mot · GN02Ub803 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub803av , ()Jämställdhet i utbildningsväsendet1 InledningVårt samhälle är genomgående strukturerat så att män är överordnadekvinnor. Kvinnor diskrimineras på grund av sitt kön och kvinnorshandlingsutrymme begränsas därigenom systematiskt. I ekonomi, kulturoch politik står mannen som norm. En grundförutsättning för dettakvinnoförtryck är den sociala och kulturella konstruktionen av kön.Utbildningsväsendet är hårt präglat av dessa sociala strukturer. Eftersomen stor del av barns och ungdomars fostran och socialisering sker i denna avgenussystemet präglade institution är också skolan en av de viktigasteinstitutionerna för bevarandet av genussystemet. Redan i förskolan och vidskolstarten är förväntningarna från lärare och personal tydligt styrande iriktning mot de traditionella könsrollerna. Flickor förväntas inta en passiv,tyst och snäll roll, medan pojkar förutsätts vara aktiva, pratsamma ochutagerande. Den olika behandling flickor och pojkar möter i klassrummetbidrar till att stärka pojkarnas självförtroende, medan flickorna riskerar attblipassiva och får därmed svårare att uttrycka sig offentligt. I skolan och inomden högre utbildningen lär sig eleverna och studenterna männens syn påsamhället. Skolan förmedlar männens historia och det är de manligaförfattarna som läses i svenskundervisningen. I utbildningsväsendet görelever och studenter en rad val mellan ämnen och utbildningar - val somockså är påverkade av och befäster genusstrukturen.Samtidigt som utbildningsväsendet reproducerar och konserverarmanssamhället utgör det en nyckelinstitution i kampen för ett jämställtsamhälle. Genom att skolledare, lärare och övrig personal skaffar sigmedvetenhet om dessa maktstrukturer och engagerar sig för att utmana demkan skolan bli en plats där barn och ungdomar ges möjlighet att ifrågasätta destereotypa könsroller som förmedlas i kulturen, reklamen och det övrigaomgivande samhället.Vänsterpartiet vill öka valmöjligheterna för kvinnor och män. Alla ska hareella möjligheter att göra val som inte är könstypiska. Vårt mål är att köninte ska vara en begränsning och ett hinder under uppväxten.I de lagar och styrdokument som styr utbildningsväsendet finns det mångaformuleringar som syftar just till en jämställd skola och till ett intensivtarbete för att motverka den manliga i samhället. ochHögskoleverket bedriver också ett viktigt arbete i den riktningen. Samtidigtfinns det mer att göra och det är långt kvar till en jämställd skola och enjämställd högskola. Därför vill vi i den här motionen föra fram en rad förslagsom syftar till att bidra till att förverkliga de viktiga formuleringarna omjämställdhet i utbildningsväsendets styrdokument.2 De kommunala skolplanerna ochkvalitetsredovisningarnaVarje kommun ska enligt skollagen ha en av kommunfullmäktigeantagen skolplan. Av denna skall det enligt skollagen särskilt framgå deåtgärder som kommunen avser att vidta för att uppnå de nationella målsom satts för skolan. Skolplanens mål ska sedan utvärderas i enskriftlig kvalitetsredovisning. Ett sådant nationellt mål är att särskiltfrämja jämställdhet mellan könen, vilket framgår av samma skollagsförsta kapitel. Trots detta visade en rapport från att merän av de kommunala skolplanerna saknade målsättningar påjämställdhetens område. Dessa uppgifter är mycket oroande och pekar på att de kommunalabeslutsfattarna inte tagit sin uppgift på allvar när det gäller att omsätta denationella jämställdhetsmålen i handling i den kommunala skolan. För attskollagens jämställdhetsmål ska bli verklighet i större utsträckning börSkolverket ges i uppdrag att särskilt informera kommuner om vikten avatt de kommunala skolplanerna, de lokala arbetsplanerna och de årligakvalitetsredovisningarna innehåller mål respektive utvärderingaravseende skolornas jämställdhetsarbete. Detta bör ges regeringen tillkänna.3 Jämställdhet - en viktig del av värdegrundenAlla målformuleringar om jämställdhet måste med nödvändighetomsättas i handling av enskilda rektorer, lärare och annan personal -annars förblir de vackra orden bara döda bokstäver. Därför är det mycketallvarligt när i en intervjuundersökningfinner att