mot · GN02Ub227 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub227av , Bo (m)Grundskolan1 SammanfattningDet svenska samhället håller på att delas upp i områden som präglas avstor framtidstro respektive betydande oro och resignation inför framtiden.Detta avspeglas inte minst i skolan. lämnade 5.000 elevergrundskolan utan att kunna läsa, skriva och räkna. Ett sådantmisslyckande får aldrig tolereras.I vissa grupper är situationen direkt alarmerande. Vårterminen år 1999lämnade var tredje invandrarelev med betyget Icke godkänd isvenska 2, vilket innebär att de inte är behöriga till gymnasieskolansnationella program. I grunden handlar detta om att många av dessa eleverkänner ett stort utanförskap. De upplever att skolan inte är till för dem. Deges inte chansen att välja en skola som bättre kan tillgodose derasindividuella behov och krav.Det är hög tid att sätta i fokus. Den obligatoriska skolan skalllägga en gedigen grund för alla barn och ungdomars kunskaper och bidragatill deras allsidiga utveckling som individer och samhällsmedborgare. Vi tarrapporterna som , revisorer m.fl. lämnat på allvar ochföreslår i denna motion en rad insatser för att på allvar följa upp de bristersom påpekats.Det är vår övertygelse att ett fritt val av skola med de effekter det får förskolutveckling, ökad mångfald och mer engagemang kan bryta dennanegativa trend. Fler fristående skolor bidrar till en positiv utveckling. Förattfrämja det fria valet måste alla skolor bli mer självständiga.Om vi får möjlighet att välja en enda stor förändring i den svenska skolanså blir den att skolan måste byta perspektiv. Det är dags att sluta se elevernasom ett stort kollektiv och börja betrakta dem som enskilda individer.Moderata samlingspartiet vill fullfölja tanken på ett målstyrt ochdecentraliserat skolväsende. Staten skall emellertid ange de nationella målenoch garantera ett fritt skolval.2 Bilder av skolan2.1 Det finns en del positiva teckenDen svenska skolan står i fokus. Det är naturligt och glädjande. Alla födsmed en lust att lära mer. Drivkraften till ny kunskap är lika gammal sommänniskan och den finns inom varje enskild individ.Utbildning och bildning - vilket inte nödvändigtvis hänger samman - ärkanske den viktigaste beståndsdelen i ett samhälle som vill skapa godaförutsättningar för ökat välstånd och social trygghet.Det händer emellertid alltför ofta att debatten om den svenska skolanpräglas av överdrifter och nidbilder. Detta gagnar i längden inte någon partsom är intresserad av den svenska skolans positiva utveckling. Regeringensbild av den svenska skolan som en skola utan eller med få bekymmerstämmer emellertid lika illa som uppfattningen att den svenska skolansvardag präglas av mobbning och där majoriteten av eleverna driver omkringlikgiltiga och ointresserade av skolarbetet.Det går naturligtvis att hitta exempel som visar att svenska elever presterarresultat i skolan som kan anses bra med internationella mått mätt. Det gällerläsförståelse, där svenska elever ligger i topp, enligt internationellastudier. Detta avser dock inte faktatexter, där de svenska eleverna presteradeunder förväntad nivå.Svenska grundskoleelevers resultat håller en bra nivå i internationellakunskapsprov med praktiska uppgifter i naturvetenskap och matematik. Desvenska eleverna placerade sig på tredje plats efter och Schweiz.Det var 20 länder som deltog i undersökningen.När det gäller spetskunnande ligger däremot inte alls väl till.Riksdagens revisorer framhåller att är ett genomsnittsland om deinternationella teoretiska kunskapsproven ligger till grund för analysen.Sverige lider brist på elever som presterar riktiga toppresultat.Internationellaundersökningar (TIMSS) visar att både avseende och gymnasie-skolan placerar sig de svenska eleverna i mitten gällande matematik ochnaturvetenskap. Svenska elever placerar sig på plats 11 respektive 14 av 25undersökta länder i matematik respektive naturvetenskap i undersökningenom . Och på plats 7 av 10 