ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02A801 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A801av , ()Sexuella trakasserier och hotellanställda m.fl.1 InledningEn hotellgäst sprider nakenbilder av sig och sitt könsorgan över helarummet. Städerskan måste ta i dem och flytta på dem för att kunna städa.På skrivbordet ligger en porrtidning med en uppmaning att titta på enviss sida i tidningen. När hon flyttar på tidningen flyger könshår.Ett vårdbiträde inom ringer på hos en klient. Klienten öppnarhelt naken och blottar sig.När ett vårdbiträde ringer på dörren till en klient och går in i lägenheten föratt ge vård sätter han på en porrfilm och tafsar på henne.2 Vilket lagskydd finns?Jämställdhetslagen och arbetsmiljölagen hanterar förhållandet mellanarbetsgivare, arbetstagare och arbetskamrater. Om en arbetstagare utsättsför sexuella trakasserier eller trakasserier på grund av kön åligger detarbetsgivaren att vidta åtgärder. Detsamma gäller mobbing iarbetsmiljölagen.Klart och tydligt är att det som hotellstäderskan och vårdbiträdet utsätts föri exemplen ovan är sexuella trakasserier och sådant som arbetsgivaren enligtlagen skulle varit tvungen att vidta åtgärder mot. Men eftersom det i dessafall handlar om en gäst, klient eller patient regleras inte detta ilagstiftningen.Det är också mycket svårt att lagstifta i sådana frågor eftersom det inte gåratt förutse hur en klient eller gäst kommer att uppträda. Det går inte hellerattutestänga t.ex. en patient från vård.3 Vad kan arbetsgivaren göra?Den personal, oavsett om det gäller hotellstäderskor eller vårdpersonal,som har utsatts för liknande händelser beskriver samtliga det obehag dekänt. De är rädda att få höra att de hamnat i fel bransch och bör söka signågot annat jobb. På många andra områden har arbetsgivaren beredskapför s.k. krisbehandling. Det gäller t.ex. poliser som i sitt arbete tvingas seoch vara med om mycket obehagliga händelser.På samma sätt borde alla arbetsgivare ha en beredskap för att hjälpapersonalen i den krissituation som kan uppstå när man utsätts för sexuellatrakasserier av någon som inte är anställd eller arbetsgivare.4 Låt arbetsgivarna upprätta handlingsplanVänsterpartiet anser därför att jämställdhetslagen och arbetsmiljölagenbör kompletteras med en bestämmelse som ålägger arbetsgivaren attupprätta en plan för hur man ska handla i uppkomna situationer som desom beskrivits i motionen. Detta bör ge regeringen till känna.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en komplettering av jämställdhetslagen ocharbetsmiljölagen.Stockholm den 28 september 1999Ulla ()()()()()()
mot · GN02A803 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A803av , ()Jämställdhetsprojekt för mänDet är män som begår av alla vålds- och övergreppsbrott.Våldet mot kvinnor och barn är ett stort problem i vårt samhälle.Jämställdhet mellan kvinnor och män är viktigt för att minska våldet.Trots detta är det nästan enbart kvinnor som diskuterar jämställdhet.Detta är oerhört negativt.Trots att jämställdhet diskuterats är det fortfarande ofta endiskussion bland kvinnor. Jämställdhet får inte enbart vara kvinnornassamtal om männens beteende, utan skall jämställdheten bli en varaktig ochrejäl framgång måste även vi män börja diskutera.Själv började jag fundera på dessa frågor när jag som tonåring lärde kännaen tjej som blivit sexuellt utnyttjad av sin pappa. I processen kring polis-anmälan, och bristen på engagemang från myndigheter som borde stöttat,insåg jag att förhållandet mellan man och kvinna långt ifrån är jämlikt ochrättvist.Vi män måste våga se på oss själva, våra beteenden och positioner. Hur viagerar vad gäller relationer mellan män och kvinnor, hur vi agerar i yrkes-livet och hur vi agerar i familjelivet. Det var bland annat ur det här perspek-tivet som jag, som förbundsordförande i , tog initiativet till MAN.MAN är ett opolitiskt nätverk som arbetar med jämställdhetsfrågor ur ettmanligt perspektiv.Det är också därför jag anser det oerhört viktigt att självklarheter som likalön för lika arbete eller paroller som hela lönen och halva makten måste blien del av mäns politiska krav. Men det är också viktigt att vi män vågarkräva vår rätt att få vara hemma med våra barn. En