitt , mende allra senaste siffrorna för januari t.o.m. visar på enaccelererandenedgång för inrikes resor, nämligen -jämfört med föregående år.Den totala nedgången uppgår nu till 60,5 miljoner övernattningar,motsvarande närmare en tredjedel av den ursprunglig volymen.2.3.1 Svenskarnas utlandsresorAv tabell 3 framgår att svenskarnas utlandsresor ökat med 13 miljonerövernattningar . Det bör observeras att en stor del avsvenskarnas utlandsresor påverkar de ekonomiska uppgifterna omnäringen i nationalräkenskapernas turistkonto och att hushållens utgifterför utlandsresor är mer än dubbelt så höga som för inrikes resor per dygnräknat. Detta gör att nationalräkenskaperna inte förmår att fånga uppsådana minskningar i det inrikes resandet, som motsvaras av uppgångar iutlandsresandet.Tabell 3: UtlandsresorMiljoner övernattningar 1989 1998 FörändringTabell 3: (65,7 77,7 +12,0 +18% )Källa: TDB2.3.2 Ankommande utländska turisterFör utländska turister är statistiken ofullständig, men det kan röra sig omtotalt cirka 19 miljoner övernattningar av vilka 8 miljoner redovisas avSCB inom ramen för inkvarteringsstatistiken, som omfattar boende ihotell, stugbyar, vandrarhem och på campingplatser. Denna uppvisar enökning för dessa boendeformer med totalt för tioårsperioden1989 , eller i genomsnitt . Ökningen ligger isin helhet på hotellen, övriga boendeformer har minskat.Ytterligare 10,7 miljoner utländska övernattningar i andra boendeformeruppmättes 1989/90 i en undersökning som genomfördes av dåvarandeStiftelsen . I detta ingår bl.a. hyrda stugor samt boende hossläkt och vänner. Siffrorna är mycket osäkra på grund av bristfälligtunderlag. Undersökningen upprepades 1994 av Styrelsen för Sverigebildenefter det att kronans värde 92/93 sjunkit med 20-30 procentmot dollarn och större europeiska valutor. uppmättes envolym på 18 miljoner övernattningar. Uppgifter saknas om hur denna del avden utländska marknaden reagerat på kronans ökande värde.Osäkerheten i den utländska turismen till omfattar alltså mer änhälften av den uppskattade totalvolymen. (Tabell 4)Tabell 4: Utländska turisterMiljoner övernattningar 1989 1998 FörändringTabell 4: (SCB inkvarteringsstatistik 7,6 8,0 +0,4 +6% )Källa: SCB, 1996:11Totalt bedöms turismen i omfatta omkring 163 miljonerövernattningar, av vilka svenskarna står för . Utöverdessa övernattningsresor hör ytterligare 39 miljoner dagsresor tillturismen, 25 och 14 i samband med arbete. Även dessa harminskat mycket kraftigt . Dessutom förekommer ettomfattande utländskt inresande , dels i samband medgränshandel, dels med övernattning ombord på färjor.2.3.3 InkvarteringsstatistikenAv tabell 5 framgår att endast en knapp fjärdedel av turismen omfattas avinkvarteringsstatistiken från SCB. Denna del brukar något oegentligtkallas för "kommersiella boendeformer", men det bör noteras att flera avboendeformerna i tabell 2 också är kommersiella i den meningen att detillhandahålls antingen yrkesmässigt eller i varje fall mot betalning. Denstigande volym som redovisas för hotell i inkvarteringsstatistiken utgörstill av konjunkturbetingade resor i arbetet.Motsättningen mellan denna siffra och uppgiften om sjunkandehotellboende för svenskarnas inrikes är därför skenbar.Inom ramen för SCB:s inkvarteringsstatistik görs också försök att indelaresenärerna efter resans ändamål. Turistdelegationen har i artiklar påpekat attsvenska fritidsresenärers hotellövernattningar ökat sedan1989, tvärs emot den minskning på som uppmätts iTuristdatabasen. SCB uppger dock att deras indelning styrs av vilket prissom erlagts och tidpunkten för besöket. Den som reser i tjänsten under ettveckoslut eller och betalar ett rabatterat pris kommer därför alltidatt räknas som fritidsresenär. Metoden innebär att fler och fler registrerassom fritidsresenärer i takt med att tillgången på rabatterade hotellpriser ökar.Skäl finns att tro att detta skett i betydande utsträckning under 90-talet.Det bör också uppmärksammas att SCB:s hotellstatistik 1994 tillfördesdrygt 1 miljon