undersökta länder i matematik förgymnasieelever.2.2 Många elever saknar nödvändiga baskunskaperFörra året lämnade 5 000 elever utan att kunna läsa, skrivaoch räkna. Detta är oacceptabelt. Uppgifterna säger egentligen att 5 000elever inte längre känner den nyfikenhet och förväntan som alla barnupplever under sin första skoldag. De upplever i stället ett utanförskapsom kan leda till passivitet och inaktivitet. Det är ett misslyckande sominte kan tolereras.Skolverkets undersökningar visar att ungefär 1 av 20 elever i årskurs 8läser sämre än genomsnittseleven i årskurs 3. En viss försämring avelevernas läsförmåga i såväl årskurs 2 som 5 har skett under 1990-talet.Skolverket bedömer att nästan en av sex elever i årskurs 9 uppvisar såstora brister i engelska att de inte kan anses uppfylla ens de mest grund-läggande kunskapskraven. av eleverna bedömdes ha så storabrister i engelska att de inte klarade av att uppfylla de nationella kunskaps-målen.Ungefär 1 av 5 elever bedömdes av sakna grundläggandefärdigheter i matematik. Den andelen har ökat . I matematikvisar de nationella utvärderingarna att det finns stora kunskapsskillnadermellan eleverna och att dessa ökat något under 1990-talet.Nio av tio elever i erhöll minstbetyget Godkänd och därmed behörighet till de nationella programmen inomgymnasieskolan. Detta motsäger inte det faktum att 10 000 elever - en av tio- inte nådde upp till den kunskapsnivå som behövs för att kunna klaragymnasiestudier på ett tillfredsställande av eleverna slutade utan att ha nått kunskapsmåleni ett eller flera ämnen och saknade betyget Godkänd i ett eller flera ämnen.Så kan det inte få fortsätta.Tyvärr märks problemen i även i gymnasieskolan. Avhoppenökar och fullföljer endast 8 av 10 elever sina gymnasiestudier inom 4 år.Andelen elever som uppnår allmän högskolebehörighet av dem som fullföljerstudierna uppgår till . Det innebär att bara drygt 6 av 10 eleveruppnår allmän behörighet till högskolan.2.3 Alla elever ges inte likvärdiga möjligheterEtt antal olika rapporter och undersökningar visar alla samma bild:Skollagens portalparagraf om alla elevers rätt till likvärdiga möjligheterär ord utan verkligt innehåll.Skolverkets redovisning av hur mycket varje kommun satsar på skolanvisar stora skillnader såväl mellan som inom kommunerna. Kostnaden perelev och år varierar mellan i och iTrelleborg. En elev i ges helt andra ekonomiska förutsättningar änen elev i Övertorneå.Bristen på likvärdiga möjligheter handlar emellertid inte bara omekonomiska förutsättningar utan även om olika möjligheter att välja skolaoch för lärare, föräldrar eller andra att starta och driva fristående skolor.Dethandlar också om olika möjligheter för elever, föräldrar och personal attutöva inflytande i sin skola.Hälften av variationerna i kommunernas olika satsningar på skolan kaninte, enligt , förklaras av några objektiva orsaker.En aktuell undersökning från visar att de extrastatliga bidragen till kommunerna inte kommer alla skolor och elever till del.Undersökningen visar att i av kommunerna har undervisnings-resurserna per elev minskat /98-1998/99. Sammantaget visarundersökningen att de extra statsbidragen till kommunerna knappt eller ensalls medfört några ökade resurser för skolorna i av landetskommuner. Över 100 kommuner har tvärtom skurit ned sinasatsningar på skolan.2.4 Brist på styrning och ledarskapDe nationella kunskapsmålen har inte påverkat utbildningen såsomriksdagen förutsatte vid sina beslut om mål- och resultatstyrda skolor.Riksdagens revisorer beskriver effekterna av att flera socialdemokratiskaregeringar inte förmått förverkliga de genomgripande förändringar sombeslutades . Skolornas sätt att prioritera resurserutgår i många fall från andra faktorer än elevernas behov. Skolledarnasmöjlighet att utöva ett effektivt och pedagogiskt ledarskap i sin skolaförsvåras av att de alltför sällan kan påverka den egna skolans ekonomifullt ut. Det visar studier både från och de statligautbildningsinspektörerna.Utbildningsinspektörerna