mot · GM02U7 · 1999-03-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U7av m.fl. (v)med anledning av skr. 1998/99:61 Framtid med . En svensk Asienstrategi inför 2000-talet.I växte de tidigaste högkulturerna fram. Där har fleraav de stora världsreligionerna vuxit fram. Asiatiska tänkarebildade skolor som fick betydelse för . Det fanns entid då ansågs innovativt. Dit gick de storahandelsvägarna. Därifrån hämtades impulser, idéer och nyteknik.Före den koloniala epoken svarade för av världens BNP.Under senare årtionden har återhämtat sig efter den kolonialaplundringen. De nya industriländer som växte fram i fick i-världensekonomer att tala om "det asiatiska miraklet." Med beundran - och inteheller utan viss bävan - myntade de uttrycket "de asiatiska tigrarna". Densnabba industrialiseringen av flera av dessa länder har medfört att det idagknappt finns något hushåll som inte innehar någon elektronisk apparat ellerutrustning - eller del därav - som inte är tillverkad i något asiatiskt land.Västvärlden har även börjat inse värdet av att så stora delar av ursprungs-befolkningarna i lyckats överleva kolonialismens härjningar ochbevara försörjningssätt, där man förmår utnyttja naturen utan att skada ochödelägga den.De stora ekonomiska framgångarna i har i många länder givitupphov till en sorts ekonomisk nationalism. Det tar sig bland annat uttryck imisstänksamhet mot de europeiska före detta kolonialmakterna och den store"hegemonen" . har en tillgång i att man aldrig varit någonframgångsrik kolonialmakt. Tvärtom har solidariserat sig medkampen för nationell frigörelse i Asien.Det är välkommet att regeringen vill ändra den svenska politiken när detgäller t.ex. biståndet, forskningen och kulturutbytet. har inteuppmärksammats i relation till sin betydelse. skall det koloniala synsättetbytas ut mot ett mer jämbördigt. Det var ett gott initiativ regeringen tog dåman tillsatte en arbetsgrupp för att utarbeta förslag till enAsienstrategi. uppskattar detta i all synnerhet som vi förmånga år sedan föreslog detta. Den arbetsgrupp som tillsattes samlade ettstort expertkunnande och producerade närmare trettio delstudier. Ett arbetesom kommer att bli av stort värde för fortsatt arbete.Var finnskvinnoperspektivet?I ett avseende är studierna och regeringens förslagnedslående. I såväl bakgrundsstudierna som ireferensgruppen har det funnits chockerande få kvinnor.När regeringen sedan författar sin skrivelse behandlas jämställdhetenendast som en fråga om mänskliga rättigheter - dvs endast den rättsliga sidanav hela denna omfattande problematik. Den förefaller att ha glömt det somvar nytt och betydelsefullt när man senast såg över målen för det svenskabiståndet. Då infördes ett nytt sjätte biståndsmål - den att jämställdheten ären viktig utvecklingsfaktor. Könsproblematiken måste följaktligen behandlasutförligare, mer ingående och som ett utvecklingsproblem när det gällerAsienstrategin.Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de länder där kvinnorna under enlång följd av år varit delaktiga i kampen för nationell frigörelse, såsomexempelvis . Där var kvinnorna mycket aktiva under kampen, menidag är det uppenbart att kvinnorna åter fått en undanskymd plats i detpolitiska livet och i samhället i övrigt. Befrielsekampen gav kvinnornamöjlighet att skjuta fram sina positioner. gäller det att kvinnorna i en nysituation förmår behålla och i bästa fall stärka sin ställning i samhällslivet.Jämställdhetsproblematiken måste ges en högre prioritet.Kunskapstillväxt ochkunskapsutbyteRegeringen presenterar i sin skrivelse ett antal goda initiativför att öka våra kunskaper om , som länge variteftersatta. Den låga nivån kan exemplifieras med att av de svenska studenter som studerar utomlands gör det iAsien. Men för att öka vårt vetande om krävsekonomiska resurser. I forskningspropositionen förslås ensatsning på naturvetenskap på bekostnad av humaniora ochsamhällsvetenskap. Att veta något om är i allra högstagrad en fråga om att veta något om historia,kultur