övernattningar i kursgårdar och konferensanläggningar ochdärför inte är fullt jämförbar längre tillbaka. Verklig ökning för hotellen äralltså omkring 2,2 miljoner övernattningar eller och för helainkvarteringsstatistiken 0,4 miljoner övernattningar eller totalt förtioårsperioden.Tabell 5: InkvarteringsstatistikenMiljoner övernattningar 1989 1998 FörändringTabell 5: (Hotell *) 17,0 20,2 +3,2 +19% )Källa: SCB* Inkl 1 milj. övernattningar på kursgårdar och konferensanläggningar fr.o.m.19942.3.4 Analys och slutsatserDen stora nedgången för arbetsresor och den betydande uppgången förhotellboende i inkvarteringsstatistiken kan indikera ett förändrat beteendei företagen, där små- och egenföretagare minskat sina arbetsresor avkostnadsskäl, medan större företag ökat dem under inverkan av den iperioden stigande konjunkturen.Statistiken ur TDB uppvisar även stora inkomstrelaterade skillnader ihushållens resekonsumtion. De svenskar som har inkomster övergenomsnittet ökar sitt resande och byter även ofta inrikes semester motutrikes, medan de som har inkomster under genomsnittet minskar sittresande. Svenskarna tillbringade 5 fler nätter av sin fritid i bostaden under1998 än 1989.Detta minskande inrikes resande krymper kundunderlaget för tusentalssmå service- och handelsföretag som betjänar turister under resan och på res-målet. Den ekonomiska statistiken är alltför grovmaskig för att kunna fångaupp detta och påverkas dessutom av både affärskonjunkturen och ökat ut-landsresande. Eftersläpningarna i rapporteringen är betydande. För när-varande finns statistik endast . Detta innebär att möjlighetsaknas att jämföra utvecklingen med före skatte-reformen, som kom att medföra stora förändringar för turistnäringens vid-kommande.Dessa förändringar har samband med relativa prisläge iförhållande till utländska resmål. I sin debattbok om tillväxten (Ds 1999:32)pekar statsråden och på några varugrupper,där prisläge ligger markant högre än genomsnittet för EU:Varugrupp Prisnivåindex EU=100Tabell 6: (Mat, sprit och tobak 130 )I uppräkningen ingår alla de tyngsta utgiftsposterna för semester iSverige, som alltså ligger över EU:s genomsnitt.Författarna anger som sin mening att detta hänger samman med bristandekonkurrens. Av bilaga 1 till SOU 1995:104 Svensk skattepolitik i teorioch praktik framgår dock snarare ett tydligt samband med skattereformendå den 26-procentiga ökningen av hushållens kostnader för drivmedelledde till att blev mer "avlångt" i ekonomisk mening. Dettaminskade både resornas antal och längd i kilometer vilket medförde attNorrlandslänen drabbades särskilt hårt.Prishöjningarna ledde till ett snabbt bortfall av volym för turismen, vilkettill mindre del återhämtades i samband med frisläppandet av den svenskavalutan . Utlandssemester blev då relativt sett dyrare änsemester inom , men den negativa utvecklingen har fortsatt sedankronan börjat stärkas igen efter 1995.Utvecklingen understryker prisernas och valutakursernas stora betydelseför svenskarnas konsumtionsmönster och för utlänningars vilja att semestra iSverige.3 Den svenska turistnäringenTuristnäringen består av drygt 8.000 företag fördelade på flera olikabranscher, bl.a. hotell och restaurang, flyg-, tåg- och bussbranscherna,resebyråbranschen m.fl. Vissa av dessa, t.ex hotell och flygföretag, kansägas i huvudsak fungera som underleverantörer av tjänster till andrasektorer i ekonomin, framförallt exportindustrin. Sådana branscher somcampingplatser, skidliftar, stugbyar och vandrarhem fungerarhuvudsakligen som leverantörer av rekreation till hushållen. Dennatudelning av näringen bör hållas i minnet vid analysen av denekonomiska utvecklingen. Utöver dessa traditionella turistbranscher kanmer än 10.000 företag i en rad andra branscher härleda en större ellermindre del av sina intäkter från turism.Som framgått av föregående avsnitt är den svenska turistnäringensvolymer till beroende av resor som inte är avdragsgilla ochtill av en snabbt krympande hemmamarknad. Utvecklingenhar inneburit