mot · GN02Sf639 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf639av , ()Invandrare och flyktingarInledningUtgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågorrörande flyktingpolitik, invandringen till ,mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas iSverige samt internationellt arbete inom det migrations-politiska området. Utgiftsområdet omfattar ocksåintegrationspolitik med frågor om invandrares introduktion iSverige, ersättning till kommunerna för mottagande avflyktingar, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlings-fientlighet och rasism samt insatser för att främjautvecklingen i utsatta storstadsområden.Vårt land har av tradition haft en generös inställning till flyktingar. Dennagrundläggande attityd har av ekonomiska påfrestningar satts påprov. Därför är det viktigt att regering, riksdag, partier och organisationerbidrar till att upprätthålla viljan till insatser för människor på flykt.Det svenska kulturarvet med rötter i västerländsk humanism och kristenetik har bidragit till skapandet av en lagstiftning och en rättstradition somkan utgöra en stabil grund för ett mångkulturellt samhälle. Mångfalden i vårtsamhälle hålls samman av en gemensam grund samt av de starkakultursammanhållande element som visat sig bidra till fred ochsamförstånd. Ett mångkulturellt samhälle fungerar inte utan en gemensametisk grund som respekteras av både majoritetsbefolkning och minoritets-grupper. En del av denna etiska och historiska grund är just respekten förandra individers och folkgruppers värde och särdrag.De historiska rötterna till vårt samhälles grundvärderingar är viktiga attvårda. Därför bör de utgöra en viktig grund för den mångfald och kreativitetett mångkulturellt samhälle kan uppvisa.Den som har stark egen identitet och kunskap om sin egen historia harbättre förutsättningar att vilja och våga möta det annorlunda och främmande.Detta måste, enligt vår uppfattning, också gälla företrädarna för den svenskamajoritetskulturen. Stolthet över den svenska historiska bakgrunden till vårtnutida samhälle är en del av den grund som skapar en stark egen identitetockså hos de infödda svenskarna. Detta är enligt vår mening en förutsättningför ett framgångsrikt arbete mot främlingsfientlighet.MigrationEn human flyktingpolitik i EuropaKristdemokraterna anser att bäst kan verka för engenerös flyktingpolitik genom att samarbeta med andrastater. I och med öppnas våra gränserinom EU. Det innebär att det är nödvändigt attförstärka gränskontrollen mot tredje land. Vi vill dockunderstryka att de villkor som gäller för inresa till länderinom Schengenområdet inte får utnyttjas som verktyg för attstänga asylsökande ute.Asyl-, viserings-, invandringspolitik och gränskontroller är viktiga gräns-överskridande politikområden. Därför anser vi att EU:s medlemsländer bordeha en gemensam politik inom dessa områden. Amsterdramfördraget är ettsteg i rätt riktning eftersom det bl a innebär att dessa områden placeras underEuropaparlamentets och kontroll.Kristdemokraterna anser att bör gå i spetsen för arbetet att skapaminimikriterier för asylprövning. Dessa regler måste tillåta mer generösanationella regler som de begränsar möjligheten till alltförrestriktiva asylregler som inte ger en asylsökande en viss grundlägganderättssäkerhet. innebär de varierande reglerna att vissa länder belastashårdare än andra. En eventuell framtida gemensam flyktingpolitik får dockaldrig accepteras av om den hindrar oss från en generös nationellhållning till flyktingmottagande.Vi anser att en gemensam strategi och fördelningsprincip bör utarbetas förstora och plötsliga flyktingströmmar, så att alla medlemsländer solidarisktdelar på ansvaret och den ekonomiska bördan.AnhöriginvandringKristdemokraterna motsätter sig en migrationspolitik somleder till att familjemedlemmar avlägsnas från varandra ochförordar därför att utvisnings- och avvisningsbeslut somleder till familjesplittring skall inhiberas, såvida intesynnerliga skäl föreligger.Den förändring av anhörigbegreppet som gjordes 1996 innebär eninskränkning i jämförelse med tidigare bestämmelser. Den så kallade "sistalänken"-bestämmelsen togs bort, vilket vi kristdemokrater motsatte oss. Dengav t ex gamla föräldrar med barn i möjlighet att återförenas. Vianser att "sista länken"-bestämmelsen bör återinföras.Idag kan man endast få uppehållstillstånd på grund av anknytning om maningått i samma hushållsgemenskap och bott tillsammans till dess attbarnet/barnen lämnade hemlandet. Det får inte gå från det attbarnet fick uppehållstillstånd, och det bör ha funnits ett beroendeförhållandemellan barn och föräldrar under den tiden.Det ligger i sakens natur att