mot · GN02N387 · 1999-10-05 00:00:00 — En situation där verkligtförmögna människor befrias från förmögenhetsskatt och mindre förmögnamänniskor belastas med förmögenhetsskatt, är naturligtvis inte acceptabeltfrån rättvisesynpunkt. Detta bör bedömas som ett högprioriterat område.Inom tjänstesektorn finns möjlighet att skapa fler jobb och företag.Åtgärder behöver vidtas på skatteområdet för att stimulera tillkomsten av flerjobb och företag i denna sektor. I EU diskuteras förslag om lägre moms-skattesats för delar av tjänstesektorn. Andra åtgärder kan varaskattereduktion eller sänkta arbetsgivaravgifter. verkar försänkt skatt på hushållsnära tjänster, och att ett s.k. RUT-avdrag omgåendeinförs.Centerpartiet har även presenterat förslag om hemservicecheckar förpensionärer. Pensionärshushållens behov av vardaglig service skulle kunnatillgodoses genom att staten stimulerar den privata tjänstesektorn. Detenklaste sättet att göra detta är genom ett system med hemservicecheckar förpensionärshushåll. Vårt förslag bygger på att det ska omfatta allapensionärshushåll, förtids- och folkpensionärer och ska gälla för alla normaltförekommande tjänster i hemmet. Det som förekommer inom denbehovsprövade ska inte ingå i detta system.F-skattsedeln är ett viktigt legitimationsbevis för seriös verksamhet.Centerpartiet har i åstadkommit att det nu ska bli enklare atterhålla F-skattebevis vid start av företag. Principen måste vara att alla somvill ska få F-skattsedel, såvitt inte särskilda skäl talar emot. Det är enviktigåtgärd för att få fler egenföretagare och för att fler affärsidéer kan prövas påmarknaden. måste skattemyndigheten lägga mer kraft på attkontrollera att seriös verksamhet verkligen bedrivs.Skattesänkningarna måste vara så utformade att det inte leder tillöverhettning i ekonomin och ökad inflation. Det skulle tvingafram räntehöjningar, vilket i sin tur skulle leda till att nödvändigainvesteringar inte genomförs. Kostnaderna för näringslivet skulle öka vilketskulle motverka arbetslöshetsbekämpningen. skulle därigenom inteavancera uppåt på tillväxtlista utan fortsätta att halka efter.Det krävs därför mycket noggranna prioriteringar av vilka skatter som börsänkas och i vilken takt det bör ske.Förutsatt att tillväxten sätts i fokus bör skattesänkningar som stimulerarentreprenörskap, företagande och långsiktiga investeringar gå före storainkomstskattesänkningar och ökade transfereringar till hushållen. I sin turleder det till att blir ett mer intressant land att investera i. I sinförlängning betyder det att kan få en långsiktigt hög och hållbarekonomisk tillväxt. Detta behövs för att utveckla välfärdssamhället. ICenterpartiets skattemotion läggs yrkanden med ovanstående resonemangsom grund.7 KompetensFör att svenskt näringsliv ska stå väl rustat på den globala arenan måsteutbildningsnivån öka hos arbetskraften på alla nivåer, från baskompetenstill spetskompetens.Samhället är beroende av initiativrika och företagsamma människor.Enskilda människor som grundat företag och uppfunnit nya produkter ochmetoder har en viktig del i grunden för välfärdssamhället. Alla är barn då debörjar skolan, nyfikna och initiativrika. Alltför länge har dock skolan varitinriktad på att utbilda människor för industrisamhällets behov - förmågan attupprepa och organiserat lärande har betonats framför initiativförmåga ocheget upptäckande. vill att skolan ska ha sin uppgift att utbildamänniskor för kunskapssamhället - där företagsamma och idérika människorbehövs i alla verksamheter. Utvecklingen i näringslivet går mot merflexibla arbetsformer och större ansvar för de anställda. Detta accentuerarockså behovet av entreprenörskap.Skolan måste präglas av ett förhållningssätt som innebär attentreprenörskap stimuleras. Utbildningen bör ha ett brett angreppssätt sominnebär att nytänkande och kreativitet - egenskaper som behövs i mångasammanhang - stimuleras. Entreprenörskap kan inte läras ut som ett särskiltämne, utan bör prägla alla skolans ämnen och hela verksamheten i skolan.Den tekniska utvecklingen innebär att kompetenskraven kommer attfortsätta att förändras. För att kunna följa med i den utvecklingen krävs attalla har en god grundkompetens med sig från grund- och gymnasieskolan, attdet finns strukturer som understödjer en kontinuerlig kompetensutvecklingoch att arbetsorganisationerna utformas så att medarbetarnas kompetenskommer till användning och vidareutvecklas. Tillväxtpolitiken måste syftatill att utbildningssystemets utformning stärker näringslivets förnyelse-förmåga.Centerpartiet är positivt till en utvecklad samverkan mellan näringslivetoch skolan. Enligt vår uppfattning måste samverkan öka mellan hela detomgivande samhället och skolan i likhet med vad utredningen ocksåförordar. Alla parter på lokal nivå - den politiska ledningen, skolan,företagen och fackföreningarna - har ett gemensamt ansvar för att dennasamverkan utvecklas. Regeringen bör återkomma med förslag om hur dennasamverkan kan stimuleras, bl.a. genom en översyn av gymnasieförordningen.Tack vare medverkan har en lärlingsutbildning äntligenkommit till stånd. Det är vår ambition att den ska utvecklas till att bli ennaturlig mötesplats mellan skolan och företagen. Kontakter knyts ochföretagsamheten gynnas av att samarbetet blir mer omfattande.