ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02U207 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U207av , ()Jordbruket i irakiska KurdistanStöd till det kurdiskajordbruketAlltsedan har den kurdiska befolkningen i norraIrak/irakiska erhållit ett omfattande stöd av FN.Till en början hade detta stöd till följd av den prekärasituationen formen av katastrofhjälp, inriktat på att i en akutkrissituation rädda befolkningen undan svält. Det har gåttsnart avslutades. De militärastridigheterna har övergått i en ekonomisk krigföringkompletterad med regelbundet återkommande bombningarav . Den akuta krissituationen i norra /irakiskaKurdistan har därvid förvandlats till något som skulle kunnabeskrivas som någon sorts långvarigt interimistiskt tillstånd ivilket FN understöder den kurdiska befolkningen, medanUSA och (utan FN:s medgivande) angriperSaddam militära styrkor och hindra hans trupperfrån att gå in i de kurdiska delarna av landet. I en sådansituation - när ett krisläge permanentas - finns det allanledning att se över det bistånd man ger.Givarna av katastrofbistånd har ofta fått kritik för att de räddat människorundan en akutsituation men sedan lämnat dem därhän när det blivit dags attlåta biståndet övergå i självhjälp. När det gällt att bygga upp näringsliv ochsamhälle har biståndsmottagarna övergivits.Detta har hänt i norra /irakiska . har FAO givitden kurdiska befolkningen omfattande livsmedelshjälp i form av exempelvisstora mängder mjöl och spannmål. Man har avstått från att stödja återupp-byggnaden av det kurdiska jordbruket, så att detta skall kunna förseden kurdiska befolkningen med livets förnödenheter. Man importeradebilliga livsmedel och försåg befolkningen med dessa, vilket ledde till attkurdiska jordbruksprodukter inte längre efterfrågades. Det kurdiska jord-bruket lades därmed till stora delar i träda.Den kurdiska regionala regeringen har påtalat allt detta och riktat kritikmot FAO när det gäller denna livsmedelshjälp. Åren har dock gått ochsituationen för det kurdiska jordbruket har blivit att det förslummats alltmer.Goda möjligheter att stärka det kurdiska jordbruket har försuttits. Sombiståndspolitik är FAO:s hantering av livsmedelshjälpen till ettutmärkt exempel på hur bistånd inte skall gå till. Biståndet har övergått tillatt bli en form av dumpning.Den bör i FN verka för att FAO:slivsmedelsbistånd omvandlas till ett effektivt bistånd somleder till att det kurdiska jordbruket återuppbyggs, blir starktoch konkurrenskraftigt.Detta vill vi ge den till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionens anförts om att den i FN verkar för etteffektivt bistånd till det kurdiska jordbruket.Stockholm den 4 oktober 1999Murad ()()
mot · GN02U209 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U209av , ()Funktionshindrade och det svenska biståndetNärmare 600 miljoner människor har ett funktionshinder.Flertalet av dem bor i de fattiga länderna och utgör till stordel de fattigaste av de fattiga i världen. Det är mot dennabakgrund viktigt att vi i det svenska biståndet söker ta varapå de möjligheter vi har att stödja och hjälpafunktionshindrade människor. Det handlar om att bekämpadiskriminering och att hävda de mänskliga rättigheterna fören mycket utsatt grupp.Sverige har i många internationella sammanhang verkat för funktionshind-rade människors rättigheter. var till exempel bland de pådrivandeländerna i samband med att FN:s kommission för mänskliga rättigheter förraåret antog resolutionen om Human Rights and Persons with Disabilities.Även i det nordiska samarbetet har spelat en viktig roll i ansträng-ningarna att integrera funktionshindrade människors behov i såväl detmultilaterala som bilaterala biståndet.Enligt vår mening är det viktigt att nu fortsätta detta positiva arbete med attutarbeta mera konkreta planer för hur funktionshindrade människors rättig-heter skall integreras i det svenska utvecklingssamarbetet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att arbeta fram mera konkreta riktlinjer för hur funktions-hindrade människors rättigheter skall integreras i det svenska bistån-det.Stockholm den 4 oktober 1999Sonia ()()
