mot · GN02N275 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N275av , ()Vindkraft1 Planeringsmål för vindkraftenMiljöpartiet har länge hävdat att det behövs en kraftig utbyggnad av densvenska vindkraftsproduktionen. Vi har föreslagit åtgärder som syftar tillatt utbyggnaden skall nå upp till elproduktion . Vi har nufått starkt stöd för den ståndpunkten av , somnyligen föreslog att i ett första steg antar ett planeringsmål förvindkraften på per år.Liksom menar vi att ett mål för vindkraftsut-byggnaden behövs för att kunna hävda vindkraftsintresset som ettriksintresse i planering och tillståndsgivning. Vi har snart en fullt avregleradelmarknad, vilket naturligtvis innebär att det inte är vindkraftsmålet i sig somstyr utbyggnaden av vindkraften. Det är i slutändan vindkraftsnäringenslönsamhet som avgör utbyggnadstakten. Målet verkar i stället indirektstimulerande på vindkraftsnäringen, genom att det möjliggör att delämpligaste platserna för vindkraft reserveras i den fysiska planeringen.När det gäller nivån på målet gör utredningen en rimlighetsbedömning ochkommer fram till . Vi har tidigare i vår energipolitiska partimotion isamband med det energipolitiska beslutet (mot. 1996/97:N27) redovisatberäkningar på olika scenarier utifrån det styrmedelspaket som Miljöpartietföreslår i motionen. Vi har då kommit fram till att är en fullt rimlignivå i kombination med bl.a. grön skatteväxling och avveckling avkärnkraften.Vi hälsar med tillfredsställelse att Socialdemokraterna nu äntligen kommittill insikt om vindkraftens betydelse för omställningen av energisystemet.Detta kom till uttryck i statsminister linjetal den 16september 1999 i Västerås:Vindkraften har en enorm potential i ett land som vårt med långakuststräckor. I har man satt upp målet att täcka entiondel av elbehovet med vindkraft, och med närmare hälften.Jag vill se en svensk vindkraftsindustri växa fram. Vi kommer kanske intelika långt. Men låt oss sätta upp målet att vindkraftsproduktionen i Sverigebör motsvara två reaktorer . Utbyggnaden bör skefrämst till havs, men också på land - varsamt och anpassat till mycket vackeroch känslig kustnatur.Miljöpartiet konstaterar att detta är en radikal kursändring jämfört meddet nuvarande energipolitiska målet om en ökad årlig elproduktion frånlandbaserad vindkraft med fr.o.m. 1998.Med det nyvunna och oväntade stödet från statsministern föreslår därförMiljöpartiet att i ett första steg beslutar att anta ett planeringsmålför vindkraften som innebär en utbyggnad upp till produktionen perår.2 Riksintresse för vindkraftSyftet med planeringsmålet för vindkraft är i första hand att gevindkraften tillräcklig vikt i den fysiska planeringen. Genom attriksdagen betonar vindkraftens betydelse i ett särskilt planeringsmål kan3 kap. 8 § fungera också för vindkraften. I denna paragrafsägs att områden av riksintresse för bl.a. energiproduktionsanläggningarså långt möjligt skall skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåratillkomsten eller utnyttjandet av sådana anläggningar. Det innebär enkeltuttryckt att kommuner och myndigheter skall reservera de för vindkraftlämpligaste platserna för just vindkraft. Detta underlättar i sin tur plan-och tillståndsprocessen för nya vindkraftsanläggningar.För att riksintresset skall fungera i praktiken krävs att regeringen initierarett intensivt arbete på länsstyrelser och för att inventeraområden med särskilt goda förutsättningar för vindkraftverk. Kriterier fördetta har föreslagits av och tidigare avNUTEK/. Vissa länsstyrelser, t.ex. länsstyrelserna påGotland och i , har redan arbetat med planering för vindkrafti sina respektive län. Idén med riksintressen är dock att skapa en helhetsbildöver hela landet, för att sedan prioritera de lämpligaste områdena utifråndenna. Det är viktigt att ett sådant arbete sker parallellt med riksdagensarbete med att fastställa planeringsmålet, så den översiktliga planeringen kanjusteras efter det att antagit planeringsmålet.Annars finns risk