Överhuvudtaget bör ett ökat utbyte mellan privata företag och skolastimuleras, bl.a. genom att eleverna inom alla program under utbildningenbör beredas möjlighet till kontakter med företag.I ett kunskapssamhälle är det viktigt att det finns starka positiva drivkrafterför att utbilda, fortbilda och vidareutbilda sig. Det är också viktigt att detfinns tydliga drivkrafter för att de utbildningsval som görs stämmer överensmed arbetsmarknadens behov.För att skapa möjligheter för mer återkommande utbildning kommer ettkompletterande system att behövas. förslag är en modell medindividuella kompetenskonton som preciserar ett delat ansvar mellanarbetstagare, arbetsgivare och samhälle. Den enskilde ges möjlighet att sättaav en del av sin lön eller del av löneökningen. Arbetsgivaren svarar för atttillskjuta en del. Staten bör bidra genom att göra avsättningarna skattemässigtgynnade. Staten kan också, vid sidan om en skattemässig subvention, behövaikläda sig en utjämnande funktion för dem som inte har råd att sätta avmedel, såsom arbetslösa eller löntagare med låg lön. Egenföretagare börkunna kopplas till kompetenskonton genom speciella regler. Detta bör gesregeringen till känna.8 ITMängden information som förmedlas mellan människor, mellanmänniskor och maskiner eller mellan maskiner, ökar exponentiellt. I entid där alltmer av kommunikationen sker digitalt ökar också kraven på eninfrastruktur som förmår hantera de informationsvolymer det är fråganom. Ökande kapacitetskrav måste mätas mot de kapaciteter som i dagtillhandahålls genom vanliga kanaler. Den vanligaste kanalen försmåföretagens datakommunikation håller snabbt på att bli otillräckligoch otidsenlig. Det behövs nya kanaler för att föra över stora mängderdata och möjliggöra morgondagens integrerade tjänster. Inom en ganskasnar framtid kommer med säkerhet bredbandstjänster att efterfrågas i storskala. slutsats är entydig: Det är hög tid att planera för2000-talets digitala infrastruktur. Besluten måste komma mycket snabbtmot bakgrund av den explosionsartade utvecklingen.Informationstekniken ger förbättrade förutsättningar för ett decentraliseratnäringsliv. anser att lagstiftningen snabbt bör anpassas till denya kommunikationsmönstren så att inte denna positiva utveckling hindras.Det kvarstår tyvärr problem med distansarbetet. Det riktiga genombrottethar inte riktigt kommit . Delvis beror det på att lagstiftningen inte hängtmed i utvecklingen. Lagarna inom arbetsmarknadsområdet utformades underen tid då distansarbete var relativt ovanligt. Till exempel är det, när detgällerförsäkringar, oklart hur arbete i hemmet eller i så kallade telestugor skallbetraktas. Om en person som arbetar hemma skadar sig under arbetstid, skalldå detta betraktas som en arbetsskada eller inte? Skall arbetsgivarensförsäkring gälla, kan den gälla, eller är det en personlig försäkring som måstetill? Samma problematik torde även gälla vid sakskada. är det vidarerelativt svårt att i självdeklaration kunna göra avdrag för arbete eller kontorihemmet. I motion om IT läggs yrkanden rörande IT-satsningen.9 Ett mångkulturellt företagande9.1 BakgrundUtvecklingen går mot en alltmer internationaliserad värld, vilket medförförändringar i befolkningsstrukturer och nya ekonomiska förutsättningar.Företagande är ett sätt att bli en del i det svenska samhället somdet också kan vara ett kulturellt band med ursprungslandet. Det ger ettförsprång till nya marknader och främjar tillväxten i är välkänt att personer med invandrarbakgrund har större benägenhetatt starta egna företag än ursprungsbefolkningen. Arbetskraftsundersökningar() visar att andelen företagare är högre bland personer medinvandrarbakgrund () än bland den svenska befolkningen (). Detfinns dock stora variationer mellan olika invandrargrupper.På grund av bristande kunskaper om företagande i , bristandespråkkunskaper, kulturellt betingande traditioner och fördomar har eninvandrare ofta ytterligare svårigheter utöver de vanliga problemen som finnsnär det gäller företagandet. Det svenska samhället är från administrativ ochorganisatorisk synpunkt relativt högt utvecklat. Till detta kommer ettomfattande och krångligt regelverk. Människor som kommer till hari regel många svårigheter att övervinna innan de har något så när likartademöjligheter som majoritetsbefolkningen att framgångsrikt driva ett egetföretag.9.2 