och samhälle.Möjligheterna till utbyte av kunskaper och idéer har vuxit explosionsartatmed den nya informationstekniken. Frågan är hur dessa möjligheter utnyttjasoch vem det gagnar. När regeringen nu vill få tekniskt och ekonomiskterfarna personer att komplettera sina kunskaper med språkutbildning, bordestipendier o.dyl. inte längre betraktas som specifika ungdomsfrågor. Allaåldersgränser borde i detta hänseende avskaffas. Detta borde även gälla demsom genomgått kunskapslyftet.Folkrörelser ochfrivilligorganisationerI regeringens skrivelser behandlas även folkrörelser. När detgäller är dessa emellertid inte av samma art ochursprung som i . I växte folkrörelserna fram isamband med industrialismens framväxt och svarade motnya sociala behov som uppstod till följd av den. I harde folkliga rörelser och organisationer som finns sina rötter iden antikoloniala och nationella självständighetskampen. Imånga fall har dessa rörelser institutionaliserats ochförvandlats till politiska partier - i en del fall också tillstatsbärande partier.Nya självständiga sociala rörelser håller dock på att växa fram. Dessa äremellertid av mycket skiftande slag. Deras karaktär, inriktning ochomfattning bestäms av lokala förhållanden och lokala problem. Ett exempelpå ett lokalt projekt, väl förankrat bland befolkningen i det område där manverkar, är i som Sida har i . Det ärbra att regeringen vill stödja regionala nätverk i . Dessa kan basera sinverksamhet i länder där toleransen är större för att man därifrån skall kunnanå meningsfränder som arbetar under svårare förhållanden.Det största problemet är dock bristen på folkliga rörelser och folkligorganisering. Med tanke på att större delen av befolkningen i ärsysselsatt i jordbruk och för det mesta helt oorganiserad är det olyckligt attdet svenska jordbrukets ekonomiska föreningsrörelse inte engagerats mer iAsien. Inte minst när det handlar om att stärka producenternas ställning påvärldsmarknaden, som domineras av multinationella livsmedelsjättar,vanligen baserade i de f.d. kolonialmakterna.Med hänvisning till detta anser vi att den aviserade om deenskilda organisationernas roll skall få ett brett deltagande; att den täcker inmer än de traditionellt etablerade folkrörelserna. De prioriteringar somregeringen räknar upp (s. 100 i skrivelsen) fångar inte i tillräcklig grad uppde nya utvecklingstendenser man kan iaktta i och som bör vararepresenterade i det fortsatta utvecklingsarbetet.Asienkrisen och demänskliga rättigheternaDet är viktigt att hävdar att de mänskligarättigheterna är universella. Alla försök att hävda att deskulle utgöra en inre angelägenhet för varje enskilt landmåste bestämt avvisas. Vi kan inte heller bortse frånsvårigheten att det är asiatiska regeringar som mest högljutthävdar att kritik mot brott mot mänskliga rättigheter utgörinblandning i olika länders inre angelägenheter. Sverigemåste likafullt enträget hävda ståndpunkten att det inteexisterar några särskilda "asiatiska värderingar" när detgäller mänskliga rättigheter, utan att de mänskligarättigheterna är universella.I den stora utredningen med , som presterades i slutet avförra året av , refererar man till ett intressant inlägg avNobelpristagaren i ekonomi, Amartya Sen, där han varnar för förenklingar.Han hävdar att inte var mer auktoritär än . Amartya Senciterar när denne säger att då staten "förlorat sin väg skulleindividen handla djärvt och tala tyst".Det största hindret i arbetet för mänskliga rättigheter och demokrati i Asien- och i allmänhet - utgör . Detta land är en stark ekonomiskmakt och utgör en så stor och lockande marknad att få vågar utmana det- inte heller gör det. Om kritikerna uppträdde mer samordnat skulleeffekterna bli större. Med stor sannolikhet skulle intemissgynnas om man där tvingades hörsamma den kritik som riktas motlandets politik när det gäller mänskliga rättigheter.Auktoritära regimer i krisdrabbade länder har förlorat mycket av denlegitimitet och prestige, som de ekonomiska framgångarna länge gav dem.I har