att vindkraftsutbyggnaden går i stå i avvaktan på attriksintresseinventeringen blir gjord. Detta måste undvikas. Därför börregeringen möjligt sätta i gång arbetet med riksintressen förvindkraft.I detta arbete bör regeringen utnyttja idé om attinrätta ett tillfälligt gemensamt kompetenscenter. Centret bör tillhandahållarelevant fackkompetens inom plan- och bygg-, energi-, miljö- ochnaturvårds- samt kulturminnesvårdsområdena. Kompetenscentret kanlämpligtvis lokaliseras till en högskola för att också involvera högskole-kompetens på området. Sådan högskolekompetens finns vid . Ett syfte med ett sådant kompetenscenter är att förmedlaerfarenheter och ge råd till såväl kommuner som länsstyrelser om hurvindkraften kan behandlas i planeringen. Ett annat syfte bör enligt vårmening vara att sprida information om vindkraften, riktad till såväl företag,organisationer och privatpersoner som till övriga delar av den offentligaförvaltningen. Centret bör avvecklas då planerings- och informationsarbetetbedöms vara slutfört.3 Övergripande kartläggningarFör att stödja den ovan diskuterade inventeringen av riksintressen förvindkraft behöver det övergripande kunskapsunderlaget kompletteras.Det gäller främst vindenergikarteringar, förutsättningar förhavslokalisering samt förutsättningar för fjällokalisering.3.1 VindenergikarteringDen viktigaste delen i bedömningen om en viss plats är av riksintresseför vindkraften är naturligtvis tillgången på vindenergi. finnsvindenergikartor som omfattar kustområden och vissaandra områden i landet. gjorda vindenergikarteringar måstekompletteras så att alla intressanta områden i landet blir karterade. Kust-och havsområden och fjällvärlden bör prioriteras.Vindkraftsutredningen har dessutom pekat på behov av ett antalutvecklingsinsatser för att förbättra kvaliteten i de vindenergidata som tasfram. Det gäller bl.a. utveckling av de modeller som beräknar lokala ochmellanskaliga vindförhållanden, förbättringar av nätet av väderobserva-tionsstationer och uppföljningar av gjorda vindenergiberäkningar mot faktiskproduktion. Regeringen bör ta tag i dessa frågor så snart som möjligt.3.2 Förutsättningar för havslokaliseringMiljöpartiets bedömning är att det är till havs som den avgjort störstamöjligheten till vindkraftsutbyggnaden finns i landet. Det är därförglädjande att så pass många nya ansökningar om utbyggnad till havsunder senare tid inkommit till myndigheter och kommuner. Etablering avvindkraft till havs skulle underlättas av en särskild utredning somövergripande väger samman ekologiska, ekonomiska, tekniska,landskapsbildsmässiga och säkerhetsmässiga aspekter påhavslokalisering. Detta skulle behöva utredas områdesvis för hela landetoch på så vis också vara ett underlag för planeringen och förinventeringen av riksintressen samt även utgöra kunskapsunderlag förkonkreta vindkraftsprojekt. Det är i detta sammanhang särskilt viktigt attsöka finna svar på frågor om motstående intressen mellan vindkrafts-etablering och naturvärden som lekbottnar, flyttningsvägar förfåglar och sälskyddsområden, samt om ljud-, vibrations- ochljusstörningars inverkan på främst fauna (se vidare avsnitt 5).Vindkraftsutredningen har i övrigt utvecklat lämpliga utgångspunkter fören utredning om förutsättningar för havslokalisering. Regeringen bör gesi uppdrag att utreda detta.3.3 Förutsättningar för fjällokaliseringAnspråken på vindkraftsutbyggnad i fjällen har ännu inte väckts i sammautsträckning som när det gäller havsutbyggnad, men ett antalansökningar är nu aktuella. På motsvarande sätt som för havslokaliseringbehövs en central utredning som på ett övergripande plan väger sammanett antal viktiga aspekter på fjällokalisering av vindkraft. Också dennabör arbeta områdesvis så att ett planeringsunderlag för hela fjäll- ochförfjällsområdet tas fram. En särskilt viktig utgångspunkt i dettasammanhang är givetvis avvägningar mot de mycket starkabevarandeintressen som finns för vår fjällmiljö, liksom för rennäringenoch för