jämställdhetsfrågorna helt tycks ha kommit i skymundan iarbetet med skolans värdegrund. Undersökningen visade på en allmäntendens att lärare och rektorer satsar mest resurser på arbetet motmobbning, våld främlingsfientlighet och rasism. Många lärare ochrektorer ansåg att de inte behövde arbeta särskilt med justjämställdhetsfrågor, eftersom de upplevde att vi lever i ett så gott somjämställt samhälle där jämställdhet mellan könen är en självklarhet. Dettaär givetvis mycket alarmerande och tyder på djupa brister i kunskaperoch insikter när det gäller jämställdhetsfrågor.Skolverket har i regleringsbrevet för av regeringen ålagtsatt öka sin uppföljning och utvärdering av hur jämställdhetsperspektivetimplementeras i undervisningen. Det räcker dock inte med uppföljning ochutvärdering. Skolministern har utropat till ett "Värdegrundsår" och enprojektgrupp är tillsatt för att utveckla arbetet med värdegrunden. Arbetetmed att från regeringens sida utveckla och betona värdegrundsfrågorna tordeknappast ta slut med detta sekel. I det arbetet ingår jämställdhetsfrågornaredan nu som en naturlig del. visar dock att de riskeraratt hamna helt i skymundan av frågor om mobbning, våld och rasism, och detycks inte heller lyftas upp särskilt i vare sig ellerUtbildningsdepartementets pågående arbete.Vi menar att situationen kräver att jämställdhetsfrågorna ges ensärställning i detta sammanhang. I det pågående arbetet med skolansvärdegrund bör regeringen särskilt uppmärksamma jämställdhetsfrågornasom en viktig del av värdegrunden. Detta bör ges regeringen till känna.Skolverket bör också få ett särskilt uppdrag att informera skolledare ochlärare om vikten av ett aktivt jämställdhetsarbete som ett led i arbetet medvärdegrunden. Även detta bör ges regeringen till känna.4 Utvidgning av jämställdhetslagenJämställdhetslagen omfattar endast arbetslivet. Det innebär attlagen inte kan tillämpas inom skola och utbildningsväsende förutom närdet gäller anställda. Elever och studenter hamnar utanför. Vänsterpartiethåller med , JämO, som i en skrivelse tillregeringen påpekat att det egentligen inte finns något rationellt skäl tillatt begränsa skyddet mot könsdiskriminering till arbetslivet.Vissa delar av jämställdhetslagen har till sin innebörd förts in i redanexisterande utbildningslagstiftning. Så har till exempel högskoleförordningenkompletterats med en bestämmelse om att högskolorna skall förebygga ochförhindra sexuella trakasserier. Någon liknande bestämmelse har dock inteinförts i skollagen, trots att sexuella trakasserier är ett mycket stort problemför många flickor i högre årskurser och på gymnasiet. (I be-greppet sexuella trakasserier ingår också trakasserier på grund av kön, vilkettill exempel kan handla om att använda könsord nedsättande, ett uppmärk-sammat problem på många av landets skolgårdar.) Högskoleförordningensbestämmelser om sexuella trakasserier ger heller inte studenter sammarättsliga skydd mot sexuella trakasserier från lärare som anställda åtnjuter närdet gäller sexuella trakasserier från arbetsgivare.Jämställdhetslagen innehåller krav på årliga jämställdhetsplaner. Dockgäller kravet bara skolor och högskolor i deras egenskap av arbetsgivare.Jämställdhetslagen innehåller också bestämmelser om skadestånd, process-ordning och ett allmänt skydd mot könsdiskriminering. Motsvarande lag-stiftning finns inte för skolans elever och högskolans studenter. JämO är sommyndighet i sitt uppdrag direkt knuten till jämställdhetslagen. Därför kan inteJämO agera till följd av anmälningar som kommer från elever och studenter.Vänsterpartiet menar att alla dessa aspekter av jämställdhetslagen är likaviktiga för elever och studenter som för anställda. harjämställdhetslagen en arbetsrättslig karaktär och att utvidga den till attomfatta utbildningsväsendet är tekniskt komplicerat och kräver att man förstutreder hur en sådan utvidgning kan utformas. Därför föreslår vi att enutredning tillsätts med uppgift att föreslå hur jämställdhetslagen kan utvidgastill att omfatta även utbildningsväsendet. Detta bör begära hosregeringen.Vänsterpartiet menar dock att flera enkla men viktiga lagstiftningsåtgärderkan vidtas som innebär att ytterligare delar av lagen till sin innebörd