mot · GN02Ub14 · 1999-12-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub14av , ()med anledning av prop. 1999/2000:28 Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolanCenterpartiet välkomnar regeringens proposition om studentinflytandeoch kvalitetsutveckling i högskolan. Dagens situation för att garanteraoch utveckla kvaliteten i högskolan är, precis som regeringen beskriver,helt otillräcklig. har efterlyst en strategi för hur kvaliteten ihögskolan ska kunna säkras inte minst med tanke på den stora utbyggnadsom skett av den högre utbildningen. Det viktigaste just nu är att matchautbyggnaden av utbildningsplatser med att säkra kvaliteten, att gehögskolorna ett andrum för att besätta lärartjänster och att höjaforskningsandelen.Vad gäller frågan om studenternas inflytande inom högskolan finns det endel att göra för att öka studentinflytandet. I rapporten (Ds 1998:51) skriver man: "Studenterna känner att de inte tas påallvar, att de inte respekteras och många studenter framför att de känner enfrustration över att deras åsikter, synpunkter och förslag inte efterfrågasellernär de ändå framförs inte bemöts med intresse och respekt...Vi anser attstudenterna har fog för sitt missnöje. Den enskilde studenten har småmöjligheter att påverka. Det beror främst på att studenten har en så svagställning inom den svenska högskolan. "anser att ett ökat studentinflytande både är en nödvändighetoch en självklarhet. Det är självklart att studenternas åsikter skallefterfrågas.Studenternas synpunkter måste också resultera i konkreta förändringar. Omstudenternas synpunkter inte tas tillvara riskerar inflytandet bara att bli ettskeninflytande.När regeringen nu presenterar en proposition om studentinflytande ochkvalitetsutveckling i högskolan är det en stor brist att regeringen helt bortserfrån hur olika studiesociala frågor påverkar utbildningskvaliteten. Vi åter-kommer angående detta senare i motionen.1 Ämnes- och programutvärderingCenterpartiet anser att det är bra att ambitionsnivån på ämnes- ochprogramutvärderingar höjs. Som regeringen påpekar är det viktigt attstudenterna, oberoende av var i landet de studerar, ska kunna garanterasen likvärdig utbildning av god kvalitet.I propositionen föreslår regeringen att högskolor vars utbildningar upp-visar bristfällig kvalitet i dessa utvärderingar riskerar att förlora sitttillståndatt utfärda examina i sådana utbildningar. anser att det börfinnas tydliga varningssystem samt att studenternas rättssäkerhet bör beaktasvid eventuella examensindragningar. Detta bör ges regeringen till känna.Regeringen skriver i propositionen att den ökade verksamheten medutvärdering medför ökade kostnader för och att regeringenavser att återkomma i denna fråga i det kommande budgetarbetet. Center-partiet vill understryka vikten av att detta arbete verkligen leder till tydligaresultat. Vi vill redan nu påpeka att de ökade resurser som ska tillförasHögskoleverket inte får tas från den redan hårt ansträngda grundutbildningeneller forskningen. Detta bör ges regeringen till känna.2 Lärosätenas interna kvalitetssäkring är grund-läggande för kvaliteten2.1 Pedagogiskt utvecklingsarbeteNär allt fler studenter med olika bakgrund söker sig till högskolan ökarockså kraven på högskolan att anpassa undervisningen så att allastudenter kan tillgodogöra sig den. Högskolan är den endainstitution i utbildningssystemet där lärarna inte omfattas av formellakrav på pedagogisk, metodisk eller didaktisk kompetens. Följden är attalltför mycket av högskoleutbildningen fortfarande bedrivs på sammasätt som sedan.Regeringen konstaterade redan i proposition 1996/97:141 Högskolansledning, lärare och organisation att högskolan ställs inför allt större peda-gogiska utmaningar i takt med att antalet studenter ökar, vilket leder till attpedagogisk skicklighet och