visar i sin granskning av skolan att rektornsuppgift som aktiv pådrivare i det pedagogiska arbetet är mycket begränsad.Att vara skolledare har i svenska skolor blivit liktydigt med att syssla medadministration. De nationella kvalitetsgranskningarna visar att detta bl.a.beror på brister i och krav från den centrala skolförvaltningen i denkommunala organisationen. Det beror emellertid också på att många rektorerhar svårt att delegera arbetsuppgifter och därmed skapa tid att synas ochagera i klassrummen.Det är uppenbart att skolans styrning måste renodlas. Det är otillfreds-ställande att efter de nya läroplanernas införande så är en tydligansvarsfördelning fortfarande inte i funktion. Resultatansvar måste parasmed ett ekonomiskt styrsystem som ger alla skolor faktiska möjligheter attpåverka och prioritera bland medlen för att nå de nationella kunskapsmålen.2.5 Brist på lärareDet finns anledning att vara bekymrad över den framtidalärarförsörjningen. examinerades2 300 färre grundskollärare för årskurs 4-9 och 1 400 färregymnasielärare jämfört med regeringens målsättningar. På vissautbildningar hoppar varannan lärarstuderande för årskurs 4-9 av sinutbildning. Bristen på grundskolelärare i årskurs 4-9 beräknas uppgå om inte antalet utexaminerade lärare ökar.Läget är dessutom än värre vad avser lärare med inriktning mot matematikoch naturvetenskap. fanns det 748 studieplatser inomlärarutbildningen med denna inriktning, men bara 431 sökte och blevantagna. är läget ännu sämre. Antalet studieplatser har ökat till 865, menendast 412 stycken har antagits.Arbetsmarknadsstyrelsens (AMS), siffror visar vidare hur bristen på lärarehar ökat dramatiskt på bara . annonserade landetsgrundskolor efter 281 lärare. sökte landets skolor 1 160grundskolelärare, vilket är en ökning på bara !I dag är av alla lärare i kvinnor och av delärarstuderande är kvinnor. Andelen män bland lärare i årskurs1-3 är . Männens andel när samtliga lärarkategorier räknas är intestörre än . Männen flyr skolan, vilket innebär sämrerekryteringsmöjligheter och kvalitativa problem. Undervisningen gagnas avatt det finns såväl kvinnliga som manliga lärare.3 Skolans uppdrag3.1 Utgå från den enskilde elevens behovSkolans huvuduppgifter är att ge nästa generation kunskaper och fostranav hög kvalitet. För att klara detta måste skolan möta de enskildaeleverna och deras individuella behov. Det förutsätter att varje skola harprofessionell kompetens och en stimulerande miljö för lärande. Om inteskolan lever upp till det mister den gradvis sin legitimitet och betydelse.När enskilda elever får komma till tals träder delvis en annan bild avskolan fram än vad som vanligen brukar framgå av politiska motioner ochpropositioner. Att ta reda på vad eleverna anser är inte särskilt vanligt iutredningar och förberedelser inför politiska beslut. När ochskolforskare trots allt försökt ta reda på elevernas inställning och åsikter omskolan har det vanliga tillvägagångssättet varit att genomföra enkätunder-sökningar.Frånvaron av ett elevperspektiv i den pedagogiska forskningen har påsenare tid uppmärksammats. I nr 164 försökerskolforskare med elever som medforskare ge ett antal elever chansen att iskrift förmedla sina tankar och upplevelser om skolans vardag.Fram träder en bild av skolan som i vissa stycken är oacceptabel, menlikafullt verklig och ur elevens synvinkel fullständigt normal. Ett avsnitt iSkolverkets rapport nr 164 beskriver elevernas förmåga att genomskåda ochmanipulera lärarna. I grunden handlar det om elevernas förmåga att medminsta möjliga ansträngning få högsta möjliga betyg utan att ta till sig dekunskaper som egentligen skulle krävas för att nå önskat resultat.Kajsa uttrycker sig så här: "Att prioritera bland läxorna är dock det (denstrategi) jag använder mest. Det måste man om man inte vill sitta helaeftermiddagen med läxorna, och det vill man inte. Jag vet precis vilka läxorjag kan göra mindre bra utan att det syns, vilka lärare