förs iniredan existerande utbildningslagstiftning. Dessa åtgärder bör vidtas ,utan onödigt dröjsmål i väntan på att jämställdhetslagen utvidgas till attomfatta även utbildningsväsendet. Det handlar om kraven påjämställdhetsplaner och om kraven på åtgärder mot sexuella trakasserier. Viredogör nedan för dessa åtgärder.5 Jämställdhetsplaner på skolor och högskolorSveriges Förenade Studentkårer (SFS) har i en rapport granskathögskolornas jämställdhetsplaner och funnit att studenterna vanligtvisendast omfattas av mindre delar av högskolornas jämställdhetsplaner,och då främst rörande rekrytering. Någon liknande undersökning finnsinte när det gäller skolorna, men situationen torde knappast vara bättreför elevernas del. menar att alla skolor och högskolor börupprätta årliga jämställdhetsplaner för elever och studenter på samma sättsom man enligt jämställdhetslagen måste göra för de anställda.Skollagen är just nu föremål för en omfattande översyn och det är rimligtatt denna fråga behandlas i det sammanhanget. Därför bör regeringen utfärdaett tilläggsdirektiv till skollagsöversynen om att kommittén också skallföreslå hur en bestämmelse om jämställdhetsplaner för eleverna kan införas iskollagen. Detta bör ges regeringen till känna. En bestämmelse omjämställdhetsplaner bör också föras in i högskoleförordningen. Detta bör gesregeringen till känna.6 Bestämmelser om sexuella trakasserier i hög-skoleförordningenSåväl SFS som JämO har påpekat att studenternas rättsliga skydd när detgäller sexuella trakasserier är sämre än det för löntagare. Från den 1september 1998 ska högskolorna enligt högskoleförordningenvidta åtgärder för att förebygga och förhindra att någon student utsätts försådant ovälkommet uppträdande av sexuell natur eller annat ovälkommetuppträdande grundat på kön som kränker en students integritet ihögskolestudierna (sexuella trakasserier).Högskoleförordningen innehåller också bestämmelser om att högskolankan vidta disciplinåtgärder mot den student som utsätter en annan studenteller en anställd vid högskolan för sexuella trakasserier. Däremot saknarhögskoleförordningen bestämmelser om disciplinåtgärder mot anställdasom utsätter studenter för sexuella trakasserier. I jämställdhetslagen finnssådana bestämmelser när det gäller anställda som utsätter andra anställdaför sexuella trakasserier.Att studenternas rättsliga skydd är svagare just när det gäller sexuellatrakasserier från anställda är särskilt allvarligt, eftersom studenten oftabefinner sig i en stark beroendeställning till sin lärare eller handledare.Vänsterpartiet föreslår att det i högskoleförordningen förs in en bestämmelseom disciplinåtgärder mot anställda vid högskolorna som utsätter studenter försexuella trakasserier. En sådan bestämmelse skulle kunna hänvisa till lagenom offentlig anställning, där det finns bestämmelser om disciplinåtgärder föroffentligt anställda. Detta bör ges regeringen till känna.7 Handlingsplaner mot sexuella trakasserierSexuella trakasserier är ett mycket stort och allvarligt problem inomungdomsskolan. I en undersökning bland elever i skolor1996 uppgav av de tillfrågade flickorna i årskurs 9 och förstaåret på gymnasiet att de blivit utsatta för sexuella trakasserier och 8procent uppgav att det skett från en lärare. På utbildningsutskottetsinitiativ har bedrivit ett arbete med att utarbeta kommentareroch referensmaterial om hur man lokalt kan arbeta medvärdegrundsfrågor och däribland sexuella trakasserier. Detta arbete ärviktigt, men de rapporter som kommer om problemets omfattning göratt ytterligare åtgärder är nödvändiga.De jämställdhetsplaner som föreslagit i föregående avsnittmåste givetvis innehålla åtgärder mot sexuella trakasserier. Vi menar dockatt arbetet mot sexuella trakasserier är så viktigt att varje skola med elever iårskurserna 7-9, varje gymnasieskola samt varje högskola borde ha enhandlingsplan för att förebygga och förhindra sexuella trakasserier. En sådanhandlingsplan bör också innehålla en åtgärdsplan för hur skolan/högskolanska hantera misstankar om och anmälningar av sexuella trakasserier.