pedagogiskt utvecklings- och förnyelsearbete blirallt viktigare. I rapporten högskolan (Ds 1998:51)framhävs också det pedagogiska utvecklingsarbetets betydelse för att säkrakvaliteten i utbildningen. anser att det är synd att regeringenbara konstaterar att de delar denna bedömning, som man intepresenterar några förslag för att lösa detta.Centerpartiet anser att det finns skäl att överväga att göra pedagogisk ut-bildning obligatorisk för fast anställning som lärare inom den högreutbildningen. En pedagogisk utbildning för högskolelärare bör ges andraformer än den vanliga lärarutbildningen, till exempel som deltidskurserunder något/. Den bör också ha en inriktning mot praktisk under-visning och undervisningsmetod. I vår motion, 1999/2000:Ub499 Högreutbildning och forskning, föreslår vi att regeringen bör återkomma medförslag till sådan ändring av högskolelagen att pedagogisk utbildning förlärare i högskolan blir obligatorisk.3 Studenternas möjligheter till inflytande skallstärkas3.1 JämställdhetCenterpartiet välkomnar regeringens förslag om att lärosätena i sinaårsredovisningar ska redovisa hur studentinflytandet utvecklas. Särskiltatt studentinflytandet ur ett jämställdhetsperspektiv ska redovisas. Menförslaget är långt ifrån tillräckligt vad gäller jämställdhetsfrågan.I rapporten högskolan (Ds 1998:51) konstaterarman att det finns få studier av studentinflytande ur ett jämställdhetsper-spektiv. Utredningen rekommenderar också att vidare studier bör göras. Mankonstaterar att många utbildningsområden är starkt kvinno- ellermanssegregerade. Inom forskarutbildningen finns inget kvinnodomineratforskningsområde. I lärarhierarkin finns det genomgående få kvinnor på dehögre nivåerna. är endast av professorerna kvinnor.Vi anser att högre utbildning och forskning måste sätta jämställdheten ifokus. I vår motion, 1999/2000:Ub499, presenterar vi olika förslag på hurman kan arbeta med jämställdhetsfrågorna. Vi föreslår bl a:- För att uppnå en ökad jämställdhet inom högskolan är det nödvändigt attbörja redan i grundutbildningen. Enligt bör särskilda programutarbetas för att möta kvinnor redan på denna nivå. En mer aktivrekrytering av kvinnor till forskarutbildningen är också nödvändig.- Styrelser och nämnder bör uppvisa en jämn könsfördelning.- Hela rekryteringsprocessen till den högre utbildningen måste genomgå enöversyn för att göras mer jämställd. De satsningar på rekryteringsarbetetsom gjorts inom tekniska och naturvetenskapliga utbildningar har medföratt andelen kvinnor på grundutbildningsnivå har ökat.Då samtliga förslag har behandlats av avstår vi från attupprepa yrkandena här. Vi nöjer oss med att konstatera att det inte råderbrist på förslag. Det är hos regeringen ansvaret nu ligger för attpresentera konkreta förslag.4 Studentinflytande genom medverkan i beslutandeorganCenterpartiet menar att grunden för ett optimalt studentinflytande är ettgott formellt inflytande. Vi stöder därför propositionens förslag om attstudenterna skall ha rätt att vara representerade i samtliga beslutandeorgan på högskolan samt att samrådsskyldighet bör föreligga om beslutdelegeras till tjänsteman.För att studenterna också skall ha de praktiska möjligheterna att utnyttjasitt inflytande behöver de kunskap om hur de olika organen fungera. Tydligaarbetsordningar bör därför finnas för varje beredande och beslutande grupp.Universitetens och högskolornas skyldigheter kring detta bör därför skrivasin i högskolelagen. Detta bör ges regeringen till känna. anser att andelen studenter i styrelser såsom högskole-styrelse samt fakultetsnämnd bör uppgå till minst en tredjedel ochrepresentationen på lägre beslutsnivåer bör vara av styrelsensledamöter utöver ordföranden. Detta bör ges regeringen till känna.5 Studiesociala frågorAlla människor ska ges lika rätt och möjlighet till högre