att kontinuerligt tappatmarknadsandelar inom världsturismen. Eftersom någon motsvarandeförsämring inte skett av roll som exportnation så måste denslutsatsen dras att nedgången i allt väsentligt ägt rum inom den del avturistnäringen som levererar rekreation till hushåll.Tabell 6: Nationalräkenskapernas turistkontoTabell 7: ( (miljarder kronor) Löpande priser inkl.skatt priserexkl. skatt )*) I angivna värden ingår förutom all inrikes transport även svenskarnasresor till utlandet och utlänningars resor till med svenskt tran-sportföretag. **) I angivna värden ingår även all förmedling av resor till utlandet.3.1 Turismen i nationalräkenskapernaNationalräkenskapernas turistkonto finns redovisat (tabell6). Det bör noteras att uppgifter för året före skattereformen ej tagitsfram av Turistdelegationen samt att uppgifter ännu ejär tillgängliga. De ekonomiska uppgifterna för de sex kandärför inte relateras till de underliggande volymerna för tioårsperioden1989-98 i tabell 2 ovan och volymerna var dessutom ungefär lika stora1996 som 1990. Det stora volymbortfallet ägde rum mellan 1989 och 90samt efter 1996 (se diagram). Kontot omfattar alla resor över 5 mil,vilket innebär att det även innehåller många dagsresor, en del avgränshandeln samt dessutom en stor del av svenskarnas ökande resandetill utlandet, vilket väger tungt på grund av transportkostnaderna.Konsumtionen i tabell 6 fördelas med hälften på hushållen och med enfjärdedel på vardera utlänningar samt svenskt näringsliv ochmyndigheter. De senare väger alltså betydligt tyngre när turismenredovisas i nationalräkenskaperna än när volymerna mäts med statistiskametoder. Orsaken är hushållens högre priskänslighet, vilket ökarbenägenheten till egenproduktion av de tjänster man behöver. Bilism ochbilliga logiformer med självhushåll dominerar hushållens konsumtion,medan kollektivtransporter, hotell och restaurangtjänster konsumeras ibetydligt större utsträckning av övriga grupper, för vilka kostnaderna oftaär avdragsgilla.Av tabellen framgår att hela konsumtionsökningen (mätt i 1990 årspenningvärde exkl. skatter) faller på andra branscher än turistbranscherna,framförallt varuinköp och bilreparationer, trots att den under periodenstigande konjunkturen bort föranleda en betydande ökning för bl.a. luftfartoch inkvartering. Bakom minskningen för inkvartering kan dölja sigsjunkande priser i hotellbranschen, men SCB:s tjänsteprisindex indikerar attpriserna stigit snabbare än KPI och nedgången hänger därförsnarare samman med de stora volymbortfall för inrikes somredovisas i tabell 2.Det bör noteras att nationalräkenskaperna betraktar all svensk luft- ochsjöfart samt resebyråverksamhet som tillhörande den svenska turismenoavsett resans mål. Det ökande resande till utlandet påverkar därför värdena ipositiv riktning, medan det minskande resandet inrikes påverkar demnegativt endast i de fall där flyg- eller sjötransport använts. Det senare ärmersällan förekommande eftersom bilismen helt dominerar det inrikes resandet.Turistkontot påverkas även av förändringar i svenska transportföretagsandelar av utländska marknader.3.1.1 Produktion, produktivitet och bytesbalansenNäringens produktionsvärden uppgick till 94 miljarder exkl. skatt underdet senast redovisade året (1996) och förädlingsvärdet var 50miljarder, vilket motsvarar av BNP. Detta är mer än för jord-och skogsbruket samt fisket tillsammans. Andelen har varit i stort settoförändrad . Inom den svenska turistnäringen finns 133 000årsverken fördelade på 140.000 sysselsatta. Antalet årsverken harminskat medan antalet sysselsatta ökat medknappt 1 procent.I de traditionella turistbranscherna hotell, restaurang, persontransporter,resebyråer, sjöfart och rekreationsverksamhet finns drygt 8.000 företag, vilka1996 tillsammans svarade för av produktionsvärdet och 69procent av sysselsättningen. Resten fördelar sig på hushållens löpandeutgifter för fritidshus, industri (bl.a. driv- och livsmedel), reparationer(bl.a.bilar) samt turismrelaterad varuhandel inklusive