Även denna fråga är det rimligt att behandla i samband medskollagsöversynen. Därför bör regeringen utfärda ett tilläggsdirektiv tillskollagsöversynen om att kommittén också skall föreslå hur en bestämmelseom handlingsplaner mot sexuella trakasserier kan införas i skollagen. Dettabör ges regeringen till känna.En bestämmelse om handlingsplaner mot sexuella trakasserier bör ocksåföras in i högskoleförordningen. Detta bör ges regeringen till känna.8 Positiv särbehandling vid antagningPositiv särbehandling är ett användbart medel för att bryta upp den starkakönssegregeringen inom utbildningsväsendet. menar attkönssegregeringen är ett stort problem för varje utbildning ochyrkesgrupp med en skev könsfördelning. Det behövs fler män inomförskola, skola, vård och omsorg. Det behövs fler kvinnor inom tekniskaoch naturvetenskapliga verksamheter. Utan att bryta denkönssegregerade arbetsmarknaden är det också mycket svårt att i grundenangripa den ojämna maktfördelningen mellan kvinnor och män.Högskoleförordningen innehåller en möjlighet för högskolorna atttillämpa positiv särbehandling ("vid i övrigt likvärdiga meriter") avunderrepresenterat kön. Vi menar att denna möjlighet bör omvandlas skyldighet i de fall då könsfördelningen är särskilt skev. Enbestämmelse bör införas i högskoleförordningen om att positivsärbehandling av underrepresenterat kön skall tillämpas vid antagning tillhögre utbildningar där det ena könet är kraftigt underrepresenterat. Dettabör ges regeringen till känna.9 Positiv särbehandling vid tjänstetillsättningDen akademiska världen har en tydligt hierarkisk struktur och en starkmanlig dominans. Kvinnor har inte samma möjligheter att avancera inomden strikta hierarki som råder på universiteten. De börjar slås ut redanefter grundutbildningen och blir allt färre ju högre upp man kommer ihierarkin. Därför är positiv särbehandling av underrepresenterat kön vidtjänstetillsättningar ett sätt att frångå principen om att män irealiteten kvoteras in på grund av sitt kön. Högskoleförordningeninnehåller en möjlighet för högskolorna att tillämpa positivsärbehandling av underrepresenterat kön vid anställning av lärare (dockinte "om skillnaden mellan personernas kvalifikationer är så stor atttillämpningen skulle stå i strid med kravet på saklighet vidanställningen"). Vi menar att denna möjlighet bör omvandlas till enskyldighet i de fall då könsfördelningen är särskilt skev. En bestämmelsebör införas i högskoleförordningen om att positiv särbehandling avunderrepresenterat kön skall tillämpas vid anställning av lärare när detena könet är kraftigt underrepresenterat inom ämnet, institutionen ellerpersonalkategorin. Detta bör ges regeringen till känna.10 Granskning av läromedel ur könsperspektivEtt genomgående drag i vår kultur är att beskrivningar av verklighetenutgår från en manlig norm, d.v.s. att beskrivningarna handlar mer ommän än om kvinnor, att de utgår från mäns erfarenheter och att mänframställs som normala och kvinnor som avvikande. Dessutom tillskrivsmän och kvinnor olika egenskaper på ett sätt som ofta låser fast individeni stereotypa könsidentiteter. Kvinno-/genusforskningen har visat hurdetta mönster innebär att kvinnors underordning upprätthålls. Vi ärövertygade om att de läromedel som används i skolan och den högreutbildningen inte utgör något undantag från detta resonemang. I enrapport från levereras nämligen enganska långtgående kritik mot dagens läromedel:Läroböckerna är fortfarande bärare av det traditionellt manliga och kvinnligaoch speglar inte dagens värderingar. De har inte införlivat aktuell forskningom könsskillnader och om pojkars och flickors olika förutsättningar ochlärande.Denna kritik manar till handling. Det är inte rimligt att eleverna i densvenska skolan fortsätter att utsättas för denna skeva världsbild. Enkritisk granskning av läromedel ur jämställdhetsperspektiv borde därförvara ett naturligt inslag såväl vid inköp av läromedel som i samtal medeleverna och studenterna vid användningen av läromedlen iundervisningen.En sådan granskning och diskussion skulle befrämjas av att Skolverketrespektive gjorde genomgripande granskningar av deläromedel som används i dagens undervisning. har genomfört ensådan granskning när det gäller fysikläromedel och en liknande granskningbör göras även av andra läromedel. Granskningen bör inte bara gälla