mot · GN02U212 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U212av , ()Internationellt biståndDet internationella utvecklingssamarbetet hör till vårt landsviktigaste och mest konkreta utrikespolitiska verksamheter.Nya angelägna projekt måste kunna startas och samtidigtmåste andra projekt eller landsamarbeten kunna minska iomfattning eller helt avvecklas. Inslaget av villkor bör öka idet biståndet. Det gäller särskilt avseende demokrati, respektför mänskliga rättigheter, korruptionsbekämpning ochsträvan efter rättvis fördelning i mottagarlandet.Centerpartiet anser att folkrörelsernas och de enskilda organisationernasbiståndsverksamhet är en väsentlig del i det svenska utvecklingssamarbetetoch vi avser därför att prioritera denna verksamhet. Vi avser vidare attsärskilt satsa på med betoning på jordbruket och en uthålligutveckling på landsbygden. En annan viktig prioritering är ekonomiskareformer (substansiella avskrivningar av skuldbördan) för de fattigaste ochmest skuldtyngda länderna. föreslår för , 195 miljonerkronor utöver regeringens förslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt med följande ändring i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 7Internationellt bistånd enligt följande uppställning:Tabell 1: (Anslag (tkr) )den 3 oktober 1999Marianne ()()()()()()()
mot · GN02U213 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U213av , ()Skärpt konroll över hur biståndet användsSverige satsar betydande belopp i form av stöd ochhjälp till andra länder genom olika former av bistånd.I historiskt perspektiv har det ofta ifrågasatts vad resultatet av dessainsatser har inneburit. I den ena rapporten efter den andra har redovisats storamisslyckanden och rent svindleri i samband med hur svenskt bistånd haranvänts och andra är sådana exempel.Jag anser att ska stödja och hjälpa behövande länder via olikaformer av bistånd. För att detta ska vara möjligt och även i fortsättningen haett brett folkligt stöd krävs resultat av de satsningar som görs och löpandekontroll av hur pengarna används. ser vi visserligen försök att redovisamen det sker oftast i efterhand via olika rapporter från bl. a. Sida.Misslyckade satsningar undergräver inte bara förtroendet för svenskaorgan som svarar för genomförandet, de undergräver även förtroendet förhela den svenska biståndspolitiken.Den allmänna rättskänslan får sig också sina törnar när svenska bistånds-pengar inte används såsom det var avsett eller inte ger de resultat som tänktvar.Med anledning av vad som ovan redovisas ska ett fristående revisions-organ bildas med uppgift att löpande utvärdera de biståndssatsningar somgörs. Resultaten ska redovisas riksdag och regering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpt kontroll över hur bistånd används.Stockholm den 3 oktober 1999Tomas ()
mot · GN02U214 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U214av , ()Barn och biståndDet finns endast två stater i världen som inte har ratificeratFN-konventionen om barnets rättigheter. Barnkonventionenomfattar därmed de flesta av världens barn. Trots dettautsätts barn för grymheter och orättvis behandling i mångaländer. Andelen barn i hela världen var 30 %.Andelen barn (under ) är i utveckladeländer och i utvecklingsländer. Enligt () finns det ca 250miljoner heltidsarbetande barn mellan ivärlden idag.Artikel 4 i slår fast: "I fråga om ekonomiska, socialaoch kulturella rättigheter skall konventionsstaterna vidta sådana åtgärder medutnyttjande till det yttersta av sina tillgängliga resurser, och där så behövs,inom ramen för ett internationellt samarbete. "Denna text innebär en internationell dimension där bistånd och inter-nationellt samarbete spelar en stor roll för att främja genomförandet av rättig-heterna.Det är självklart att välmående och välutbildade barn är den bästa garantinför en värld i säkerhet och trygghet. Tyvärr betraktas en stor del av världensbarn mycket illa. har ett ansvar inför att användasitt bistånd i barnens tjänst och för att vända denna utveckling.Endast en liten del av det svenska biståndet går direkt till världensbarn. Detta måste ändras. Det behövs en målmedveten biståndsprioriteringtill förmån för barnen. I allmänhet går biståndet till mycket små barn ochungdomar, och på grund av kulturella faktorer är det ofta pojkar som gynnasmest. Även andra svagare grupper, dvs etniska minoriteter, handikappade,hemlösa och föräldralösa, bör uppmärksammas.Fortsättningsvis borde det vara tydligare och mer kontrollerbart ochmöjlighet att följa upp det bistånd som kommit barnen till del.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning av verkningsgraden av bistånds-insatserna avseende barn.Stockholm den 4 oktober 1999Monica ()()()()()