som förhör på vilkasätt. Det är en 'överlevnadsmetod' man lär sig".Detta formulerar sig på följande vis: "Det vanligaste knepet jag användermig av är att jag räcker upp handen och det är stor sannolikhet attjag inte behöver svara på alla frågor läraren ställer, för lärarna brukar oftapeka på den som ser mest tveksam ut".Detta är strategier och tekniker som ingalunda är nya, utan som generationefter generation prövat. Iakttagelserna understryker vikten av välfungerande normer och regelbunden och kvalitativ utvärdering avkunskaperna i skolan. Skolan måste visa eleverna att det är kunskap - inteförmåga att verka kunna mycket - som är det viktiga. Det är resultaten somräknas och de verkliga kunskaperna som den enskilde och kankonkurrera med. Det är vidare värt att notera att svenska elever ägnar mindre tid åt hemläxor än genomsnittseleven i övrigaOECD-länder. Bättre studieresultat behöver inte bara handla om mer tid iskolan.Skolverkets rapport nr 164 visar också att påfallande många elever anseratt skolan är långtråkig. När eleverna formulerar sig handlar det ofta om attlyckas genomlida skoldagarna. Skälen till detta varierar och spänner över ettvitt fält, men talar ändå för att skolan delvis misslyckas med sitt uppdrag attinte bara förmedla nyttiga kunskaper utan också att göra det på ett sätt så atteleverna inspireras till eget kreativt tänkande och skapande.Filippa skriver: "Franska skulle man kunna göra så mycket mer av, men vifår alltid bara läxförhör på förra läxan, genomgång av nytt kapitel, ny läxa.Jämt! Så jävla boring! ".En annan sida av skolan sett ur elevernas perspektiv är mobbning ochavsaknaden av ett individuellt bemötande av varje elev.Skolverket konstaterar att fördelningen av skolans resurser inte i förstahand utgår från elevernas krav och behov. De statliga utbildnings-inspektörerna konstaterar i sin granskning av skolornas kvalitet att elevernasbehov av särskilt stöd inte fördelas efter elevernas behov, utanför att avlasta lärarna. Ur ett elevperspektiv är detta förhållandeoacceptabelt.Inte minst många barn med inlärnings- och/eller koncentrationsproblemskulle om de gavs rätt pedagogiskt stöd utvecklas väl, istället för att som idagofta mest ses som störande i klassen. Varje elev måste få stöd ochutmaningar utifrån sina förutsättningar. Det är en viktig aspekt på hurordningsproblem i skolan måste bemötas.Lika illa är det ofta med arbetsformerna i skolan. Kollektiva lösningardominerar arbetet, trots att eleverna är individer med olika förutsättningar,intressen och behov. Det eleverna uttrycker antyder att skolan ofta betraktarelever som kollektiv och likriktar undervisningen, till men för de enskildasoch därmed också de gemensamma resultaten. Att många elever misslyckasså radikalt redan i torde bottna i att individuella hänsyn aldrigtas eller kommer alltför sent.Skolforskaren anser att ett av de riktigt stora problemeni dagens skola är dess bristande förmåga att få eleverna engagerade. Mångaelever har en längtan efter att få engagera och fördjupa sig i något spännandeämne, som skolans organisation kväver detta genom att följa ettinrutat schema och timplanen. En sådan arbetsorganisation kan inte leva upptill elevernas rättmätiga krav på fördjupning och specialisering, vilket ocksåär skälen till att regering och riksdag fattadebeslut som ger skolor och lärare betydligt större frihet att vara flexibel, änvad som ännu utnyttjas.En del skolor utgör undantag som bekräftar regeln. Ett exempel ärBotkyrka Fria där eleverna tillåts lägga upp sina egna skolscheman ochöverhuvudtaget har stor frihet att själva bestämma över sin vardag i skolan.Att Fria uppskattas torde det inte råda något tvivel om. Den långakön (över 2 000 elever) är ett synligt bevis. Det är emellertid angeläget attfler skolor använder utrymmet för pedagogisk kreativitet.3.2 Utanförskap och beroendeSverige ser inte ut som det gjorde . Från att havarit ett samhälle präglat av en homogen kultur och ett gemensamt språkär det