förlorat makten. Alla förefaller vara enigaom att man där behöver mer demokrati, fler rättigheter, större öppenhet ochinsyn för att få ekonomin att fungera. Det är dock i första hand inhemskakrafter som kan driva fram förändringar. I är det medelklassensom relativt sett drabbats hårdast av krisen. Studentrörelsen spelade rollen avkatalysator.Samtidigt som krisen medfört att den på auktoritärt vis skapade "stabilite-ten" under ersatts av en politisk turbulent situation med ovissutgång. Halva befolkningen har i ett slag fallit under fattigdomsstrecket.Arbetslösheten drabbar människor som trodde sig ha livstids garanteratarbete. Gästarbetare kastas ut.Asienkrisen har, sina härjningar till trots, på vissa håll öppnat möjligheternär det gäller kampen för mänskliga rättigheter. En öppning har uppstått förÖsttimor, där den indonesiska ockupationen betraktatssom för evigt given. står man inför att besluta om en folkomröstning omÖsttimors framtid. På skulle självständighet betyda avsevärt ökadrespekt för mänskliga rättigheter. Östtimorianernas självständighetskamp ärdock ännu inte avslutad.Vidare borde den förändrade situationen i öka möjligheternanär det gäller situationen i . Där genomfördes enfolkomröstning som redan då rimligen borde ogiltigförklarats. Denna måstegöras om. En ny folkomröstning, genomförd under strikt demokratiskaformer övervakade av det internationella samfundet, skulle med säkerhetbetyda ett framsteg när det gäller mänskliga rättigheter i det gäller har man genom alla år av diktatur intagit en alltföröverseende hållning till regimen. är situationen i landet ytterstturbulent.I - där massavskedandena blivit en het politisk fråga - spelarden - till för sedan illegala - fackföreningsrörelsen en centralroll.I har både fattigbönder och den medelklassen - inte minstgenom massmedierna - drivit på utvecklingen när det gäller demokrati ochmänskliga rättigheter.En stor potential till förändring utgörs av bönderna. De är pådrivande närdet gäller långsamma men mer bestående förändringar som dock väckerringa uppmärksamhet. Medelklassens och studenternas organisationsbyggenoch protester i form av demonstrationer och andra mer spektakulära aktionerväcker massmediernas intresse.Barnets rättigheterEtt särskilt allvarligt problem när det gäller mänskligarättigheter är barnens rättigheter. Deras situation är på mångahåll i ytterst svår, trots att samtliga harratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter. Densvenska regeringen har också hörsammat begäranom att införa ett barnperspektiv i biståndet. Därför är detöverraskande att regeringen ägnar denna fråga så litenuppmärksamhet i sin skrivelse. Regeringen borde ta till varaden opinion mot exploatering av barn som förekommer iAsien och det engagemang som finns bland svenskamedborgare när det gäller kampen mot barnarbete ochbarnprostitution. Många människor, inte minst svenskaungdomar, talar om och är intresserade av "att göra något" åtdessa svåra problem. Här finns möjligheter till ett brettinternationalistiskt engagemang i och i Europa.Större engagemang, mer tid och större uppmärksamhet frånregeringens sida i dessa frågor när det gäller Asienpolitikenskulle stämma väl överens med en bred och stark opinion.Här skulle stöd och uppmuntran till en radfrivilligorganisationer, exempelvis , betydaåtskilligt.Fackföreningarnas rollVänsterpartiet noterar med tillfredsställelse regeringens viljaatt arbeta för att fackliga rättigheter liksom skall respekteras. Det är utmärkt att regeringenvill ta initiativ till en särskild kommitté i för att granskaförhållandet mellan arbetsvillkor, ekonomisk utveckling ochkonkurrensförmåga (s. 62 i skrivelsen). I och med att arbetetändrar karaktär måste arbetsvillkoren förändras. Löntagarnabehöver sålunda ökade kunskaper för att företagen skall blikonkurrenskraftiga och länderna utvecklas.Fackliga rättigheter handlar om betydligt mer än arbetsmarknadsfrågor. Dehandlar också om politiskt inflytande, mänsklig värdighet och kamp motfattigdomen, som inte