mot · GN02U303 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U303av , ()Regionernas och kommunernas internationella arbeteDet internationella beroendet och ökade internationella engage-mang har inneburit att de internationella kontakterna är enangelägenhet för alla delar av det svenska samhället.Kontakter mellan organisationer, kommuner och regioner i ochmotparter i andra länder är värdefulla inslag i arbetet för stabila godarelationer mellan nationer och folk. Insatser från NGO:er och kommunerföregås ofta av kontakter med Sida, som ofta är delfinansiär. Den projekt-granskning som sker innebär också en koordination av insatserna mot denationella utrikespolitiska mål och beslut som gäller.För samordning av kontakter med finns en funktion på UD.När det gäller länsstyrelsernas övriga internationella arbete liggerplanering kontakter program och politiskt innehåll i deras egna händer. Detär ett tidsödande arbete ibland med inslag av utrikespolitiska avvägningarsom kräver samordning med UD.Som exempel kan nämnas att arbetsfältet för numera ocksåomfattar återkommande utbyte med regioner i bl a , , ,. Andra län som , , m fl har liknandeutbyte. Dessa kontakter berikar inte bara regionerna, de utgör också värde-fullt understöd för och arbete. är det lätt attföreställa sig att situationer kan uppkomma när det kan vara svårt medgränsdragningen till utrikespolitikens mera känsliga frågor som män-niskorättsfrågor, demokratiutveckling m m.Oavsett på vilken nivå kontakter sker är det viktigt att de som deltar kännertill och agerar i enlighet med nationell utrikespolitisk policy. Det bör därförvara ett ömsesidigt intresse att inom UD upprätta en funktion till stöd för ochsamordning av regionernas internationella arbete. Genom en sådan funktionskulle också värdet av de regionala insatserna bli så mycket större. Rege-ringen får en god överblick över det omfattande arbete som sammantagetgörs, som svensk utrikespolitik blir tydligare och kraftfullare i allaled.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en samordnare för regionernas inter-nationella arbete i Utrikesdepartementet.Stockholm den 4 oktober 1999Conny ()
mot · GN02U304 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U304av , ()Ambassadernas representationAtt behöver representation i andra länder råder det inga tvivelom. Det som tål att diskuteras är omfånget och på vilken nivårepresentationen skall ligga. Många människor, både i ochframför allt i andra delar av världen, lever under premisser som inte äracceptabla. De saknar bostäder, arbete, lider av svåra sjukdomar, svältoch förtryck. Många är de som hemsöks av krigets fasor. Klassklyftornaär ofta djupa.Sverige är i relation till andra länder ett rikt land. Rikedomar kan dockanvändas på många sätt. Som företrädare för ett av världens rikaste länderkan vi välja vilket förhållningssätt vi skall inta till omgivningen i det landdärvi befinner oss.Vid representation bjuder ambassader i olika sammanhang storslaget. Detkan ifrågasättas om detta är nödvändigt. Stora summor går till att bjudaregeringsrepresentanter, riksdagsledamöter, direktörer och andra högtavlönade människor på dyra och påkostade bjudningar. Residensen för vårasvenska ambassadörer är på många håll storslagna. Vid jämförelse med hurvärldens medelbefolkning bor är det svårt att försvara varför våraambassadörer behöver bo så mycket bättre än flertalet.Om vi intar ett annat förhållningssätt och visar solidaritet med världensfattiga, så är det önskvärt att svensk representation i utlandet så långt somdetär möjligt skall försöka spegla rättvise- och solidaritetsaspekter.I tredje världen är det de fattiga människornas behov av en hyggligförsörjning som måste tillgodoses framför de etablerades och välbärgadesbehov av goda affärsförbindelser. Därför är det för oss självklart atthjälpinsatser läggs på människor som saknar resurser, kraft eller röst attagera själva.Kontrasterna blir än mer märkbara när vi i riksdag debatterar ochdiskuterar arbetslöshet, brister inom sjukvården, omsorgen, bostadslöshet,konsekvenser för missbrukare och deras anhöriga etc. Vi föreslår därför attde svenska ambassadernas representations- och boendekostnader utreds.Detta vill vi ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda möjligheterna att skära ned de svenskaambassadernas representations- och boendekostnader.Stockholm den 4 oktober 1999Yvonne ()()
mot · GN02U305 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U305av , ()och internationell samverkanAnslagsberäkningRegeringen lägger tillbaka 50 miljoner av föregående års besparing.Centerpartiet anser att det inte finns anledning att lägga tillbaka den.Centerpartiet föreslår för utgiftsområdet en allmän besparing uppgåendetill . Denna bör kunna tas ut genom effektiviseringar i förvaltningenav anslagen B 4 t.o.m. E 2. Det bör ankomma på regeringen att anvisa enfördelning av besparingen på de enskilda budgetposternaHemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 5Utrikesförvaltning och internationell samverkan enligt följande upp-ställning:Tabell 1: (Anslag (tkr) Anslagsposter Budget Vår diff )den 3 oktober 1999Marianne ()()()()()()()