samisk kultur. Dessutom finns särskilda frågor som vägtillgång,anslutning till elnätet, isbildningsproblem m.m. Vindkraftsutredningenhar i övrigt utvecklat lämpliga utgångspunkter för en utredning omförutsättningar för fjällokalisering. Regeringen bör ges i uppdrag attutreda detta.4 TillståndsfrågorDet har framförts kritik mot tillståndsprövningen avvindkraft från såväl myndigheter och kommuner som av företrädare förbranschen. Man upplever tillståndsprövningen som splittrad, olämpligtutformad och i vissa fall alltför omfattande. Man pekar på att ettvindkraftverks effekt inte är ett relevant mått för när en prövning enligtmiljöbalkens bestämmelser bör ske. Vidare framhålls att de effektgränsersom styr i vilken form prövningen skall ske ibland leder till att projektdelas upp i mindre delar i syfte att undgå en viss prövning.4.1 Lägre effektgräns för miljöprövningI dag krävs, enligt och förordningen om miljöfarligverksamhet och hälsoskydd, att enstaka aggregat och gruppstationer meden uteffekt i intervallet 125 kW-1 MW anmäls till den ansvarigakommunala nämnden. Inget tillstånd från behövs. Omfattaretableringen däremot mer än 1 MW så krävs tillstånd från länsstyrelsen.Effektstorleken är enligt inte ett relevant mått påmiljöpåverkan. Vindkraftverkens visuella påverkan och störning till följd avljud och skuggor kan vid samma totala effekt vara väl så stor från fleravindkraftverk av mindre storlek som från färre men större verk. Dessutomhar effektgränsen visat sig leda till att vindkraftsetableringar delas upp imindre delprojekt för att komma under gränsen för den med lagstiftningenavsedda prövningen enligt . Detta talar för att bestämmelserna iden till kopplade förordningen (1998:899) om miljöfarligverksamhet och hälsoskydd ändras så att alla etableringar om effekten 125kW eller mer skall tillståndsprövas enligt av . Dettabör regeringen ges till känna.4.2 Bättre samordning av olika prövningar av vindkraftEtt annat problem med dagens tillståndsprövning av vindkraftverk är attkommun och länsstyrelse utför ett dubbelarbete när vindkraftverket skallprövas dels enligt (MB), dels enligt (PBL). För att undvika detta och begränsa tidsåtgång och kostnader ärdet angeläget att finna former för att samordna planläggningen ochbygglovsprövningen enligt PBL med tillståndsprövningen enligt har i denna del ett antal förslag som alla går ut påatt förenkla handläggning samt samordning och delegation mellan myndig-heter och kommuner. Detta kan ske när man handlägger ärenden som är välutredda i en plan, som är godkänd av , och de iplanen gjorda bedömningarna och avvägningarna fortfarande har giltighet.Eftersom överväganden är tämligen översiktliga, börregeringen utreda dessa idéer närmare och förelägga ett förslagmed inriktning att samordna och förenkla tillståndsprövningen avvindkraftverk.4.3 Prövning av etableringar till havsSkilda prövningsregler gäller för vindkraftsutbyggnad till havs och iandra vattenområden jämfört med lokalisering på land. Förutom atttillstånd från krävs oavsett etableringens uteffekt, ärmiljöbalkens särskilda bestämmelser om byggande i vatten (tidigarevattenlagen) tillämpliga. Det innebär bland annat att för att havsbaseradvindkraft skall vara tillåten måste det visas att fördelarna från allmän ochenskild synpunkt överstiger kostnader, skador och olägenheter. Dettasärskilda lönsamhetskrav kan komma att begränsa utbyggnaden till havs,i värsta fall helt omintetgöra den. Det särskilda lönsamhetskravet kandärmed stå i strid med det energipolitiska beslutet och övriga allmännaintentioner att bygga ut förnybar vindkraftsproduktion. För närvarandepågår en prövning i av ett havsbaseratvindkraftsprojekt mot denna regel. Om utfallet av denna prövning visarsig avsevärt försvåra havslokaliserad vindkraft, bör regeringen ta initiativtill en översyn av i denna del med syfte att möjliggöra sådanutbyggnad.5 Vindkraftens miljöpåverkanVindkraften ger inga utsläpp, ger inget avfall och är inte upphov tillmiljöfarliga