upphävs enbart med tillväxt utan genom en rättvisekonomisk fördelning.Den dag som fackföreningarna i får rätt att förhandla och sluta avtalom löner och arbetsvillkor kommer också barnarbetet att upphöra. Dettadock under en viktig förutsättning - att även bönderna får anständiga villkor.Då skulle de inte tvingas att sälja sina döttrar till "sweatshops" ochprostitution i städerna.Asienkrisen ochglobaliseringenRegeringens beslut att tillsätta arbetsgruppen för enAsienstrategi kom , . Baranågra månader senare förändrades förutsättningarna förgruppens arbete på ett genomgripande sätt, när det utbrötvalutakris i och krisen i utlöstes.Vi har starka invändningar mot regeringens påstående att Asienkrisen visarklara likheter med den svenska finanskrisen . Det är väl känt attvarje kris har sin särskilda historia. Att framställa dessa båda kriser somparallella fenomen är såväl ohistoriskt som ytligt.Meningarna är delade om den asiatiska krisens orsaker och vad bot denkräver. Bilden av den är splittrad. Framtiden är oviss. Förutsägelserna är likamånga som uttolkarna och bedömarna.Det är dock tydligt att globaliseringen med dess våldsamma kapitalrörelserställer länder och samhällen inför nya stora och svåra hot, som måste mötasmed politiska åtgärder.Kriser och konflikterAnalysen av säkerhetsläget i och av förhållandetmellan , , , och ärmager i regeringens skrivelse. överbefälhavare i menar att försöker att återställa det gamla Mittensrike som innebär att man gör anspråk på överhöghet iSydkinesiska sjön och att detta är en potentiell konfliktorsak.Flera ASEAN-länder försöker att få att engagera sig,däribland Vietnam.Det finns mycket litet om etniska konflikter i regeringens skrivelse. Sådanafinns många i och de är latent explosiva - i synnerhet i de fall då enetnisk minoritet i ett land är "statsbärande" i ett annat. Den kinesiskaminoriteten har i flera länder fått spela rollen av syndabock i samband medolika kriser och konflikter. Senast inträffade detta när den ekonomiska krisendrabbade . I fallet är befolkningen delad i pashtuner och tadjiker.Tadjikerna hade en egen republik i f.d. och har ensjälvständig republik. Tadjikerna i samlade sig kring MassoudAhmad som ledde ett framgångsrikt krig mot de sovjetiska truppernaoch den sovjetstödda regimen i landet. Efter det att lämnatAfghanistan blossade nya konflikter upp inom landet, där talibanernabekämpade och regeringen i . Talibanerna vartill största delen pashtuner.I finns flera olika etniska minoriteter men också en stor minoritetfrån : Invandrade muslimer (muhajer) företrädesvis i provinsen ,som diskrimineras av centralregeringen och som för en militant kamp försina rättigheter. Brott mot mänskliga rättigheter inträffar på båda sidor idenna kamp.Den ekonomiska krisen har fått gamla motsättningar att blossa upp på nytt.Singapores relationer till och har försämrats. Man hardärför börjat diskutera försvarssamarbete med Australien.En handlingslinje förSverige i AsienDet finns en rad frågor som berör roll och ställning ivärlden som regeringens skrivelse inte berör men som är avstor betydelse, har stor aktualitet och kommer att ha ettavgörande inflytande . Behandlingen av sådanafrågor måste rimligen ingå i en Asienstrategi. Några av dessastora frågor är bl.a. följande:Japan, och har, bl.a. med sina stora befolkningar somargument, uttryckt krav på en permanent plats i . Hurställer sig regeringen till dessa propåer?Det är vidare visserligen bra att regeringen observerat IMF:s självkritikoch dess doktrinära hantering av Asienkrisen, även om den kan synas ensmula senkommen. Mycket litet sägs dock om vad skall göra i IMF,eller när det gäller Asiatiska , vilket vorerimligt i en proposition som avser att formulera en strategi, en handlingslinje,för framtiden.Regeringen anser i sin skrivelse att ASEAN-länderna kommer att växa sigstarkare. Denna uppfattning är omdiskuterad. Till följd av att nya med-lemmar tillkommit anses organisationen av många som alltför sammansatt,och det finns de som menar att