mot · GN02U403 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U403av Leivik, ()Fortsatt svenskt militärt engagemang i Bosnien-HercegovinaKriget i Bosnien kostade mer än 200.000 människor livet och drev 2,5miljoner på flykten. har genom närvaron avmilitära förband på ett föredömligt sätt verkat för fredsprocessen ochbidragit till stabilisation och en försiktigt positiv civil uppbyggnad avsamhället.Fortfarande märks spänningarna mellan de forna motståndarna. I vissaområden är motsättningarna så stora att återflyttning av fördrivna undermånga, är otänkbart.Genom det s.k. MSP (Military Stabilisation Programme) har federations-armén, som under kriget var militärt underlägsen, utrustats och tränats ochanses nu ha en kapacitet som överstiger den bosnienserbiska sidan. Imängder av förråd, kända och okända, finns massvis med vapen ochammunition. Även om båda sidors (egentligen tre grupperingar - serber,kroater och muslimer) uniformerade soldater är relativt få,finns en stor mobiliseringsbar potential.Alla, från mannen och kvinnan på gatan till parlamentariker och SFOR-ledningen, ser med förundran på neddragningen och avvecklingen av militäraförband i . Samma personer som ledde de olika sidornai kriget sitter nu som "valda" representanter i kommuner och parlament.Motsättningarna är desamma. Ingen litar på den andre. efter sexår bor människor under lägerliknande miserabla förhållanden i sitt eget landutan möjlighet att flytta hem då deras bostäder ockuperas av annan etniskgrupp. Många militärer har bytt uniform och tjänstgör som underbetaldakorrumperade poliser. sprängs hus sönder och samman föroönskade hemvändare. Åkrar är oanvändbara på grund av ej röjdamineringar.På ytan verkar lugnt. Men situationen kan liknas viden livsfarlig bakteriehärd som endast hålls i schack av kraftig medicinering.Medicinen består i den militära närvaron av bl.a. den svenska bataljonen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag på hur fortsatt svenskmilitär närvaro i kan möjliggöras i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag på hur de civila ochmilitära insatserna kan samordnas i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 27 september 1999Björn Leivik (m)
mot · GN02U404 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U404av Jóhannesson, ()Förbud mot splitterbomberHuman Rights Watch uppgav att Nato använde splitterbomberunder . Dessa bomber avger 150-200 småbomber, somsprids över ett stort område när de detonerar. Som blindgångare har desamma effekt som antipersonella minor. Antalet blindgångare efter ettkrig är högt. Uppgifter från visar att 1,5 miljonerblindgångare låg kvar efter kriget. efter krigetvar det uppskattningsvis 1 600 personer (av dem var )som föll offer för dessa blindgångare.Den 21 september föll tre små barn offer för blindgångare i Kosovo. Trots att blindgångare utgör samma fara efter ett krig somantipersonella minor inkluderas de inte i . Det är inteförbjudet i internationell rätt att använda splitterbomber. Därför bör Sverigefölja upp med att föreslå att splitterbomber inkluderas idenna konvention. bör ge regeringen i uppdrag att verkainternationellt för att splitterbomber förbjuds.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen arbetar för att splitterbomberförbjuds internationellt enligt vad i motionen anförts.Stockholm den 29 september 1999Berit Jóhannesson (v)()()()()()()
mot · GN02U406 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U406av Jóhannesson, ()Förbud mot utarmat uran i projektilerUtarmat uran används i pansarbrytande ammunition eftersom ämnet harovanligt hög densitet och hållfasthet. Det tränger alltså lätt igenompansarvagnar. Vid penetrationen pulvriseras uranet och exploderar närdet blandas med luften. Stoftet, som är radioaktivt, sprids i naturen. Destoftmoln som bildas kan ge upphov till en mängd skador på människorvid inandning av stoftet. Även miljön i stort påverkas negativt.Det har förekommit flera uppgifter i både svensk och framför alltamerikansk press att använde projektiler med utarmat uran underbombningarna mot . tog vi upp detta i frågor tillförsvars- och utrikesministern. Flera källor, däribland , hävdar att700-800 ton utarmat uran användes under . siffror är ca300 ton.Det förekommer uppgifter som ger vid handen att ett oroväckande antalfall av barn med cancer konstaterats i områden som varit utsatta förbombningar i . Utarmat uran används också i vissa stridsvagnar. Närdessa träffas sprids stoftet bland soldaterna i stridsvagnen. Orsaken till använder detta utarmade uran är att det med tanke på sin densitet ärbilligt. Därför anser att regeringen i FN skall verka för attutarmat uran i projektiler och stridsvagnar förbjuds.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i FN föreslå att utarmat uran förbjuds iprojektiler och stridsvagnar enligt vad som anförts i motionen.Stockholm den 29 september 1999Berit Jóhannesson (v)()()()()()()
