mot · GN02Fi210 · 1999-10-05 00:00:00 — Dennastyrande fördelningspolitik går på tvärs mot denkristdemokratiska subsidiaritetsprincipen som innebär attstaten ska stödja och inte styra familjernas val i detta fall.Kristdemokraterna vill se en reformerad familjepolitik medökad valfrihet och ett mer rättvist fördelat offentligt stöd tillbarnfamiljerna.Inom familjepolitiken föreslår regeringen att barnbidragen ska höjas. Etthöjt barnbidrag leder dock inte till någon förbättring för den som uppbärsocialbidrag, eftersom detta reduceras med samma belopp som barnbidragethöjs. Det räcker sannolikt inte heller för de barnfamiljer som har det sämstställt ekonomiskt. vill för i stället prioritera enförbättring av bostadsbidraget. På så sätt kommer samhällets stöd dem till delsom behöver det bäst.En del av de besparingsåtgärder som regeringen vidtagit under sanerings-åren är och har varit förödande för enskilda människor och ett uttryck förregeringens betydande okänslighet för människors faktiska situation. Somexempel på sådana åtgärder kan nämnas besparingarna på änkepensionerna,bostadsbidragen och övriga försämringar för ålderspensionärer. Regeringenhar också genom de utomordentligt omfattande skattehöjningar som skettpressat många hushålls ekonomier över den gräns där de själva klarar av attförsörja sig utan socialbidrag. föreslår i denna motion enaktiv skattepolitik som inriktas på sänkta skatter för låg- och medel-inkomsttagare. Medan den av regeringen föreslagna skattereduktionen riktarsig enbart till dem som har inkomst av tjänst, vill att alla,även pensionärerna, ska få en standardförbättring genom det grundavdragsom föreslås.Regeringens tal om att värna svaga grupper har inte heller omsatts ipraktisk handling när det gäller biståndet till världens fattigaste. Kristde-mokraterna anser att biståndet bör höjas för att återgå till enprocentsnivån avBNI.Kristdemokraterna vill också förbättra för de sämst ställda pensionärerna,som ofta är kvinnor, genom att höja pensionstillskottet. Likaså börgrundnivån i föräldraförsäkringen höjas från dagens låga nivå, perdag, till . Talet om att värna svaga grupper måste också återspeg-las i praktiken. Det är först då det verkligen går att tala om fördelnings-politik. I budgetalternativ föreslås, förutom de fördel-ningspolitiskt viktiga förändringar som nämnts ovan, ytterligare ett antalåtgärder som riktas in på att förbättra för dem som har det sämst.Prioriterade områdenI följande avsnitt presenteras sex områden som är särskiltprioriterade för i den ekonomiskapolitiken. Det gäller politiken för att skapa långsiktigt godatillväxtförutsättningar genom ett bättre företagarklimat,skattepolitiken för låg- och medelinkomsttagare, valfrihetenför barnfamiljer, pensionärernas ekonomiska situation,vården, omsorgen och skolan samt vikten av ett återupprättaträttssamhälle. På dessa områden är den socialdemokratiskaregeringens politik utpräglat bristfällig eller direkt felaktig.Tillväxtpolitik för nya jobbGrundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att gestabila och goda villkor för fler och växande företag ochdärigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten ochtrygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanseradfinanspolitik i kombination med strukturella åtgärder somförbättrar ekonomins funktionssätt och avlägsnar deseglivade bromsmekanismer som i mer än 25 årunderminerat den svenska ekonomins utvecklingskraft ochbäddat för dagens massarbetslöshet och brister i välfärden.Penningpolitiken skall skötas av medinflationsmålet på 2 procents årlig KPI-förändring somriktmärke. Finans- och strukturpolitiken åvilar attbesluta om. De flesta av de finanspolitiska åtgärder somföreslås i denna motion har även fundamentala strukturellaeffekter för att förbättra den svenska ekonominsfunktionssätt:- Skatten i vanliga inkomstlägen sänks kraftigt genomhöjningar av grundavdraget i den kommunala beskattningen. Detta bidrari första hand till att fler kan klara sig på sin egen lön, men det medförockså den strukturellt viktiga effekten att kommande lönebildningunderlättas. Se vidare avsnitt 5.2.- Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter att växa genom en femtio-procentig skattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster i detegna hemmet. Förslaget kan beskrivas som att det av Socialdemokraternanyligen avvecklade ROT-systemet i stället permanentas och utvidgasrejält, så att det vita priset halveras direkt vid köpet. Tjänster för upp till50 kan köpas med en femtioprocentig skattereduktion,som då alltså uppgår till maximalt per hushåll och år.- Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor upptill . För egenföretagare utökas dennedsättningsberättigade lönesumman till . Förslagetgäller alla företag (arbetsgivare), men gynnar främst småföretagen. som tvekar om de ska våga nyanställa får med dettaförslag klart förbättrade möjligheter att våga satsa på utveckling ochnyanställningar.- En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisa konkurrens-villkor för jordbruksnäringen. Utgångspunkten för de förändringar somföreslås är den statliga utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Hela jordbrukets s.k. skatteryggsäck lyfts av genom deförslag som presenterar.- Konkurrensvillkoren för åkeri- och transportsektorn föreslås också för-bättras genom gynnsammare skatteregler.- Förmögenhetsskatten avvecklas i två steg. minskar den med enprocentenhet och avvecklas den helt (se nedan),- Regeringens nya värnskatt avskaffas.- införs en statlig skattereduktion för inkomst av lönearbetepå av den taxerade inkomsten. Detta reducerar marginal-skatterna för alla, och stärker arbetslinjen. Skattereduktionenska beräknas utifrån de kommunalt taxerade inkomsterna.- Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande av-skaffas.- Avdragsrätten på pensionssparande höjs till ett helt basbelopp per år.- Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias under tvåår och beskattas därefter som inkomst av kapital.- Den särskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas, vilketkommer att förbättra möjligheterna till en sund lönebildning.- En avdragsrätt för insättningar på individuella utbildningskonton föreslåsinföras år 2000.Till de strukturella åtgärder som kraftigt kommer attförbättra lönebildningen hör förslaget om en allmän ochobligatorisk a-kassa med en 33-procentig egenfinansieringsom kommer att skapa raka rör mellan en bra lönebildning,låg arbetslöshet och låga avgifter för den enskilde och viceversa.FörmögenhetsskattenFörmögenhetsskatt betalas på fysiska personersnettoförmögenhet (tillgångar minus skulder). Nivån är 1,5procent på belopp som överstiger 900 000 kronor.De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehållaförmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökandeinternationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppetbibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Förmögen-hetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras av fördelningspolitiska skälfår helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjorts bl a genom attregeringen befriat huvudägarna i aktiebolag från förmögenhetsskatt medant ex låginkomsttagare som råkar ha sitt egnahem beläget i ett attraktivtområde till följd av de kraftigt höjda taxeringsvärdena tvingas betala för-mögenhetsskatt. är 17 av 18 aktiemiljardärer befriade från för-mögenhetsskatten på sitt aktieinnehav. Motivet för detta är att de annarssannolikt skulle välja att lämna med sina pengar. De som inte har destora resurserna får stanna kvar och finna sig i att betala skatten.Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andraavseenden. För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhetsom överstiger ska förmögenhetsskatt betalas. Om ettsammanboende par har motsvarande förmögenhet ska de däremot inte sam-beskattas. Detta innebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomisktstraffbeskattas i förhållande till ett samboförhållande.Inkomstbeskattningen och kapitalinkomstbeskattningen innebär att enfaktisk inkomst beskattas. Förmögenhetsbeskattningen däremot bygger oftapå fiktiva värden. Detta kan ge fördelningspolitiskt orimliga effekter. T.ex.tvingas många småhusägare att utöver den höga fastighetsskatten betalaförmögenhetsskatt. Detta trots att förmögenheten som är bunden i fastigheteninte går att omsätta till inkomster med mindre än att bostaden säljs.Vi har uppfattningen att förmögenhetsskatten kommer att avskaffas inomnågra få år. Detta oavsett vilken kulör sittande regering har. har denhögsta förmögenhetsskatten av . Alltfler av våra grannländeravskaffar denna skatt. sällade sig och Danmarktill de länder som inte längre har en särskild skatt på förmögenheter.Kristdemokraterna noterar att regeringen i förra höstens budgetpropositionantydde att en förändring var på gång vad gäller förmögenhetsskatten.Regeringens bedömning var att "bör kapitalinkomst-skattesatsens nivå och förmögenhetsskatten övervägas". I föreliggandebudgetproposition sägs det emellertid ingenting i denna fråga.Kristdemokraterna har kommit fram till slutsatsen att förmögenhetsskattenska fasas ut ur det svenska skattesystemet. För att finansiera detta föreslås enhöjd bolagsskatt, dvs skatten på företagens vinster. Vi gör bedömningen attden nuvarande förmögenhetsskatten i kombination med nuvarande dubbel-beskattning är väsentligt mer skadlig för ekonomin och utvecklingskraften ivårt land än den höjning av bolagsskatten som vi föreslår. Höjningen innebäratt bolagsskatten, som jämte den i är lägsta, ökar från 28 av nettovinsten. På så sätt sker beskattningen på faktiska intäkter,inte på fiktiva värden som vid förmögenhetsbeskattningen.Det kan konstateras att det inom nästan samtliga riksdagspartier finns endiskussion om förmögenhetsskattens avskaffande. En majoritet av partiernavill avskaffa förmögenhetsskatten.Den samlade effekten av förslag beträffande företags-och ägarbeskattningen framgår av diagram 5.1. Diagrammet jämför dentotala beskattningen på aktieinvesteringar med regeringens politik och Krist-demokraternas , under antagandet att investerarens övriga nettoför-mögenhet överstiger . Vidare antas att av vinstenefter bolagsskatt delas ut. Trots förslag till något höjdbolagsskatt, leder den slopade dubbelbeskattningen och den sänktaförmögenhetsskatten till att den totala beskattningen av det riskvilligakapitalet minskas från till 48 procent.Kristdemokraternas politik för ett bättre företagarklimat sammanfattas itabell 5.1.2.TABELL 5.1.2 POLITIK FÖR ETT BÄTTREFÖRETAGARKLIMATKassamässiga effekter för staten, miljarder kronorTabell 4: (2000 2001 2002 )En skattepolitik där alla får behållamer av sin egen lönRegeringens politik för att sanera statsfinanserna har tillstora delar inneburit höjda skatter för låg- ochmedelinkomsttagare. Detta har i kombination med sänktabidrag gjort att många som redan tidigare levde påmarginalen tvingats söka socialbidrag.Socialbidragskostnaderna ökade under i stort sett hela denförra mandatperioden, liksom antalet socialbidragstagare.Denna utveckling har i sin tur belastat kommunerna eftersomdet är de som finansierar socialbidragen. Låginkomsttagaresom tvingas söka socialbidrag under vissa perioder av åretbetalar ofta ansenliga belopp i inkomstskatter.Denna negativa rundgång måste brytas.Kristdemokraterna ser det som en viktig uppgift att skapa en skattestruktursom gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroendeav bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Därför föreslås en radåtgärder som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin egen lönoch därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin egenekonomiska situation.