utbildning. Denenskilde ska inte behöva avstå från högre studier av ekonomiska ellersociala skäl. Goda sociala och ekonomiska villkor är en förutsättning föratt studenterna ska ha möjlighet att koncentrera sig på sina studier. Brastudiesociala villkor stimulerar också till ett mer aktivt kunskapssökande. I rapporten högskolan (Ds 1998:51) skriver man:"Vi vill påpeka att en del av de förhållanden som råder inte skulle accepteraspå någon annan arbetsplats eller någon annanstans i samhället...Vi vill härpåminna om såväl lärosätenas som studentkårernas och kommunernas ansvarför en acceptabel studiemiljö. "Centerpartier anser att det är viktigt att göra en heltäckande beskrivning avstudenternas studiesociala situation. Många enskilda frågor som berörstudenterna har behandlats av . Många av besluten har varit tillstudenternas nackdel och den sammantagna effekten har för många blivitalltför stor. Vi vill här ta upp och belysa några studiesociala frågor som är avstor vikt. Förslagen har vi också presenterat i vår motion Högre utbildningoch forskning 1999/2000:Ub499.5.1 ArbetslöshetsförsäkringenGenom den nya lag om arbetslöshetsförsäkring som antogs 1997 ochAMS tolkning av denna har studenter, som är berättigade till utbetalningfrån arbetslöshetsförsäkringen, kommit att mista denna ersättning undersommarmånaderna. Förändringen har inneburit svåra påfrestningarframförallt för äldre studenter, ofta med försörjningsansvar. Det harförekommit att studenter tvingats avbryta sina studier för att åter få rätttill ersättning. Varken enskilda eller samhället tjänar på en sådanordning. Effekten var uppenbarligen inte avsedd.5.2 SocialbidragOckså socialtjänstlagen berör studenternas situation. Kommunerna hargenom ny lagstiftning rätt att begära motprestationer av ungdomar under25 år samt av studenter som erhåller socialbidrag. Lagen har tillkommit iett läge där många studenter tvingas ansöka om socialbidrag dåkonkurrensen om feriearbeten blivit allt hårdare.Motiven för att begära motprestationer av ungdomar är lättförståeligt dådet handlar om att förhindra passivisering av ungdomarna. Detta gälleremellertid inte för studenter. Då de i många fall har sina studier att återvändatill torde behovet av aktiveringsåtgärder vara begränsat.5.3 BostäderTrots att det viktigaste inslaget i den studiesociala miljön är enfunktionell bostad fortsätter bostadssituationen för studenter attförsämras. I rapporten högskolan (Ds 1998:51)konstaterar man "Vi har noterat att vid vissa universitet och högskolorhar det år p.g.a. bostadsbrist uppstått närmast kaosartadeförhållanden i samband med terminsstarten. Regelmässigt har en ansenliggrupp nya studenter inte kunnat få en bostad i samband medterminsstarten. "Det framgår bland annat av SFS årliga bostadsrapport. Antalet utbildnings-platser på högskolorna har ökat kraftigt vilket letttill att allt fler studenter flyttat till högskoleorterna, detta utan attbyggandetav studentbostäder ökat i samma takt. finns cirka 63 000 student-bostäder i , vilket innebär att av drygt 250 000studenter kan få plats i dessa lägenheter. Svårast att få tag på en student-bostad är det vid de större universitetsorterna och i , Kristianstadoch . I fanns vid terminsstarten 14 000 studenter i kö tillstudentrum och 3 500 till lägenheter. I var motsvarande siffra2 390, i 1 000 och i 7 200.De allra största problemen kring studenters boendesituation är vid höst-terminens start. Eftersom de flesta program börjar på höstterminerna ärefterfrågan på bostäder då som högst . Dock är intenybyggnationer den enda metoden för att komma tillrätta med de långakötiderna. Vid i har försök inletts med att i störreutsträckning jämka intagningarna till utbildningarna mellan terminerna föratt därigenom kunna erbjuda fler studenter rum redan vid inskrivnings-datumet. Följden har blivit att kötiderna