mot · GN02U411 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U411av , ()Handlingsprogram för freds- och icke-våldskulturVi avslutar nu det mest krigiska och våldsdrabbade århundradet ihistorien. vet vi att mänskligheten aldrig förr haft sådanaförutsättningar och möjligheter som att förebygga att konflikter bryterut i väpnat våld. Därför har utarbetat Att förebyggakonflikter - ett svenskt handlingsprogram, Ds 1999:24, med förslag tillinstitutioner, mekanismer och strukturer inom ramen för det nya globala,mer vittomfattande säkerhetsbegreppet.Men för att de nya strukturerna skall komma till stånd behöver de bärasupp av en kultur med attityder och värderingar som exempelvis innefattarinsikten att konflikter på alla nivåer - lokalt och internationellt - kan ochskall bearbetas utan våld och vapenmakt. Insatser för en "kultur förförebyggande" (Ds 1999:24) i andra länder blir trovärdiga då de motsvarasav liknande ansvarstagande och verksamhet i det egna landet.FN:s generaldirektör har därför deklarerat till "Det internationellaåret för en fredskultur" och 2001-2010 till "Årtiondet för en freds- och icke-våldskultur för världens barn". I deklarationen understryks mycket tydligt -kanske i FN:s historia - att i det här arbetet harfolkrörelser,frivilligorganisationer inklusive kyrkor och samfund en oerhört viktig roll.I deklarationen uppmanas FN:s medlemsländer att "vidtaga de åtgärdersom är nödvändiga för att försäkra sig om att fredens och icke-våldetspraktik lärs ut på alla nivåer i respektive samhällen, inklusive det allmännautbildningsväsendet." Den utbildning man eftersträvar i deklarationen"innehåller väderingar, attityder och förhållningssätt som grundas på frihet,rättvisa, demokrati, alla mänskliga rättigheter, tolerans, solidaritet". Det ärenfråga om en utbildning som "avvisar våld och lyckas att förebygga konfliktergenom att bearbeta dess orsaker och att lösa problem genom dialog ochförhandling".På det sociala toppmötet i gjorde världens statscheferinklusive en rad viktiga åtaganden, varav flera gällerkonflikthantering och fred. Ett av dessa åtaganden gäller att utveckla bredautbildningsprogram i fredlig konflikthantering.I Agenda för fred och rättvisa från den stora världskonferensen i medöver 9 000 deltagare () är ett av fyra huvudteman Root Causes ofWar - a Culture of Peace. Ett liknande tänkande pågår inom en radinternationella organisationer, t.ex. har Kyrkornas Världsråd beslutat om attprioritera "Ett ekumeniskt årtionde" för att övervinna våldet 2000-2010.Även flera svenska organisationer planerar en gemensam kraftsamling införårtiondet. För detta behövs ekonomiskt stöd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av insatser för freds- och icke vålds-kultur,2. att beslutar att ett svenskt handlingsprogram för enfreds- och icke-våldskultur utarbetas.Stockholm den 29 september 1999Mariann ()()
mot · GN02U415 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U415av Wegestål, ()Antipersonella bomberI St Petersburgsdeklarationen från den 10juli 1999 antogs ett förslag från den svenska delegationen där manuppmanar regeringarna att intensifiera ansträngningarna för attkomplettera om ett totalt förbud motantipersonella landminor till att omfatta också ett fördömande av andratyper av urskillningslösa, försåtliga, antipersonella vapen, som tillexempel sprängladdningar som sprids ut över ytan från en bombkapselsom öppnar sig.De som inte exploderar vid nedslaget ligger kvar i terrängen och detonerarnär någon trampar på dem eller på annat sätt rör vid dem. De utgör liksomlandminor ett varaktigt problem speciellt på landsbygden, där de är svåra attupptäcka. Att de ofta är olikfärgade och ser ut som leksaker och läskburkar,gör att de utgör ett särskilt hot mot barn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om resolution ienlighet med den svenska delegationens förslag.Stockholm den 4 oktober 1999Karin Wegestål (s)()