- Det beloppsmässigt mest betydande förslaget är ett kraftigt höjtgrundavdrag i den kommunala beskattningen. Inkomstskatten sänks föralla med sammanlagt genom en höjning avgrundavdraget med . Effekten blir en skattesänkning med ca250 kr/månad, eller . Grundavdragshöjningenomfattar även skattepliktiga transfereringar och gäller för pensionärer ide fall där deras särskilda grundavdrag understiger det avKristdemokraterna föreslagna grundavdraget i den kommunala beskatt-ningen. kommer denna grundavdragshöjning attkosta ytterligare eftersom samtliga pensionärer dåkommer in i det vanliga skattesystemet, som en följd av pensions-reformen. Kommunerna kompenseras fullt ut för skattebortfallet ienlighet med finansieringsprincipen. Förslaget ger förutsättningar för enbättre fungerande lönebildning och innebär dessutom förbättringar försommar- eller extraarbetande ungdomar. Med vårt föreslagna grund-avdrag kan man tjäna innan man behöver betalakommunalskatt jämfört med i dag.- De skattemässiga fördelarna för hushållen att spara föreslås förbättrasdels genom en höjd avdragsrätt för pensionssparande, dels genom enavdragsrätt för sparande på individuella utbildningskonton.- Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks från 7 000till . Det innebär att resekostnader på ytterligare 1 000kronor blir avdragsgilla jämfört med idag.- En skatt som plågar många, inte minst de med låga inkomster, ärfastighetsskatten som på grund av sin utformning har orimliga effekter.Kristdemokraterna föreslår att fastighetsskatten på hyreshus från år 2000varaktigt ska sänkas till . Fastighetsskatten på egna hem sänkstill och till . Fastighetsskatten skaredan från år 2000 enbart beräknas på en tredjedel av markvärdetöverstigande . På så sätt försvinner de orimliga effektersom exempelvis drabbat dem som bor i skärgårdsområden.- avvisar regeringens nya värnskatt. Den är ett brottmot de principer som Socialdemokraterna själva var med om att läggafast i skattereformen 1990-1991 om att ingen ska betala mer än 50procent av en inkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löftenSocialdemokraterna ställde ut om att värnskatten under budgetsanerings-åren skulle vara tillfällig. Viktiga motiv för att inte ha extra hög statligskatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljandestudieskulder måste löna sig. Om svenska studenter utbildar sig i ,bör inte skattesystemet leda till att de sedan flyttar utomlands. Det är enframtidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönarsig.-TABELL 5.2 EN SKATTEPOLITIK DÄR ALLA FÅR BEHÅLLA MER AV SIN EGEN LÖNKassamässiga förändringar för staten, miljarder kronorTabell 5: (2000 2001 2002 )En reformerad familjepolitikFamiljefrågorna har haft en central ställning iKristdemokraternas politiska arbete ända sedan partietbildades. Det handlar både om synen på familjens ställningoch uppgifter i samhället, och om utformningen av detoffentliga familjestödet. arbete har varitinriktat på att hitta de modeller för valfrihet och mångfald,som vi tror skapar de bästa förutsättningarna för föräldrarnaoch barnen. Vi kommer även fortsättningsvis att lyfta framfamiljepolitiken som en huvudfråga på grund av denbetydelse den har för hela samhällsbyggandet och framförallt för barnen.Genom att styra alla resurser till ett fåtal barnomsorgsformer har staten ipraktiken tagit över beslut som familjerna själva borde fatta. Stora statligaoch kommunala resurser har ensidigt satsats på de familjer som velat ochkunnat få del av den offentliga barnomsorgen. De som på hel- eller deltid villsköta barnomsorgen på egen hand eller vill ha en annan lösning har därförofta mycket svårt att förverkliga sin önskan.Det familjepolitiska system som byggts upp har flera bristerfrån såväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitisktdärför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redanresursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisksituation föräldrarna har innan de får barn och omvänt högre för redanvälavlönade kvinnor och män. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endastbostadsbidraget kan sägas gynna resurssvaga hushåll på ett särskilt sätt.Bostadsbidraget har dock skurits ner och försämrats kraftigt under senare årav den socialdemokratiska regeringen.Från valfrihetssynpunkt är det en brist att det familjepolitiska stödet intemedger flera alternativa barnomsorgsformer. Socialdemokraterna vill medsitt förslag om maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen utöka dettafördelningspolitiska missförhållande ytterligare, eftersom en enhetligmaxtaxa kommer att gynna de mest välbeställda familjerna mest. Valfrihetenförbättras inte heller genom införande av maxtaxa. Det är fortfarande baraom familjen väljer den offentligt finansierade barnomsorgen som den får delav samhällets stöd. De som inte vill, eller kan, utnyttja denna får inte del avsamhällets stöd. Dessutom strider förslaget om en nationellt enhetligmaxtaxa mot principen om det kommunala självstyret. Kristdemokraternaavvisar därför regeringens planer på en maxtaxa inom den kommunalabarnomsorgen.Kristdemokraterna föreslår följande förändringar påfamiljeområdet:- Höjd garantinivå i föräldraförsäkringen från dagens per dag till120 kronor per dag. Kontaktdagarna återinförs i föräldraförsäkringen.- Ett återinfört och förbättrat vårdnadsbidrag på avprisbasbeloppet () och barn mellan in-förs från . Till följd av att vårdnadsbidraget gäller frånden dag barnet fyller slopas de i föräldra-försäkringen. påbörjas en utbyggnad av vårdnads-bidraget så att det beloppsmässigt blir högre, per månad.Från år 2002 avsätts medel för att ge föräldrarna till alla 3-6-åringar ettbelopp som kan användas fritt under sammanlagt under denfyraårsperiod som barnet är fyllda men inte 7 år.- En avdragsrätt på maximalt av prisbasbeloppet () införs från för styrkta barnomsorgs-kostnader för alla barn mellan 1 och 3 år.- Regeringens planerade barnbidragshöjning senareläggs för att istället möjliggöra omedelbara förbättringar för de barnfamiljer som hardet sämst ställt ekonomiskt. Detta uppnås genom förbättringar ibostadsbidraget. Det särskilda bidraget i bostadsbidraget (den del somenbart beror på antalet barn) höjs med och barn.De individuella inkomstgränserna i bostadsbidraget för makar/sam-boende avskaffas och den gemensamma inkomstgränsen sätts till 117 000kronor. Ytnormen för den bostadsbidragsgrundande ytan utökas med 10kvadratmeter i respektive kategori. förs medel motsvarande50 kronor per barn över från det generella barnbidraget till förbätt-ringarna i bostadsbidraget. Det innebär att det generella barnbidraget höjsfrån till , och till år 2002.- anser att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI)ska beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomster. Dettapåverkar även föräldraförsäkringen.Barnfamiljerna kommer dessutom att gynnas av dengenerella skattesänkning som föreslås för inkomsttagaregenom en höjning av grundavdraget.TABELL 5.3 POLITIK FÖRBARNFAMILJERFörändringar i förhållande till regeringens förslagTabell 6: (Miljoner kronor 2000 20012002 )Bättre pensionerRegeringens okänsliga budgetsanering har drabbat mångapensionärer hårt genom nedskärningarna och bristerna inomäldrevården samt de växande vårdköerna.Kristdemokraternas budgetalternativ, som bl a innehållernedanstående reformer, innebär därför en satsning på rättvisaoch bättre ekonomisk situation för pensionärer:- Pensionstillskottet höjs med /månad från . Dettaförslag gynnar alla dem som har låg eller ingen ATP. träder detnya pensionssystemet i kraft vad gäller den nya garantipensionen, somefter skatt kommer att bli ca högre än dagensfolkpension och pensionstillskott. Pensionstillskottet försvinner då heltoch hållet. kommer i stället det höjda grundavdragsom föreslås i denna motion, till följd av pensionsreformen, att omfattahela pensionärskollektivet, vilket gör att även de pensionärer som harlägst pension kommer att få sänkt skatt med ca per månad.Jämfört med dagens situation kommer alltså de sämst ställda pensio-närerna att få ca mer med Kristdemokra-ternas politik.- Hela inkomstprövningen av änkepensionen slopas.- Bostadstillägget för pensionärer föreslås höjas . Inkomst-prövningen av bostadstillägget skall inte innehålla fritidsfastighet.- Omställningspensionen för efterlevande återställs från 6 till 12 månader.