fungerandeföräldraförsäkring är därför av yttersta vikt för att jämställdhetsarbetet skallfortsätta att utvecklas. Det är också utifrån det här perspektivet somvårdnadsbidrag blir så självklart. Även jag som man vill ha större möjlighetatt vara hemma med mina barn. Ett utbyggt vårdnadsbidrag skulle underlättaför alla att själva välja arbetstid och barnomsorg. Möjligheten för män ochkvinnor att via vårdnadsbidraget gå ner i arbetstid, utan att för den skull görså stora ekonomiska förluster, tror jag kan vara bra för jämställdheten på sikt.Oavsett olika politiska idéer och förslag så måste jämställdhetsdebatten isig bli mer jämställd. Var finns männen? När tänker männen börja diskuteramännens ansvar för att vi tillsammans skall skapa ett mer jämlikt ochjämställt samhälle? Regeringen bör särskilt uppmuntra jämställdhetsprojektriktade till unga män. bör dessutom få i uppdrag att göraår 2000 till ett jämställdhetsår där man särskilt vänder sig till unga män.Det här är mina frågor till min generation och till de individer som likt migär män. Som jag ser det, är det att även vi män börjar diskutera vad vihar för ansvar i dessa stora och viktiga frågor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen skall uppmuntra jämställdhets-projekt som riktar sig till män,2. att hos regeringen begär att får iuppdrag att göra till ett jämställdhetsår där man särskiltvänder sig till unga män.1Stockholm den 3 oktober 1999Magnus ()1Yrkande 2 hänvisat till KrU.
mot · GN02A807 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att polis och vårdpersonal måste få den utbild-ning och de resurser som krävs för att klara av sina uppgifter attupprätta ordning, hjälpa och vårda misshandlade kvinnor,311. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det område som en åklagare har möjlighet attlåta omfattas av besöksförbudet bör vidgas,312. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kvinnor som så önskar skall ha rätt tillvapenlicens för tårgasspray,313. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att män som inte accepterar utdömt besöksförbudskall kunna förses med elektronisk fotboja,314. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de målsägande som vill skall kunna få enstödperson som informerar om rättegångsförfarandet och stöttar införkonfrontationen med den åtalade,315. att till utgiftsområde 9 anslag B 10 Bidrag till organi-sationer för anvisar utöver vad rege-ringen föreslagit eller således ,616. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att prövning om att få stanna i bör kunnagenomföras utan dröjsmål för misshandlade kvinnor med utländsktmedborgarskap som ingått äktenskap med en svensk man,517. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkta arbetsgivaravgifter,518. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att alla som vill skall få F-skattsedel,219. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förenkling av det regelverk som omgärdarföretagande,220. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att reseavdrag skall få räknas det taratt köra barn till och från dagis,221. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskaffandet av sambeskattningen,222. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolans viktiga roll när det gäller att läggagrunden för ett jämställt samhälle,723. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att osynliga strukturer och hinder motkvinnor inom den högre utbildningen klarläggs,724. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återinförande av barntillägg i svux och svuxa,725. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en könsneutral värnplikt,426. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en handlingsplan för hur hälso- och sjukvårdenskall utformas så att vården i ordets rätta bemärkelse skall blijämställd,627. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en uppföljning av de förebyggande insatsernamot könsstympning.6Stockholm den 4 oktober 1999Lars ()()()()()()()()1 Yrkande 4 hänvisat till FiU.2 Yrkandna 18-21 hänvisade till SkU.3 Yrkandena 9-14 hänvisade till JuU.4 Yrkande 25 hänvisat till FöU.5 Yrkandena 5 och 6 samt 16 och 17 hänvisade till SfU.6 Yrkande 15, 26 och 27 hänvisade till SoU.7 Yrkandena 2 och 22-24 hänvisade till UbU.