transporter. Den är med andra ord en mycket ren, förnybarenergikälla. Men vindkraften har en betydande miljö- ochomgivningspåverkan i närområdet som inte skall bortses ifrån. Därförvill vi understryka att det faktum att vindkraften är en ren energikälla integör att den behöver någon form av gynnande särbehandling i den fysiskaplaneringen eller i miljövårdsarbetet i övrigt. Vindkraften skall vägasmot övriga markanvändningsintressen på likvärdiga villkor. Åtgärder föratt göra vindkraftens villkor likvärdiga har behandlats ovan.Men det behövs också förstärkt kunskap om vindkraftens miljö- och om-givningspåverkan. I avsnittet Övergripande kartläggningar har dettabehandlats ur ett planeringsperspektiv. I detta avsnitt beskrivs översiktligtden nuvarande kunskapen om olika former av påverkan i vindkraftensnärområde samt de brister som finns i denna kunskap. Fakta kommer främstfrån (SOU 1999:75).5.1 LjudstörningarDet förekommer klagomål på buller från vindkraftverk från dem som bori närheten. Detta trots att gällande riktvärden för buller frånvindkraft inte överskrids. Dessa riktvärden är egentligen inte avsedda förvindkraftverk, utan de togs fram av förindustribuller, dvs. för helt andra miljöer än sådana om vindkraftverknormalt byggs i. Riktvärdena är för bostäder m.m. och 35 dBAför planlagd fritidsbebyggelse och planlagt område för friluftsliv.Mätenheten dBA syftar till att väga ihop ett ljuds olika frekvenser så attdet blir jämförbart med vad örat uppfattar, men kunskaperna om vad ettljuds frekvens betyder för upplevelsen av ljudet är bristfälliga. Det finnsmängder med problem i mätningar av det ljud som ett vindkraftverk gerliksom i beräkningarna av hur detta ljud sprider sig och uppfattas avmänniskor.Det finns med andra ord stora osäkerheter när det gäller att mäta, beräknaoch bedöma vilka ljudstörningar som kan orsakas av vindkraftverk. Mät- ochberäkningsmetoderna behöver förfinas. Dagens riktvärden bör enligt Miljö-partiets mening tillämpas med försiktighet. De bullerstörda måste tas påallvar och deras problem undersökas. Detta kan ge kunskaper ocherfarenheter som kan utnyttjas i arbetet med att minimera vindkraftensbullerpåverkan.5.2 SkuggstörningarNär vindkraftverks rotorblad kontinuerligt bryter direkt solsken kanbesvärande störningar för de boende i närheten uppstå. Ju högrevindkraftverken är, desto större är deras påverkansområde.Skyddsavstånden med hänsyn till bullerstörningar har ofta inneburittillräckliga avstånd mellan vindkraftverk och bebyggelse för att ävenskuggproblemen skall förhindras. Men de relativt sett tystare, större ochhögre moderna vindkraftverken är ett växande problem. saknasriktvärden för skuggpåverkan. Sådana bör arbetas fram så att placeringen avvindkraftverk också styrs av hänsyn till skuggproblemen.5.3 Påverkan på djurlivetDetta är det område där kunskapen är som svagast. De begränsade under-sökningar som gjorts har för det mesta inte varit systematiska eller sam-ordnade.När det gäller fåglar är problemen av två slag, dels att fåglar kolliderarmed vindkraftverk, dels att fåglar skräms bort av vindkraftverk. Beträffandekollisionsrisken visar ett fåtal studier på små problem, men det finns storfrågetecken kring stora utbyggnader, havslokalisering samt vissa fågelarter.Skrämselproblemet förefaller något större, men här finns många aspekter attundersöka och bara ett fåtal är studerade. Problemen kan gälla störning avsträckande flyttfågel (viss påverkan), häckning (liten påverkan), födosök påland (liten påverkan; tillvänjning), födosök i vatten (stor påverkan för vissaarter).Effekterna på landlevande däggdjur, vilda som tama, verkar vara små elleringa. Får, kor och älgar har observerats beta alldeles intill. Detta gällerocksårenar, men här finns vissa frågetecken om hur renar reagerar på störregrupper av vindkraftverk. Kunskapsunderlaget är dock svagt också här.Sälarnas reaktion på vindkraftsutbyggnad är naturligtvis en viktig fråga.Underlaget är också här dåligt, men det finns