präglat av många språk och ännu fler olika kulturer. Denkänsla av utanförskap som inte minst många barn och ungdomar har,ställer krav på förändringar inom många olika områden.Den förda politiken betonar att staten genom politiska beslut skall ta handom människor. Mindre uttalat är att alla måste ges möjlighet att självautforma sina liv och fatta beslut efter eget huvud. Val av skola borde, enligtvår mening, vara en självklar möjlighet för alla elever och föräldrar att aktivtpåverka sin livssituation.Den segregation som är tydlig inte minst i landets storstadskommunerförstärks bl.a. genom den förda skol- och bostadspolitiken. Socialasvårigheter och spänningar avspeglas alldeles uppenbart i skolan. Det finnsen utslagningsmekanism, inte minst i gymnasiet, som är mycket oroande. Istället för att stimulera social rörlighet har den socialdemokratiskautbildningspolitiken motsatt effekt.Skolverkets rapporter visar att av de elever som antingen ärfödda i ett annat land eller har två föräldrar som är födda utomlands inte harfullföljt sina gymnasiestudier . statistik bygger på deelever som påbörjade sina gymnasiestudier höstterminerna , 1993 och1994. Avhoppen från gymnasieskolan gällande dessa elever är 25, 35respektive . Detta är ett hotfullt uttryck för skolanssamlade misslyckande. Gymnasieskolans problem är till stora delar ocksågrundskolans misslyckande.Grundskolans resultat för elever med invandrarbakgrund är likaskrämmande. Vårterminen fick var tredje invandrarelev betyget Ickegodkänd i svenska 2 och blev därmed inte behöriga till gymnasieskolansnationella program. I grunden handlar detta om att många av dessa eleverkänner ett utanförskap. Många upplever att de inte har något val och attskolan inte är till för dem. De ges inte chansen att välja skola. Och mångalärare orkar inte i längden med att ge dessa elever det stöd som måste till föratt resultatet skall bli bra.Flera av dessa elever har inte en enda svenskfödd vän. De lär sig varken iskolan, i hemmet eller bland vännerna att prata korrekt svenska. Dettabegränsar deras lust att lära och sänker deras motivation i skolarbetet.Belkizar - en vanlig grundskoleelev i - uttrycker detta på följande sätt:"Jag har så mycket brytning att jag skäms för att prata framför folk. I minklass gick bara turkar och kurder. Inte en svensk. Kanske blir jagstäderska. Men det vill jag inte! Jag vill vara som vanliga tjejer, jag villplugga och komma in på gymnasiet och prata bra svenska. Jag är jusvensk".Aktuell skolforskning visar att fristående skolor ofta håller högre kvalitetoch även bidrar till att de omgivande skolorna blir bättre och därmed ocksåelevernas resultat. De amerikanska skolforskarna studierhar visat att skolors självständighet är den viktigaste förklaringen till braresultat. Dessa studier ger en förklaring till att fristående skolor - med sinstörre självständighet - sett över ett genomsnitt åstadkommer bättre resultatän andra.Elever i friskolor har i genomsnitt högre betyg än elever i kommunalaskolor. I genomsnitt har eleverna i friskolor 3,55 i betyg. Motsvarande siffra ide kommunala skolorna är 3,25. Det beror sannolikt delvis på friskolornasfriare ställning, vilket gör att de kan utforma sin organisation på ett bättresätt. De fristående skolornas verksamhet kostar lite mindre per elev menändå är klasserna mindre och det finns fler lärare per elev.Aktuell forskning i visar att i områden med en större andel privataskolor presterar även eleverna i offentliga skolor bättre resultat. Desocialekonomiska faktorerna har vägts in i studiernas resultat och kan inteförklara varför utvärderingarna visar att ökad konkurrens leder till bättreresultat även i skolor som fortfarande drivs i offentlig regi.Vi anser att ett fritt val av skola är centralt. Fler fristående skolor kan medstor sannolikhet bidra till en positiv utveckling, men en snabbare väg ärgivetvis att främja det fria valet och göra alla skolor mer självständiga.Utvecklad skolledning och pedagogisk kreativitet