om barn har flyttat eller flytt till ärdetingen självklarhet att föräldrarna har anledning eller möjlighet att göradetsamma. Med stigande ålder och tilltagande oförmåga eller sjukdom ökarbehovet av närhet till anhöriga. Att uppfylla alla de nämnda kraven är i deflesta fall omöjligt, alltså är det praktiskt taget omöjligt för nyasvenskar att få ett närmare umgänge med eller ta hand om gamla, sjukaföräldrar. Den utredning som tillsattes av regeringen för att se på frågor omuppehållstillstånd på grund av anknytning har inte berört detta problem. Medanledning av de problem som finns avseende anhöriginvandring,speciellt att få en möjlighet att ta hand om och vara med sina far- ochmorföräldrar, bör en utredning tillsättas för översyn av anhöriginvandringen.I utredningens direktiv bör ingå att ta fram klara och tydliga kriterier för näranhöriginvandring kan komma ifråga. Man bör i samband med detta beaktaatt familjen i många kulturer inte är begränsad till kärnfamiljen och att det ärbrukligt att man tar ansvar för sina föräldrar . Tydliga kriteriersom tar detta i beaktande är en viktig fråga både för den ansökande ochbeslutande myndigheter.Utredning och beslut omuppehållstillståndMyndigheternas behandling av ansökan omuppehållstillstånd drar ofta ut på tiden.Idag läggs stora pengar på långa förläggningstider och sjukvård. Inte minstgäller det vård för att ta hand om depressioner och annan psykisk ohälsasom drabbar de asylsökande bland annat på grund av långa väntetider. Frånpsykiatrin hörs ofta protester över ett myndighetsförfarande som drabbarmänniskor som redan haft svåra upplevelser. Om resurserna istället sattes in iett tidigt skede av processen skulle handläggningstiderna bli kortare. Detskulle förkorta en psykiskt pressande väntan, vilket i sin tur kan leda tillfärresjälvmordsförsök och lätta på trycket för den psykiatriska vården.Flyktingars/asylsökandes hälsoproblem, fysiska såväl som psykiska måsteuppmärksammas mer och i ett tidigare skede än vad som är fallet.Det är viktigt att resurserna sätts in tidigt i en asylprocess för attmyndigheterna skall kunna komma fram till korrekta beslut. Snabbarehandläggning innebär även att resurser som till stor del läggs påsjukvård och boende skulle kunna frigöras och i sin tur kunna läggas på ensnabbare handläggning. I regeringens budgetförslag görs en välkommensatsning för att förkorta asylprocessen i inledningsskedet, men också för attutreda äldre fall som lagts på hög. Vi välkomnar satsningen på 24 miljonerför men vill påpeka att nettotillskottet för inte blirsåpåfallande. Den besparing på 34 miljoner som sker året därpå kan dockinnebära att samma anhopning av ärenden återigen uppstår. Storuppmärksamhet bör därför ägnas åt konsekvenserna av denna oregelbundnamedelstilldelning.Jourbiträde redan vid passkontrollenDet projekt med jouradvokater som Invandrarverketgenomfört på har gett gott resultat. Asylsökande harfått offentligt biträde redan i processens inledning. Det harinneburit snabba initiala åtgärder för dem som gått vidare iprocessen och en större rättssäkerhet vid avvisningar. Motbakgrund av de erfarenheter som där har gjorts börregeringen återkomma med förslag om en permanentverksamhet med jourbiträden.MedborgarvittnenMedlemmar i frivilligorganisationer som verkar inomflyktingområdet men även andra med aktuella kunskaperskall kunna medverka i asylutredningar sommedborgarvittnen. Direktavvisning skall inte kunna ske ommyndighetsrepresentant och medborgarvittne har skildaåsikter. Då skall ärendet gå vidare till utredning.TolkTillgången på auktoriserade tolkar är varierande beroende påvilket språk tolkningen gäller och var i man bor.Men ett krav måste vara att myndigheter och institutioner iförsta hand efterfrågar auktoriserade tolkar. Rättssäkerhetenhotas och känslig information kan komma i fel händer ochskada den asylsökande. Den asylsökande måste kunna lita påtolkens kunnighet och integritet. Barn bör inte fungera somtolkar. Till asylsökande kvinnor som varit utsatta försexuella övergrepp eller som på grund av det våld de utsattsför är rädda för män, bör utses kvinnliga offentliga biträdenoch tolkar.Barnens rättighet och säkerhetFN:s barnkonvention och barns rättigheter lyftes fram ilagändringen av utlänningslagen som trädde ikraft den 1januari 1997. Bland annat infördes en portalparagraf sominnebar att man i fall som rör ett barn särskilt skall beaktavad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnetsbästa i övrigt kräver. Detta gäller även iverkställighetsfrågor, då beslutade av- och utvisningargenomförs. har trots detta påpekat attdenna portalparagraf är verkningslös.Barnperspektivet saknas vid många utvisningar ochavvisningar. Man tänker inte på hur barnen far illa ochskadas. För barn som kommer till somflyktingar/asylsökande måste speciella hänsyn tas. I allsynnerhet de som kommer till utan sällskap av sinaföräldrar eller som hålls gömda löper stor risk att ta skada.