till studentrum har halverats.Enligt och förväntat bostads-byggande planeras 4 500 bostäder för ungdomar ochstudenter. Regeringens förslag om ökning av antalet utbildningsplatser förhösten 2000 uppgår till 20 000. Följden blir att studenter ofta tvingas hyralägenheter i vanliga bostadsbestånd där hyrorna inte är anpassade tillstudenternas ekonomiska situation. blir bostäderna belägna alltlängre från , vilket ställer högre krav på fungerande kommunika-tioner. Bristen på studentbostäder riskerar att öka den sociala sned-rekryteringen som rörligheten försvåras.5.4 Anpassning och behovDistansutbildning är ett allt viktigare inslag i den akademiska världen.Tyvärr undviker många människor att söka till dessa då tillgången påbilliga övernattningsrum vid högskoleorterna oftast är knapp. Destudenter som läser på distans och endast vistas på högskoleorterna undervissa perioder av terminerna måste ha tillgång till temporärainkvarteringsrum i närheten av lärosätena till en rimlig kostnad.Centerpartiet anser att det är angeläget att följa upp och utvärdera defunktionshindrades högskolesituation. Sisus kartläggning av den fysiskatillgängligheten till universitet och högskolor är värdefull. Ytterst fåpersonermed funktionshinder studerar vid universit och högskolor. Undersökningarvisar att elever med funktionshinder ofta tvekar eller avstår från studier viduniversitet och högskolor. Samhällets mål om att alla ska ha samma rätt tillhögre utbildning uppfylls således inte. anser också att det finnsanledning att se över formerna för högskoleprovet så att eventuella hinder förfunktionshindrade undanröjs.Studerande med funktionshinder måste få hög prioritet i bostadsköerna.Vissa högskoleorter, såsom , saknar dock helt handikappan-passade studentbostäder och på många andra högskoleorter är antaletstudentbostäder för studenter med funktionshinder starkt begränsade. För attdessa studenter ska kunna erbjudas boende med anpassning för sittfunktionshinder måste antalet anpassade bostäder öka kraftigt och samtidigtintegreras i övrigt studentbostadsbestånd. Tillträde till en sådan bostad måstekunna erbjudas utan extra kostnad för den enskilde studenten.5.5 Enhetligt studerandebegreppFrån statliga myndigheters sida råder ingen samfälld syn på vad detinnebär att vara student vid ett svenskt lärosäte. Det finns en rad exempelsom illustrerar detta:- I , , regler anses en individ som bedriverhögskolestudier på helfart vara student 12 månader , vilket gör attstudenters chanser att få arbetslöshetsersättning under längre ferier ärmycket begränsade.- Enligt socialtjänstlagen har kommuner rätt att begära motprestation iformav arbete då en person som annan tid bedriver högskolestudieransöker om socialbidrag.- Personer som fyllt och bedriver högskolestudier är enligtFörsäkringskassans regler inte berättigade till bostadsbidrag.- Enligt SFS statistik har så mycket som en fjärdedel av studenternågon form av försörjningsansvar. Föräldrapenningen för en student ärdock den lägsta möjliga, per dag, då ersättningenberäknas på disponibel inkomst.Det är inte svårt att inse de problem som uppstår när en person omfattasav samtliga ovanstående regler. Exemplen visar tydligt på att det saknasen enhetlig syn från statliga och kommunala myndigheters sida på vaddet innebär att vara student och hur stor del av året en individ är det. Detfinns goda skäl att anta att studenter känner otrygghet inför olikamyndigheters system. Beslut som berör samma grupp människor ochsom inte samordnas skapar ett ojämlikt och i förlängningendiskriminerande system.5.6 ArbetsmiljönEn grundregel i arbetsmiljölagen är att förhållandena skall anpassas tillmänniskans förutsättningar i psykiskt och fysiskt avseende. Denpsykosociala studiemiljön består av organisatoriska och socialaförhållanden på högskolan. Sådana faktorer är