ger effekt.3.3 Svenska språket utgör grundenVad resultaten bland elever som är födda utomlands eller vars bådaföräldrar är födda i ett annat land förmedlar är vikten av att kunna talaoch uttrycka sig väl på det svenska språket. Regeringens beslut att ändraskollagens skrivning gällande lärarnas kunskaper i svenska språket gerhärvidlag anledning till oro och förundran.Regeringen har beslutat att kravet om att lärarna skall "behärska svenskaspråket" skall tas bort och ersättas med att "en sökande bör ha de kunskaperi svenska språket som behövs". Anledningen till denna ändring är attregeringen anser att "ordet 'behärska' i lagen anger ett högre ställt krav".Detta innebär underförstått att regeringen förordar ett lägre ställt krav.I en färsk rapport visar utvärderingar att kunskaper isvenska är avgörande för hur väl invandrare lyckas i . Allaunderkända elever i svenska 2 i och den ström av avhopp frångymnasiet som pågår visar på betydelsen av att dessa elever har lärare somkan motivera och förklara vikten av att väl behärska svenska språket.Moderata samlingspartiet anser att alla lärare inte bara skall besittanödvändiga kunskaper i svenska utan utgöra den spetskunskap som bästbehärskar, tillämpar och till alla elever delger svenska språket. Vi förordarattskollagens tidigare skrivning återställs gällande kraven på lärarnas kunskaperi svenska språket.Ahmet Önal, ordförande i säger: Det vi ser ärSveriges nya underklass. Jag pratade turkiska hemma, turkiska i skolanoch obegriplig svenskturkisk slang med kompisarna. För att lyckas vändadenna trend krävs att alla, invandrare som svenskar, förstår att: "vägen heterutbildning".Det är viktigt att betona svenska språkets betydelse, oavsett den enskildeindividens bakgrund och förförståelse. Att förstå hur saker och händelserhänger ihop är förknippat med vår förmåga att urskilja och utrycka ossgenom ett språk. Den gemensamma referensram och kod som finns mellanmänniskor kommer till uttryck genom språket. Att kunna ett språk välinnebär förmåga att uppfatta nyanserade betydelser av ett och samma ord. Dulär dig som individ att ett ord eller begrepp kan betyda olika saker beroendepå sammanhang och miljö.Skolans betydelse i detta sammanhang kan inte överskattas. ärdet så att elevernas bakgrund och olika fallenhet för svenska språket betyderatt skolan, om den skall lyckas med sin uppgift, måste möta varje enskildindivid för sig. För alla har vi olika språkliga bakgrunder som formats imycket olikartade miljöer. Sett ur elevens perspektiv framstår då den hittillsförda socialdemokratiska skolpolitiken, med sin inriktning mot likriktningoch enhetlighet, som totalt felaktig.Om vi får möjlighet att välja en enda stor förändring i den svenska skolanså blir den att skolan måste byta perspektiv. Den måste sluta se eleverna somett stort kollektiv och börja betrakta dem som enskilda individer. Mångalärare invänder och menar att det är just det de försöker göra, men att tideninte räcker till. Då blir vårt svar att skolans organisation och arbetssätt i såfall inte håller måttet. Skolan har två huvudsakliga uppgifter; att förmedlabeständiga kunskaper och att möta eleverna som individer och tillgodosederas individuella behov. Om inte skolan fullgör dessa uppgifter väl har denförlorat sin legitimitet.4 utmaningar4.1 Krav på kunskap och kvalitetEn grundskola av hög kvalitet kan inte skapas utan att regering ochriksdag ställer tydliga och höga krav, men låter varje skola fåen självständigare och friare roll att själv utforma sin verksamhet.Vi tror emellertid inte att detta räcker för att nå de kunskapskrav framtidenkommer att ställa på våra ungdomar. Krav på att skall ge allaelever grundläggande och beständiga kunskaper av hög kvalitet kommer attleda till ett ökande behov av kunskapskontroller i form av examina ochkontinuerliga nationella prov i alla ämnen.4.2 Krav på valfrihetVi är övertygade om att alla elever och föräldrar vill välja skola om deges en konkret möjlighet till det.