Även om det finns svårbedömda situationermåste grundförutsättningen alltid vara att barn i olikasituationer behandlas med respekt för sina behov ochrättigheter. har föreslagit att debestämmelser som finns i rörande hämtningvid vårdnads- och umgängestvister bör införas iutlänningslagen. Denna förändring kan vara värd attgenomföra för att vid avvisning i större mån leva upp tillbarnkonventionens intentioner.ÅtervandringDet är viktigt att seriös, generös och tidig information gesom möjligheterna till stöd vid frivillig återvandring. I i ett stort antal flyktingar från Kosovo medtillfälliga uppehållstillstånd För dessa och många andraflyktingar kommer återvandring att bli aktuell. Det är då avstor vikt att tiden i görs meningsfull, även medavseende på ett återvändande. Studier och praktik somunderlättar återkomsten till hemlandet bör uppmuntras.KvotflyktingarVarje år beslutar regeringen om en flyktingkvot. Kvoten ärtill för personer som befinner sig i en särskilt svår situationoch vars situation bäst kan lösas genom överföring till tredjeland. Dessa flyktingar har ett permanent skyddsbehov.Uttagningen och resan till organiseras av i samarbete med UNHCR. harSverige åtagit sig att ta emot 1 800 kvotflyktingar.På grund av omständigheterna i Kosovo med omnejd bestämde sig Sverigeför att ta emot skyddsbehövande från Kosovo och ge dem tillfälligt skydd.Vid beslutet att ta emot flyktingar från Kosovo förde man över hälften av depengar som tidigare anslagits för s k kvotflyktingar till att avse dekosovoalbanska flyktingarna. Den största delen av flyktingkvoten om 1 800personer överfördes således till mottagandet av de kosovoalbanskaflyktingarna. Detta förfarande kritiserades starkt av såväl UNHCR somInvandrarverket. Planer på att ge 426 kurdiska kvotflyktingar en permanentfristad genomfördes aldrig. har endast 500 personer av 1 800 tagitsemot inom ramen för den ursprungliga flyktingkvoten.Vi anser att det bör finnas resurser inom ramen för budgetensom medger mottagande av akuta flyktingströmmar utan att flyktingkvotenblir lidande.IntegrationInvandrare bör åtnjuta samma frihet som övriga medborgare,ha rätt att bosätta sig var de vill, rätt att utöva sin egenreligion, lära sina barn sitt modersmål och för övrigt få utövasina mänskliga rättigheter. Integration behöver inte betydaassimilation.Integrationsverket är avsett att verka för lika rättigheter och möjligheter föralla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. Behov och förutsättningar ochinvandrarens egna önskemål skall ligga till grund för bedömningen av vilkainsatser som krävs. Folkrörelserna kan spela en betydande roll när det gällerintroduktion av nyanlända invandrare. De kan stödja den nyanlände iintroduktionsskedet.Vi kristdemokrater hävdar att avtalen med enskilda kommuner omflyktingmottagning bör tas bort. Introduktionsersättning skall följa dennyanlände som flyktingpeng. Invandrarpolitiska åtgärder skall begränsas tillatt gälla av vistelsen i . Därefter bör dengenerella politiken gälla och försäkringskassorna bör betala ut ersättningen ilikhet med andra ersättningar. Den absolut viktigaste integrationsfaktorn ären politik som ser till att arbetslösa invandrare får jobb. Vi är övertygade omatt förbättringar i arbetsmarknadspolitiken ger jobb även bland invandrare.Det kan gälla skattelättnader för hushållstjänster, förenkling för den som villstarta företag och förändringar i arbetsrätten. Även utplaceringar av myndig-heter och institutioner till invandrartäta områden genererar arbetstillfällen.Språkets betydelseFör att förstå hur vårt samhälle fungerar, för att kunna ta tillsig vårt lands kultur men också för att kunna dela socialgemenskap är det nödvändigt att ha grundläggandekunskaper i det svenska språket. "Svenska för invandrare" ären mycket viktig insats för integrationen i vårt samhälle. Välute i bosättningskommunerna bör svenskundervisningerbjudas . Eftersom efterfrågan på sådanutbildning kan variera kraftigt över tiden anser vi det intenödvändigt att kommunen alltid själv skall kunnatillhandahålla alla dessa undervisningsplatser. Undervisning isvenska kan köpas in från studieförbund och organisationer.Oavsett vem som tillhandahåller undervisningen så måstealltid en hög kvalitet upprätthållas.Men undervisningen i svenska får inte bli det ekorrhjul som invandrarefastnar i. För den som, trots åratal av sfi-kurser (svenska för invandrare) inteklarar