mot · GN02A808 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A808av , ()LönediskrimineringLönediskriminering fortsätter att vara det allvarligaste jämställdhets-problemet på svensk arbetsmarknad. Kvinnodominerat arbete ärfortfarande starkt undervärderat. Den kompetens som kvinnor - och män- inom sådana yrkesområden besitter och det ansvar de har, värderas pågrund av att arbetet förknippas med kvinnokönet på ett annorlunda sättän motsvarande kompetens och ansvar i andra yrkesgrupper. Att detförhåller sig på det här sättet är en allmän uppfattning i samhället och ärockså belagt i den omfattande forskning som finns på området.En förutsättning för att lagen om lika lön för lika och likvärdigt arbete skabli genomförd i praktiken är att arbetsgivaren är skyldig att redovisa allalöneförmåner. En annan förutsättning är att det finns statistik, i vilken intebara genomsnittslöner på nationell yrkesnivå redovisas utan i denna börockså jämförelser mellan kvinnors och mäns löner redovisas utifrånarbetsuppgifternas art.JämO har påtalat bristerna i regeln om kartläggning av löneskillnader samtbetonat behovet av en koppling av kartläggningsbestämmelsen till förbudetmot lönediskriminering.Vidare bör det införas en skyldighet att upprätta enkonkret åtgärdsplan på arbetsplatsen som anger när och hur osakliga löne-skillnader ska åtgärdas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av lagtexten i jämställdhetslagen.Stockholm den 29 september 1999Birgitta ()()
mot · GN02A813 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A813av , ()Sexuella trakasserierJämställdhetslagens nya bestämmelser om sexuella trakasserier harbidragit till att arbetsplatser på ett annat sätt än tidigare uppmärksammarproblematiken. Det blir allt vanligare att arbetsgivare introducerarhandlingsplaner, policies och bra rutiner för att arbeta med frågan.På grund av de bättre och tydligare reglerna i jämställdhetslagen har det idebatten ifrågasatts varför dessa regler bara ska skydda arbetstagare. Förskola och utbildningsväsen ligger det nära till hands att jämföra sig medarbetslivet. har tagit ett förtjänstfulltinitiativtill att granska hur skyddet för studenter mot sexuella trakasserier ser ut viduniversitet och högskolor. Man har också försökt kontrollera i vad månuniversiteten och högskolorna faktiskt bedriver det förebyggande arbetet motsexuella trakasserier som de är skyldiga att göra enligt högskoleförord-ningen.Studerande har givetvis en mycket utsatt position både pga ungdom ochberoendeställning. Problemet torde ha en viss omfattning och det är därförmycket viktigt att det finns lagbestämmelser som ger ett effektivt skydd ävenför studerande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lagen om sexuella trakasserier även skallgälla studerande.Stockholm den 1 oktober 1999Birgitta ()()
mot · GN02A814 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A814av , ()Skärpning av jämställdhetslagenJämställdhetslagen måste skärpas. Den har fortfarande inte lett till attlönediskrimineringen har upphört. Många arbetsgivare bryr sig inte ensom att upprätta jämställdhetsplaner på arbetsplatsen och de bryr sig inteheller om att kartlägga lönerna, fastän det är deras lagliga skyldighet.Jämställdhetslagen behöver därför kompletteras så att den sätter en rejälpress på arbetsgivarna genom att kräva tydliga tidsplaner och konkretaåtgärder för att minska löneskillnaden mellan kvinnor och män.Ansvaret för jämställdhetsarbetet i arbetslivet är delat mellan arbetsgivare,fack och samhälle. För att skynda på arbetet med att öka jämställdhetenmåste de lokala fackliga organisationerna ges tillräckliga möjligheter tillinformation om alla förhållanden på arbetsplatsen. Lönen är kanske denviktigaste jämställdhetsfrågan men jämställdhetsplanerna är inte användbarautan riktiga analyser av lönerna. Lön, villkor, frihet och utvecklingsmöjlig-heter hänger ihop. Lagen bör skärpas så att arbetsgivaren åläggs inte bara attkartlägga löneskillnader mellan könen utan också att kartlägga före-komsten av skillnader i hela arbetssituationen mellan kvinnor och män,såsom utbildning, annan kompetensutveckling, arbetsmiljö, arbetsuppgifter,arbetstider och övriga arbetsförhållanden.Många arbetsgivare motsätter sig att lämna ut uppgifter om löner medhänvisning till skyddet av den personliga integriteten. Det är angeläget att delokala fackliga organisationerna får tillgång till alla uppgifter så att de kanupptäcka och eventuellt förstå löneskillnaderna - alla löneskillnader är intediskriminerande. För att lyckas med sin del av arbetet måste facken få till-gång till företagens lönestatistik och andra uppgifter så att de kan samverkamed arbetsgivarna om åtgärder för att minska löneskillnaderna och ökajämställdheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skärpa jämställdhetslagen.Stockholm den 4 oktober 1999Christina ()()