inget som belägger negativpåverkan. Sälarna verkar vänja sig vid fasta installationer, t.ex. broar, fyraroch hamnar. Helt klart är däremot att sälar är mycket störningskänsliga underde tider då de föder upp ungar och då de fäller hår, varför anläggnings- ochunderhållsverksamhet inte kan accepteras under dessa perioder.Effekterna på fiskar är ytterligare ett viktigt område där kunskapen ärmycket bristfällig. Man vet att fiskar skräms av ljud i vissa frekvenser och attvindkraftverk kan alstra dessa frekvenser. Men vilken konkret effekt dettahar på fiskarnas liv, föryngring etc. vet man inte. Klart är också att omfundament, kabeldragningar m.m. placeras i lek- och uppväxtområden såskadas dessa. Exploatering av havsbotten kan också ändra mönstret förvattenströmningen och därigenom påverka biotopen eller störa vissa fiskarsårliga vandringar.Mot bakgrund av all osäkerhet som finns kring vindkraftens påverkan pådjurlivet anser att försiktighetprincipen talar för att ingavindkraftverk byggs längs viktigare flyttstråk, de viktigaste rast- och födo-sökningsområdena samt i andra områden som är kända för storafågelkoncentrationer. Likaså måste stor försiktighet iakttas vid exploateringsom kan störa fiskfaunan fram till dess bättre kunskaper finns. Vidare börstor försiktighet iakttas vid exploatering i sälvatten.5.4 Vindkraftens påverkan på landskapsbildenLandskapsbilden är en viktig fråga när det gäller vindkraftensomgivningspåverkan. Vindkraftverk är höga, ser inte ut som något annati landskapet och roterar dessutom, vilket tilldrar sig uppmärksamhet.Vindkraftverken blir allt större och blir därmed synliga på allt störreavstånd. Vindkraft har en betydande inverkan på landskapsbilden.Det går att hantera landskapsfrågor i den översiktliga planeringen med demetoder för landskapsanalys som utvecklats. En analys av landskapsbildenmed avseende enbart på landskapets utseende kan göras objektivt. Dennamåste kompletteras med en värdering av upplevelsen av landskapet, för skall kunna analysera ett landskaps känslighet mot olika slagsvindkraftsexploateringar. Upplevelsen av landskapet är förstås individuell,men vissa riktlinjer borde ändå kunna mejslas fram till stöd för planering påsåväl storskalig nivå som småskalig nivå. Viktiga steg i denna riktning harredan tagits i och med betänkande.För att vindkraftens inverkan på landskapsbilden skall kunna hanteras iexempelvis integrerade landskapsanalyser, måste även de övriga intressena iden fysiska översiktsplaneringen (t.ex. natur- och kulturmiljöer) somvindkraften skall vägas emot också ha jämförbara värdebeskrivningar, vilketinte alltid är fallet. I en analys av dessa värden kan förutsättningar för ochkonsekvenser av olika former av vindkraftsutbyggnad beaktas, i stället för attsom det är nu identifiera "konfliktfria" områden utifrån geografiskaavgränsningar av de övriga bevarandeintressena.5.5 Bättre kunskap om vindkraftens miljöpåverkanSom framkommit ovan finns stora brister i kunskaperna om vindkraftenspåverkan. Det gäller ljudstörningarna, påverkan på landskapsbilden, iviss mån skuggstörningarna och i synnerhet vad gäller påverkan pådjurlivet. Det är en angelägen uppgift att vidta åtgärder för att radikaltförbättra dessa kunskaper, vilket är en uppgift för regering ochmyndigheter. I viss mån är detta en del av det övergripandekartläggningsarbete som diskuterats i ett separat avsnitt ovan, men utöverdetta måste en grundläggande kunskapsförsörjning säkerställas:- En systematisk insamling av erfarenheter och kunskaper från de anlägg-ningar som byggs måste organiseras.- Vissa lokaliseringar av vindkraftverk kan ges formen av pilotprojekt,dvs. ges särskilda förutsättningar för att studera en eller flera speciellafrågor om miljöpåverkan. Detta kan ske inom de stödsystem förforskning och utveckling som redan finns inom miljö- ochenergiområdet.- Program för kontroll och uppföljning av störningar och skador börläggas fast redan vid tillståndsprövningen av enskilda ärenden.