bland annat studiernasuppläggning, möjlighet till kontakt, samarbete, inflytande och personligutveckling. Saknas dessa är risken stor att studenten vantrivs.Den fysiska arbetsmiljön inom högskolan måste klara högt ställda krav.Detta gäller till exempel god ergonomi, goda ljud- och ljusförhållanden samten acceptabel ventilation. Detta ökar välbefinnandet bland studenter ochandra i högskolan. Även tillgång till läsplatser, uppehålls- och grupprum somär utformade på ett acceptabelt sätt måste finnas på varje högskola.Att det numera finns så kallade studerandeskyddsombud gör attstudenterna har ett visst inflytande på sin studiemiljö. Dessa ombud kan dockinte delta i arbetsmiljöarbetet på samma villkor som de anställda på hög-skolan. Detta beror på att lagstiftaren inte ansett att studenten kan inbegripasi arbetstagarbegreppet. Följaktligen har studenternas skyddsombud ingenlagstadgad rätt att delta i skyddskommitténs arbete samt saknar förslags- ochyttranderätt. De kan inte heller stoppa undervisning i dåliga lokaler elleranmäla detta till yrkesinspektionen.5.7 LokalförsörjningKvaliteten i ett lärosätes utbildningar är också beroende av i vilken typav lokaler utbildningarna bedrivs. Det moderna kunskapssamhälletförutsätter en variation av inlärningsmetoder, problemlösning,examinationsformer etc. För att kunna upprätthålla en mångfald iutbildningarna krävs en god arbetsmiljö och god tillgång till olikaundervisningslokaler. Kvaliteten i föreläsningar, seminarier,gruppdiskussioner och individuella arbeten främjas urarbetsmiljöperspektiv om de bedrivs i lokaler anpassade för ändamålet. Isamband med att antalet utbildningsplatser ökar vid ett lärosäte krävsockså att lokalförsörjningen anpassas i takt med att andelen studenter ochlärare blir större.Tyvärr förbises i många fall behovet av lokaler när antagning till kurseroch program sker. Följderna blir att lektionssalar överfylls och att kurserbedrivs såväl på kvällstid som . Möjligheterna till undervisning imindre grupper och i seminarieform blir färre, vilket hämmar denpedagogiska kvaliteten.Studenter måste också beredas plats för att studera i anslutning till delokaler där undervisningen bedrivs. Särskilt viktigt är detta för de studentersom har sin bostad långt ifrån lärosätet. Att det finns utrymmen där såvälstudenter som aktiva forskare kan samlas är en viktig del i den akademiskamiljön. Vid vissa lärosäten är tillgången till läs- och studieplatser så låg attdet går närmare 100 studenter på varje plats. Högskolorna och universitetenmåste kunna erbjuda såväl enskilda platser som grupprum till sina studenteroch forskare.6 Studiesocial utredningVi har ovan beskrivit några studiesociala frågor av stor vikt. Samman-ställningen är långtifrån en heltäckande beskrivning av studenternasverklighet. I vår motion, 1999/2000:Ub499 Högre utbildning ochforskning, föreslår vi att regeringen bör tillkalla en studiesocialutredning, detta för att få ett underlag till de framtida studiesocialaställningstaganden som måste göras i . I en sådan utredningmåste studenterna ges en ordentlig representation.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tydliga varningssystem bör finnas samt attstudenternas rättssäkerhet beaktas vid eventuella examensin-dragningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de resurser som skall tillföras Högskoleverketi samband med utvärderingsarbetet inte får tas från grundutbildningeller forskning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det i högskolelagen skall införas en be-stämmelse om att universitet och högskolor har en skyldighet att hatydliga arbetsordningar för beredande och beslutande organ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om studentrepresentationen i högskolans beslutandeoch beredande organ.Stockholm den 16 december 1999Sofia ()()()()()()