gränshandeln. I dessa an-gränsande branscher återfinns ytterligare något tiotusental företag, vilkahärleder någon del av sina intäkter från turismen.Produktionsvärdet har ökat realt eller perår . Även här faller hela ökningen på andra branscher änturistbranscherna, och det finns starka skäl att tro att det bakom siffrornadöljer sig dels en uppgång för sådana företag som huvudsakligen fungerarsom underleverantörer till bl.a. exportindustrin, dels en nedgång för dem somlevererar rekreation till hushållen.Produktiviteten varierar stort mellan turistbranscherna och de övrigabranscher som ingår i begreppet turistnäringen. För turistbranscherna var den293 tkr i förädlingsvärde per årsverke 1996 och för övriga branscher 556 tkr.Skillnaden speglar den höga andelen mänskligt arbete i de sysselsätt-ningsintensiva turistbranschernas produktion. Produktiviteten har ökat snabbt i turistbranscherna, vilket kan hänga samman med före-tagens strategier för att klara den djupa svackan 1991-92, då 2.061 företagmed tillsammans över 10.408 anställda gick i konkurs (1993:24).Utslagning av företag som levererat rekreation till hushållen och överlevnadför dem som levererar tjänster till bl.a. exportindustrin bör dock ha spelat roll.Riksbanken noterar i sin rapport att underskottet i resevaluta-posten ökat från 24,9 miljarder till 28,0 mdr 1998, vilket försämratSveriges bytesbalans i motsvarande mån. Försämringen är trendmässig ochhar fortsatt . Exporten var 1998 33,2 miljarderkronor och importen 61,2 miljarder.3.2 Generella förutsättningar för turistnäringenI stort sett hela turistnäringen tillhör tjänstesektorn, av vilken den utgören åttondel. Den delar i alla väsentliga hänseenden sina generellaförutsättningar med denna. De traditionella turistbranscherna ärsysselsättningsintensiva och har därför relativt sett låg produktivitet.Detta innebär att de hålls tillbaka av samhällets etableradesträvan att trygga exportindustrins tillgång på arbetskraft. Denna politikhar historiskt varit framgångsrik och verksamt bidragit till ökadproduktivitet och därmed ökad välfärd.De två viktigaste förutsättningarna för turistnäringen är skattesystemetsinriktning mot hög beskattning av mänskligt arbete och den internationelltsett mycket höga beskattningen av låginkomsttagare, vilket pressar upp denominella lönerna och därmed även arbetsgivaravgifternas absoluta storlek.Detta har givit näringen ett mycket högt kostnadsläge i förhållande tillutländska konkurrentländer, vilket verkat kraftigt dämpande på efterfrågansåväl från inhemska som utländska hushåll. Dessa har därmed stimulerats tillobeskattad egenproduktion, snarare än inköp av beskattade tjänster frånprofessionella producenter, vilket i sin tur haft en negativ inverkan påskattebasernas storlek.I direktiven till konstaterade dåvarandefinansministern att subventioner (i betydelsen skattelättnader) itjänstesektorn skapar välfärdsförluster. För att vara relevant förutsätterresonemanget att alternativa sysselsättningsmöjligheter finns i andra merproduktiva sektorer av ekonomin. Det mesta tyder nu på att inter-nationaliseringen och den tekniska utvecklingen medför att exportindustrinsbehov av arbetskraft kommer att fortsätta att minska oavsett såväl kon-junkturer som marknadsandelar. Sysselsättningsmöjligheter i påtagligt merproduktiva sektorer ser därför inte ut att stå till buds i någon störreutsträckning. Givet att detta förhållande består, så innebär lättnader förtjänstesektorn därför välfärdsvinster, snarare än välfärdsförluster, så längearbetsmarknadens resurser inte utnyttjas fullt ut.Det bör uppmärksammas att turistnäringen är en av de näringar som lättkan skapa ny sysselsättning utan stora utbildningsinsatser. Brister i arbets-marknadens funktionssätt utgör dock hinder för turistnäringen på samma sättsom för andra sektorer i näringslivet.Turistnäringen är småskalig. av företagen är s.k. micro-företag med färre än 10 anställda och av resterande del är praktiskt taget allasmåföretag med 10-100 anställda.