- Det är viktigt att ha kunskaper om förhållandena innan en etableringkommer till stånd. Därför bör forskningsresurser avsättas för att skapafleråriga mätserier över bl.a. frågor om djurlivet i de områden som man iden kommunala översiktliga planeringen avsätter för vindkrafts-utbyggnad.- Tillräckliga resurser för en god grundforskning inom de aktuella om-rådena måste avsättas.6 Utbyggnad av elnätetOmfattande vindkraftsutbyggnad, oftast i glesbygd, kan i nästan alladelar av landet innebära behov av att förstärka elnäten. De investeringarsom krävs uppgår ofta till miljonbelopp. Som det är belastar dessakostnader den enskilda vindkraftsetablering som medför att elnätet nårsin kapacitetsgräns, trots att kapacitetsförstärkningen ofta inte enbartgynnar den nya vindkraftsanläggningen. Av tekniska och ekonomiskaskäl kan utbyggnaden av elnätet oftast inte anpassas till just denvindkraftsetablering som kräver kapacitetsförstärkning. Det blir medandra ord fråga om stora språngkostnader.Den strukturella utbyggnaden av elnäten är en viktig strategisk faktor närdet gäller utbyggnaden av vindkraftsproduktion. finns mångauppgifter om att planerade vindkraftsprojekt, som i övrigt i de ekonomiskakalkylerna har bedömts vara realistiska, inte kan genomföras på grund av dehöga kostnaderna för anslutningen till elnätet. Det är naturligtvis inte hellerrimligt att nätägaren fullt ut skall stå för kostnaderna för nätanslutning. I såfall belastas indirekt alla elanvändare som finns i det aktuella nätområdetmed hela kostnaden.Utbyggnad av de lokala och regionala näten är inte enbart ett intresse somberör vindkraftsexploatörer, nätägare och elkonsumenter i det aktuellaområdet. Det finns också allmänna intressen. Förutom den strategiskautvecklingen av vindkraften i stort, finns också aspekter som regionalutveckling och glesbygdsutveckling.Därför är det viktigt att hitta ett system för kostnadsfördelning där lokalalösningar skapas i en avvägning mellan de olika aktörernas intressen.Finansieringen i utbyggnaden av elnätet till följd av vindkraftsutbyggnadmåste på ett bättre sätt än fördelas mellan aktörerna utifrån derasintressen. Det system som skapas bör enligt möta följande krav:- Vindkraftsexploatören måste ha incitament till kostnadseffektiva nät-anslutningar. Ett system för kostnadsfördelning som inte beaktar denspecifika nätanslutningskostnaden (kostnad för nätanslutningen i relationtill den beräknade produktionen) tenderar att bli kostnadsdrivande.? De allmänna intressena är inte enbart strategisk utveckling av vindkraft,utan också regional utveckling och glesbygdsutveckling. Detta måsteavspeglas i det valda systemet för kostnadsfördelning.- Den allmänna delen av finansieringen måste ha en stabil bas. Det ärmindre lämpligt att utnyttja tidsbegränsade stöd som exempelvis stödettill lokala investeringsprogram.- Det är lämpligt att systemet har en koppling till kommunernas planering.Däremot bör inte kommunerna blandas in i finansieringen av nätut-byggnaden, ens som samordnare, eftersom de saknar kompetens ochresurser på detta område.- Systemet för kostnadsfördelning bör givetvis vara så okomplicerat ochobyråkratiskt som möjligt.Miljöpartiet föreslår att regeringen ges i uppdrag att utreda frågan omutbyggnad av elnätet i samband med vindkraftsutbyggnad i enlighet medde riktlinjer som anförts ovan.7 Vindkraftens ekonomi och lönsamhet7.1 InvesteringsstödRegeringens neddragning av nivån på investeringsstödet för vindkraft idet energipolitiska beslutet var mer än vad branschen för närvarandeklarar av. föreslog en stödnivå om samt ett anslag på200 , totalt över femårsperioden1997-2001. Till följd av vindkraftens kontinuerligt förbättradelönsamhet, förutser vi att nivån på investeringsbidraget för dagenstillämpningar av vindkraften på lång sikt kan sänkas successivt. Dettaförutsätter att vi får fortsatt gehör för den gröna skatteväxling vi drivitlänge, vilken bl.a. innebär att energiskatterna anpassas för att stimuleraförnybara energikällor.