mot · GN02A815 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A815av , Elisebeht (s)Eleverna och jämställdhetslagenI jämställdhetslagen regleras arbetsgivarens skyldighet att åtgärdasexuella trakasserier på arbetsplatsen. Skolan är att betrakta som deungas arbetsplats där alla skall kunna känna sig trygga och inte behövautstå trakasserier eller mobbning av något slag.Det finns mot den senaste tidens debatt om sexuella trakasserier mot före-trädesvis unga flickor anledning att se över och komplettera jämställdhets-lagen att omfatta även eleverna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om eleverna och jämställdhetslagen.Stockholm den 4 oktober 1999Elisebeht ()()()()()()()()
mot · GN02A816 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A816av , ()Jämställdhetsarbetet på myndighetsnivåSverige är ett av världens mest jämställda länder. Vi har mycket vi kanvara stolta över men inte minst påvisade attäven vi har en lång väg kvar att gå innan vi uppnått målet om mäns ochkvinnors lika värde och möjligheter.Ett sätt att påskynda utvecklingen är mainstreaming. Inom socialdemokra-tin har ambitionen, att arbeta för jämställdhet på varje politisk nivå, fast-slagits.I jämställdhetsarbetet måste emellertid också jämlikhetsbegreppet tillföras.Orättvisor gentemot kvinnor fördelas, så att säga, inte jämnt över gruppenutan vissa kvinnor är mer utsatta än andra.I undersökning efter undersökning, i rapport efter rapport framkommer detatt kvinnor med handikapp och sjukdom diskrimineras av myndigheter.Exemplen är flera:Män får i allmänhet oftare handikappersättning och dessutom högre beloppän kvinnor. Kvinnor med diabetes eller hjärtsjukdomar får mindre stöd änmännen. Flickor med Damp eller Aspergers syndrom får mer sällan vård-bidrag än pojkarna. Män utgör fortfarande vid forskning och vidutvecklandet av nya läkemedel.Exemplen är väl kända och har diskuterats i olika sammanhang undermånga år. Faktum kvarstår att inte mycket har hänt i praktiken. Skevheternabestår vilket naturligtvis är oacceptabelt.Jämställdhetsaspekterna är inskrivna i myndigheternas regle-ringsbrev. Regeringen bör i sin styrning ytterligare betona vikten av jäm-ställdhet och jämlikhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av ett förbättrat jämställdhets- och jämlik-hetsarbete på myndighetsnivå.Stockholm den 1 oktober 1999Ulla ()()()()()()()
mot · GN02A819 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av problemet med att så få kvinnoravslutar högre universitetsstudier,517. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att prioritera forskning om preventivmedel iallmänhet och för män i synnerhet, 318. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att synliggöra kvinnor i undervisningen, i läro-böckerna och i klassrummet, 519. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om problematiken angående ungdomars språkbrukoch att flickors kroppar anses vara allmänna objekt, 520. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lärarutbildningen fortsätter att fördjupa sig ifrågor om jämställdhet med inriktning på att hitta bra former för attundervisa på ett jämställt sätt, 521. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder så att omsorgsyrkena blir mer attrak-tiva, 322. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om hur medierna påverkarungdomars bild av könsroller liksom manligt och kvinnligt, 423. att hos regeringen begär att en tvärpolitisk utredningtillsätts för att analysera den nya mansrollen och hur kunskaperna frånutredningen skall föras ut till allmänheten i enlighet med vad somanförts i motionen,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ta initiativ till en om mans-rollen, 225. att hos regeringen begär sådan ändring i lag så attpornografisk reklam förbjuds på liknande sätt som tobaks- ochalkoholreklam, 126. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda pornografins skador och konsekvenserför till exempel unga människor och hur detta påverkar dem i derassyn på sexualitet, 327. att hos regeringen begär förslag till ändring ihyreslagen för att kunna avhysa hyresgäster som har porrklubbs-verksamhet. 6Stockholm den 4 oktober 1999Birger ()()()()()()()()Per ()()()()()()()()1 Yrkande 25 hänvisat till KU.2 Yrkande 24 hänvisat till UU.3 Yrkandena 17, 21 och 26 hänvisade till SoU.4 Yrkande 22 hänvisat till KrU.5 Yrkandena 16 och 18-20 hänvisade till UbU.6 Yrkande 27 hänvisat till BoU.