Asienkrisen kan leda till organisationensupplösning. Regeringen behandlar inte heller den konflikt som finns mellanEU och ASEAN-länderna till följd av att EU bojkottar de möten därMyanmar () tillåts delta. ASEAN-länderna har inte visat någratecken till att ge efter.Regeringens skrivelse tar inte heller upp de idéer och förslag som fannsmed i det som diskuterades men inte antogs, men varsfrågeställningar överfördes till WTO. Detta får anses en smula anmärknings-värt när det gäller en skrivelse som avser att beskriva en strategi för ,vars länder för en avsevärd tid framåt rimligen kommer att beröras av enöverenskommelse av art.För övrigt skriver regeringen (s. 51 i skrivelsen) att genom WTOverkar för andra länders ökade tillträde till EU:s marknader. Detta förefalleren smula egendomligt eftersom EU i WTO "talar med en röst".EU, och AsienI sin skrivelse menar regeringen att den kommer att kunnauträtta mycket när skallinneha ordförandeskapet i EU. Det kommer att bli mycketkrävande med en mycket hög ambitionsnivå i dettaavseendet, eftersom de svenska ministrarna kommer attbehöva mycket energi för att jämka samman stridiga viljorinom organisationen.Regeringen hoppas på att EU-medlemskap kommer att förstärkaeffekten av sitt politiska agerande på handelspolitikens och bistånds-politikens områden.Vidare föreställer sig regeringen bl.a. att man kan ändra EU:s protektionis-tiska handelspolitik. Historien har inte verkat i den riktningen. Iförhandlingarna om svenskt medlemskap lyckades inte få gehör förfortsatt frihandel på tekoområdet. Antidumpningsinstrumentet användsfortfarande flitigt. De asiatiska exportörerna hämmas av EU:s kvotering,vilket drabbar konsumenterna i EU. Detsamma gäller EU:s jordbrukspolitik,som bl.a. drabbat de asiatiska risproducenterna.Vi kan inte heller bortse från att några EU-medlemmars intressen är rotadei ett kolonialt förflutet. Det har t.ex. "banankriget" visat. Vi delarregeringensförhoppningar när det gäller möjligheterna att påverka EU, men harregeringens framgångar varit ringa.En annan sida av politik i EU rör mänskliga rättigheter i ,inte minst , där dödsstraffet används flitigt och möjligheterna fördödsdömda att överklaga dessutom är ringa. Här hör det till Sverigesuppgifter att vara aktivt inom organisationen och inom kommissionen förmänskliga rättigheter för att förbättra rättssäkerheten och avskaffa döds-straffet.Vilken effekt harutlandssatsningarna iSverige?En Asienstrategi skall främja såväl utvecklingen i länderna iAsien som sysselsättning och tillväxt i . Regeringenberättar i sin skrivelse om en rad goda initiativ som tagits föratt förbättra information, samverkan och finansiering när detgäller att stödja svenska företags - främst små ochmedelstora - inträde på nya marknader.Det är uppenbart att ökade Asienkunskaper behövs i svenska företag, inteminst sedan den ekonomiska och politiska krisen i rubbat mycket avden tidigare tillförsikten. Men i praktiken kan det bli mer problematiskt änvad regeringen föreställer sig. Man har förväntningar på att svenska företagsnabbt skall kunna öka export och investeringar i . Dessa förväntningarförefaller att vara för högt ställda - inte minst när det gäller de effekter somen expansion i skall ge på den svenska sysselsättningen och tillväxten.Ericsson byggde snabbt en stor marknad i med hjälp av frikostiga u-krediter. Men vad blev utfallet i ?Utöver vad regeringen tar upp i sin skrivelse vill vi peka på de möjlighetersom öppnas för svenska företag i samband med den planerade utbyggnadenav infrastrukturerna i . Det handlar om järnvägar, landsvägar och IT-vägar. Med en kraftig satsning på utbyggda kommunikationer avser manknyta samma och förbinda dem med . En 530 mil långtransasiatisk järnväg skall byggas från till i . Enöst-västlig korridor med hamnar, vägar och broar skall byggas frånvietnamesiska kusten till . Samarbetet i innefattarmånga kraftverk och bevattningssystem. Där skulle svenskt miljökunnandekunna bidra till en hållbara utveckling än de storskaliga