deläromedel som skolorna köper in, utan också det gratismaterial som utgör enallt större del av läromedlen i skolan. Ett exempel på sådant gratismaterial ärFolkhälsoinstitutets samlevnadsbok , vars brister lyckligtvisuppmärksammats av medier och forskare. Vi misstänker dock att detförekommer stora brister ur jämställdhetsperspektiv även hos annatgratismaterial och vill därför understryka vikten av att inte begränsabegreppet läromedel till betalda läromedel.Många som sysslar med läromedel skulle genom en sådan undersökningkunna inspireras till en mer kritiskt granskande blick när det gäller dessafrågor. Det är också angeläget att politiska beslutsfattare får ett ordentligtunderlag för ett fortsatt arbete för ett utbildningsväsen som skildrar helasamhället och inte diskriminerar kvinnor i sin skildring. Skolverketrespektive bör ges i uppdrag att ur ett könsperspektivgranska ett urval av de läromedel som används i dagens undervisning. Dettabör ges regeringen till känna.11 Självförsvarsträning för flickor i skolanSexuella trakasserier och andra angrepp är ett ständigt närvarande hot förflickor. Att få könsord ropade efter sig tillhör dessvärre vardagen förmånga flickor. Även ovälkomna fysiska närmanden är vanliga.Vänsterpartiet konstaterar att många flickors vardag är fylld av rädsla,undergivenhet och fruktan för övergrepp. Vi menar därför att det ärbefogat att skolan anordnar utbildning i psykiskt och fysiskt självförsvarför flickor. Detta har vi behandlat i en särskild motion.12 Hemställan12 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge i uppdrag att särskilt informerakommuner om vikten av att de kommunala skolplanerna, de lokalaarbetsplanerna och de årliga kvalitetsredovisningarna innehåller målrespektive utvärderingar avseende skolornas jämställdhetsarbete,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i det pågående arbetet med skolansvärdegrund uppmärksamma jämställdhetsfrågorna som en viktig delav värdegrunden,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge i uppdrag att särskilt informeraskolledare och lärare om vikten av ett aktivt jämställdhetsarbete somett led i arbetet med värdegrunden,4. att begär att regeringen tillsätter en utredning meduppdrag att föreslå hur jämställdhetslagens bestämmelser kan utvidgastill att även omfatta utbildningsväsendet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utfärda tilläggsdirektiv till den pågåendeöversynen av skollagen om att utreda möjligheten att i skollageninföra bestämmelser om att varje skola skall ha en jämställdhetsplanför undervisningen och elevernas vistelse i skolan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa en bestämmelse ihögskoleförordningen om att varje högskola skall ha enjämställdhetsplan för undervisningen och studenternas vistelse vidhögskolan,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utfärda tilläggsdirektiv till den pågåendeöversynen av skollagen om att utreda möjligheten att i skollageninföra bestämmelser om att varje skola med årskurserna 7-9 och varjegymnasieskola skall ha en plan för att förebygga och motverkasexuella trakasserier bland elever och från lärare gentemot elever,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa en bestämmelse ihögskoleförordningen om att varje högskola skall ha en plan för attförebygga och motverka sexuella trakasserier bland studenter och frånlärare gentemot studenter,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa en bestämmelse ihögskoleförordningen om att positiv särbehandling avunderrepresenterat kön skall tillämpas vid antagning till högreutbildningar där det ena könet är kraftigt underrepresenterat,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa en bestämmelse ihögskoleförordningen om att positiv särbehandling skall tillämpas vidanställning av lärare när det ena könet är kraftigt underrepresenteratinom ämnet, institutionen eller personalkategorin,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge i uppdrag att granska läromedelur ett könsperspektiv,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge i uppdrag att granskaläromedel ur ett könsperspektiv.Stockholm den 27 september 1999Gudrun ()()()()()()()()()()()()1 Yrkande 4 hänvisat till AU.