mot · GN02Bo203 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo203av , ()Handläggningen av bostadspolitiska frågor i regeringenBostadspolitiken har genomgått storaförändringar. Dessa förändringar har inneburit kraftigt höjdaboendekostnader, framför allt på hyresrätten.Skattereformen, förändringarna av räntebidragen och nedskärningarnainom bostadsbidragen är kraftigt bidragande orsaker till de ökadeboendekostnaderna. Den ekonomiska utvecklingen, framför alltränteutvecklingen, har förändrat kostnadsförhållandet mellan olikaupplåtelseformer. Inom hyresrätten är det inte ovanligt att avhushållets disponibla inkomster går till hyran. Många människor har svårt attfå en egen bostad med förstahandskontrakt, framför allt ungdomar men ävenstora barnfamiljer. Hemlösheten har ökat ochsegregationen i boendet har ytterligare skärpts med stora sociala problemsom följd.Nyproduktionen av bostäder har aldrig varit så låg som och när detgäller hyresrätten är den i det närmaste obefintlig. Fullskaligaombyggnationer har mer än halverats , vilket har lett till envärdeminskning av den befintliga bostadsstocken.Behovet av en samlad syn på bostadspolitiken är stort, inte minst medtanke på de stora förändringar som är nödvändiga ur ett ekologiskt hållbartperspektiv; ett perspektiv som måste samordnas med en socialt hållbarutveckling. Allmännyttan har förändrats utan att det egentligen har fattatsnågra politiska beslut om allmännyttans roll eller i den framtidabostadspolitiken. Förändringarna i den bostadssociala lagstiftningen undertidigt 90-tal har skapat ett tomrum när det gäller förutsättningar för rättentillen bra bostad åt alla.Regeringen har tidigare avfärdat tanken på ett statsråd med helhetsansvarför bostadspolitiken, vilket kan tolkas som en bristande insikt i det komplexasystem som bostadspolitiken utgör. Genom att lägga olika delar avbostadspolitiken på olika departement har man skapat onödiga revirgränseroch därmed tappat den helhetssyn som är nödvändig för att få en samlad ochfungerande bostadspolitik. I och med att man för samman en radbostadspolitiska frågor till biträdande finansministern har regeringen erkäntatt den organisation man skapade så sent som , i samband medregerings- och departementsombildningen, är misslyckad. Men denföreslagna förändringen är enligt vårt förmenande inte tillräcklig. Även efterförändringen kommer bostadspolitiken att vara uppsplittrad på flera olikadepartement. Den helhetssyn som är nödvändig kommer alltså inte attuppnås. , och Finansdepartementetkommer att sköta olika delar av bostadspolitiken. Vi undrar fortfarande: Varfinns helhetssynen för en socialt och ekologiskt hållbar bostadspolitik?Vi kräver att regeringen tillsätter ett statsråd med övergripande ansvar förde bostadspolitiska frågorna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om handläggningen av bostadspolitiska frågor iregeringen.Stockholm den 23 september 1999Owe ()()
mot · GN02Bo204 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bevarandefrågor,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbättrad demokrati,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förhindra segregation,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förenkla regelverket,16. att hos regeringen begär en utredning om möjligheterför flexibla hyresavtal med särskilt lång bindningstid för hyresgäster,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad variation i boendet,18. att hos regeringen begär förslag om en permanentningav ROT-avdrag,119. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bostadsfinansiering,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om instiftande av en bostadsministerpost.Stockholm den 29 september 1999Rigmor ()()()()()1 Yrkande 18 hänvisat till SkU.