lösningarna.Detta är verksamheter och projekt som borde arbeta för iVärldsbanken, föreslå Asiatiska och göra till en del av detsvenska bilaterala biståndet.Militärt samarbeteNär det gäller den militära eller militärindustriellaverksamheten i förhållandet till redovisar skrivelseninte någon klar uppfattning. Den franske försvarsministernAlain har föreslagit en strategisk försvarsdialogmellan och ASEAN för att uppväga i Östasien.Den hoppas på samarbete med - framförallt när det gäller exporten av JAS. Där har dock nya oroligheter utbrutit,vilket rimligen borde förhindra ett sådant. Inget sägs om fortsatta leveranserav krigsmateriel till . avråder för närvarandebestämt från krigsmaterielexport av något slag till , ,och andra länder som berörs i skrivelsen.Några sällsamheterI skrivelsen sägs att man via vill ha kontakt medde kinesiska affärsnätverken i Öst- och . Idén ärminst sagt anmärkningsvärd. För det första är det knappasttroligt att dessa slutna organisationer skulle släppa inSverige. För det andra måste man fråga sig på vilka villkorsådana kontakter skulle kunna skapas. Dessa nätverksaffärsmetoder och affärspraktik skiljer sig avsevärt från demsom man tillämpar i väst - man gör affärer utan skriftligaavtal, kvitton m.m. Här krävs verkligen ett klargörande avvad regeringen menar.På ett annat ställe i skrivelsen påstås ha "betydande skogs- ochmineraltillgångar". Detta var något en gång skröt med. Mineraltillgångarna är mycket små. Med nuvarande avverknings-takt kommer skogarna att vara skövlade om några få år.Början till en strategiVi tycker att det är utmärkt att regeringen riktat sina blickarmot som varit ett försummat område när det gälltsvensk utrikes-, handels- och biståndspolitik. Men denskrivelse som regeringen lagt fram innehåller främst enredogörelse för vad som gjorts och vad som kan göras iförlängningen av vad som gjorts. Med en strategiavser man rimligen en konkret handlingslinje bestående aven serie åtgärder med avsikt att uppnå vissa bestämdaresultat, gärna med angivande av hållpunkter i tiden vid vilkaolika resultat bör vara uppnådda.En strategi sträcker sig per definition över en längre tidsrymd. För sittgenomförande kräver den inte bara ett noggrant val av insatser utan följakt-ligen också en viss uthållighet. Ett exempel på detta är det omdebatteradeoch sönderkritiserade Bai . Det var ett av de störstasvenska biståndsprojekten genom tiderna. presenterades enutvärdering av detsamma. Denna visade att projektet varit en klar framgång.Den skrivelse som regeringen nu presenterat kan endast uppfattas sombörjan till en Asienstrategi. Som sådan skall dess värde dock icke förringas.Vi har ovan frågat oss med vem och vilka kontakter skall tas. Bristen påkontakter i form av institutioner är påtaglig i . Därför vill vi gärna seatten Asienstrategi inriktar sig på att understödjademokrati- och institutionsutveckling. Först när institutioner som medacceptabel legitimitet skapats kan handel och investeringar ske inom hållbararegelverk. Ett exempel på bistånd för att stärka samhälleliga institutioner ärdet svenska biståndet till den vietnamesiska nationalförsamlingen för attbygga upp en effektiv förvaltning, en offentlig redovisning av budget medmera. Denna biståndsinsats har visat sig framgångsrik.I det fortsatta arbetet med utvecklandet av en Asienstrategi måstekompetenta kvinnor från det politiska och ekonomiska livet ges möjlighet attta del i arbetet. Skrivelsens brister grundar sig i att jämställdhetsforskareintefunnits med i arbetet. Detta är en allvarlig brist.Den Asienkunnige professor , som i en debatt bereddesmöjlighet att yttra sig över regeringens Asienskrivelse liknade de svenskainsatserna vid en myggas angrepp på en elefant. Det kan därför kanske varaviktigt att erinra om att ingen utomstående aktör - inte ens det mäktiga IMF- kan åstadkomma demokrati, utveckling och säkerhet i . Det kanendast skapas av de egna medborgare.I regeringens skrivelse finns en benägenhet att se staten som styrande närdet gäller utbytet med .