- Grundavdragshöjningen som föreslår omfattar allaskattepliktiga transfereringar och gäller även för pensio-närer i de fall där deras särskilda grundavdrag (SGA) understiger det avKristdemokraterna föreslagna grundavdraget i den kommunala beskatt-ningen. Ungefär 1,3 miljoner pensionärer kommer därmed att få sänktskatt till följd av denna förändring . kommer,som nämnts ovan, hela pensionärskollektivet att beskattas i det vanligaskattesystemet (med undantag för den allmänna pensionsavgiften sompensionärer inte betalar), vilket leder till sänkt skatt med ca 250 kronorper månad, eller per år.TABELL 5.4 POLITIK FÖR PENSIONÄRERFörändringar i förhållande till regeringens förslagTabell 7: (Miljoner kronor 2000 2001 2002 )Anm.: Många pensionärer kommer att få sänkt skatt genom det höjdagrundavdrag som föreslås i denna motion. Det belopp som angivits för (1miljard)är en ungefärlig uppskattning av den del av skattesänkningen som kommerpensionärernatill del detta år.Vården, omsorgen och skolanKristdemokraternas budgetalternativ innebär att kommuneroch landsting kommer att få iytterligare resurser jämfört medregeringens förslag. Vidare vill vi förbättra tandvårdsförsäk-ringen. samlade politik och bedömningvad gäller kommunsektorn presenteras mer utförligt nedanunder avsnitt 6 Kommunsektorn.TABELL 5.5 SATSNINGAR FÖR EN BÄTTRE VÅRD, OMSORG OCH SKOLAFörändringar i förhållande till regeringens förslagTabell 8: (Miljoner kronor 2000 20012002 )Ett återupprättat rättsväsendeKristdemokraterna har motsatt sig de nedskärningar somskett inom rättsväsendet . Kristdemokraternavill tillföra rättsväsendet ytterligare denkommande treårsperioden.- Polisväsendet bör stärkas och närpoliskontoren och deras verksamhet ut-vecklas för att bekämpningen av vardagsbrottsligheten ska lyckas.- Åklagarväsendet stärks. En beredskap måste finnas för ett ökat antalärenden till följd av en förbättrad personalsituation inom polisen. Pengar-na ska även användas till fortbildning och kompetensutveckling.- Domstolsväsendet bör tilldelas ytterligare medel. Dessa pengar skasärskilt gå till hovrätterna samt läns- och kammarrätterna där en andelmål får vänta på domstolens avgörande trots att skriftväxling och övrigaberedningsåtgärder är avslutade.- En fungerande kriminalvård kräver utökade resurser. Frigivningssitua-tionen är oacceptabel. Målsättningen ska vara meningsfulla insatserför att möjliggöra ett liv utan brottslighet. Detta arbete måste börja redanunder anstaltstiden och fortsätta efter frigivningen.- Det brottsförebyggande arbetet intensifieras genom ett utökat samarbetemellan Brottsförebyggande Rådet (BRÅ) och kommunerna.- Till detta kommer förbättrade möjligheter för skattemyndigheterna tilluppföljning och bekämpning av skattefusk samt satsningar på tullen ochkustbevakningen.-TABELL 5.6 ALTERNATIV FÖRRÄTTSVÄSENDET FÖRÄNDRINGAR I FÖRHÅLLANDE TILLREGERINGENS FÖRSLAGTabell 9: (2000 2001 2002 )Inriktning på kommandeöverföringsbelopp till hushållenDe prioriterade områden som beskrivs ovan är finansieradegenom den alternativa budgetpolitik som Kristdemokraternapresenterar som motförslag till regeringensbudgetproposition. I regeringens budgetalternativ redovisasett kvarstående utrymme på ca år 2002för överföring till hushållen efter det att det målsattasparandet för offentlig sektor uppnåtts (se vidare avsnitt 7).Kristdemokraterna anser, till skillnad från regeringen, att deti dagsläget inte är rimligt att inteckna hela detta överskott förkommande reformer. Särskilt inte som detta innebär attstatens finansiella sparande då blir negativt; minus 8,1miljarder kronor. Därför intecknas endast drygt 11 miljarderkronor av de dryga 20 för skattesänkningar. Det finansiellasparandet i staten blir därmed med Kristdemokraternaspolitik ca 0,9 miljarder kronor.I det fall statsfinanserna framöver skulle utvecklas bättre än vad somframgår av budgetpropositionen vill i princip gå vidaremed att stärka och förbättra de prioriterade områden som redovisats ovan.