deras tester blir situationen omöjlig. Utan tillräckliga sfi-poäng fårdenarbetssökande inte ens registreras som arbetssökande på arbetsförmedlingen.Ibland måste kravet på kunskaper i svenska modereras. Det är ju fullt möjligtför utbildaren att skriva ett intyg om elevens språkkunskaper eller attarbetsförmedlingen själv gör ett test för att kunna erbjuda en lämpligpraktikplats. För många arbetskraftsinvandrade har vägen till språket gått viaarbetsplatsen.I har försök gjorts där nyanlända flyktingar har påbörjatspråkundervisning och snabbt kopplats till en praktisk utbildning däryrkestermer står i centrum. Framförallt för icke helt unga kan det vara enbättre fungerande inlärningssituation. Metoden har varit framgångsrik ochbör praktiseras på fler platser.Diskrimineringsombudsmannen - DODen kristdemokratiska grundsynen om att alla människor ärlika mycket värda innebär en skyldighet att ständigt och ialla sammanhang ta avstånd från och motverkadiskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Vikristdemokrater anser att Ombudsmannen mot etniskdiskriminering bör ha ett speciellt ansvar och fungera sommotor i opinionsbildningen mot dessa företeelser. Vi anseratt DO bör vara en myndighet underställd riksdagen.MinoritetspolitikSveriges nationella minoriteter är en levande del av detsvenska samhället och deras språk är en värdefull del av densvenska kulturen. Genom att tillerkänna dem språkliga ochetniska rättigheter stärks deras självtillit och kulturellaidentitet.En rad åtgärder måste vidtas för att skall kunna ratificeraEuroparådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och deneuropeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Regeringensproposition 1998/99:143 Nationella minoriteter är ett steg i rätt riktning. Detfrämsta syftet med propositionen var att erkänna nationellaminoriteter och deras språk. Vi stödjer dessa förslag på flera punkter. Vi villdock även att nationella minoriteter skall kunna använda sitt språk ikontakten med centrala myndigheter. Därutöver föreslår vi att de vanligastelagarna i vårt land översätts till samiska, finska och mieänkieli.IntegrationsverketKristdemokraterna föreslår en besparingar på en radmyndigheters adminstration; detta bör även gällaIntegrationsverket. Besparingen uppgår sammanlagt till 12miljoner kronor , varav avser ökatanslag och avser förväntad reservation.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av en gemensam etisk grund för ettlevande mångkulturellt samhälle,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de villkor som gäller för inresa till länderinom Schengenområdet inte får utnyttjas som verktyg för att stängaasylsökande ute,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en framtida gemensam flyktingpolitik inomEU aldrig får hindra från att föra en generös nationell flyk-tingpolitik,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en gemensam strategi och fördelningsprincipbör utarbetas inom EU för stora och plötsliga flyktingströmmar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att "sista-länken"-bestämmelsen bör återinföras,6. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts somutreder anhöriginvandringen i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flyktingars psykiska och fysiska ohälsa,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den oregelbundna medelstillsdelningen tillInvandrarverket,9. att hos regeringen begär förslag till en permanentverksamhet med jourbiträden,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medborgarvittnen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om auktoriserade tolkar,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillägg i utlänningslagen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mottagande av akuta flyktingströmmar utan attdet påverkar flyktingkvoten,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flyktingpeng,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att möjliggöra för invandrare att tillgodogöra sigdet svenska språket i arbetslivet,216. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om språkundervisning kopplad till praktiskutbildning, 217. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall vara enmyndighet underställd , 118. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nationella minoriteter, 119. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag anvisar anslagen för under ut-giftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt följande uppställning:20.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )den 5 oktober 1999Fanny ()()()()()()()()()()()()()()()()1 Yrkandena 17 och 18 hänvisade till KU.2 Yrkandena 15 och 16 hänvisade till UbU.