Idéer utifrånMånga av de europeiska länderna har en stor invandrad befolkning.Storbritannien, och har tagit fram olika former avspeciella program för att främja företagande bland invandrare.Storbritannien ökade satsningarna på det etniska företagandet, närmedvetandet om dessa företag ökade. Följden blev att det skapadesspeciella program för att stimulera nyföretagande bland etniskaminoriteter och invandrare. Man kan urskilja två typer avföretagspolitiska åtgärdsprogram. Den ena är mer inriktad på att ökastödet till invandrarföretag, medan den andra försöker minimera direktahinder och istället skapa ett klimat som ger bättre förutsättningar förföretagstillväxt. Det kan ske genom att stimulera speciell kredit- ochrådgivningsverksamhet.Företag och organisationer med personal med olika erfarenheter har bättreförutsättningar att bli framgångsrika. Ensidiga personalsammansättningar ärmånga gånger ett förbiseende från ledningen. Men det förekommer oftadirekt diskriminering. förordar en samordnad och skärptlagstiftning mot diskriminering.Nyföretagandet behöver underlättas och det måste bli enklare att anställapersonal. Arbetsgivarrollen är ofta krävande och fordrar goda kunskaper omden svenska byråkratin. De flesta småföretagare upplever ofta svårigheter atthitta rätt i den offentliga administrationen, och det blir inte lättare om maninte behärskar svenska språket till fullo. Företagsamhet ska uppmuntrasgenom utbildning och stimulanser. Regelverket för att starta och drivaföretag ska ständigt granskas.Invandrare möts ofta av skepticism vid kontakt med banker, vilket gör detnästan omöjligt för dem att få lån. Därmed blir det vänner och bekanta somfår ställa upp med finansiering om man ska kunna realisera sin idé. Trotsdessa svårigheter som de möter startar invandrare företag i störreutsträckning än riksgenomsnittet. Det borde rimligen innebära att det finns enpotential för ännu fler att bli företagare om svårigheterna undanröjs. Andelenpersoner med invandrarbakgrund i de organ som har hand om företagsfrågorbör öka. Det gäller bankernas styrelser och personal, ,riskkapitalbolag, länsstyrelsernas styrelser och personal etc. UtredningenInvandrare som företagare har pekat på förslag i denna riktning.Företag som är etablerade i vissa branscher kan fungera som mentorer förnystartade företagare i en liknade bransch. Handelskammare och andraföretagarorganisationer kan ha en stimulerande och samordnande funktion.Kontaktverksamhet inom företagarorganisationer kan förbättraförutsättningarna för företagare med invandrarbakgrund. Detta bör gesregeringen till känna.10 Utveckling av kvinnors företagandeKvinnorna är inte särskilt synliga i företagsvärlden. Den traditionellanäringspolitiken har varit ensidigt inriktad på mäns företagande och debranscher som traditionellt startas och drivs av män. Undersökningarvisar att kvinnor ofta har en företagskultur som skiljer sig från männens.Kvinnor startar ofta företag i liten skala, lånar mindre än män, startar oftaföretag i servicesektorn, jobbar gärna tillsammans med andra kvinnor ikooperativ m.m. I och med de stora förändringarna i offentlig sektoröppnas också nya möjligheter för kvinnor att starta nya företag iverksamhet, som tidigare bedrevs i offentlig regi.En ökad satsning på kvinnors företagande är ett måste. Det handlar om attnyttja all den kunskap och kapacitet som finns. Möjligheterna att kompletterakvinnlig och manlig kompetens med varandra kan ge en stor slagkraft försvenskt näringsliv . Ett brett program, som innehållerrådgivning, utbildning och finansiering för kvinnors företagande, börutarbetas. Detta bör ges regeringen till känna.Kvinnligt företagande måste utvecklas så att kvinnor startar och driverföretag i minst samma utsträckning som män. Kvinnor startar ofta företagmed mindre lån och bidrag. rör det sig om tjänsteföretag med enaffärsidé främst för en lokal marknad. Sådan företagsamhet måste tas tillvara i hela landet och den har potential att hjälpa upp en kärv regional ellerlokal arbetsmarknad. Många kan få inspiration av andra eller få anställninghos någon annan.Samhället bör därför på olika sätt underlätta avknoppning från denoffentliga sektorn. Stöd och rådgivning måste finnas. Vid offentligupphandling ska konkurrensneutralitet mot den egna verksamheteneftersträvas i högre utsträckning än . Kooperativa verksamhetsformerska ges samma företagsmässiga förutsättningar som andra företagsformer.Det ger större möjligheter för kvinnor att gemensamt starta företag inomdenna sektor som ligger den offentliga nära och där den kooperativaverksamhetsformen är mycket lämplig.Många företag missgynnas av de regler och kriterier som gäller för att fådel av länsstyrelsernas småföretagarstöd. Stödet går inte att söka för företaginom försäljning och klädindustri och företag som vänder sig till en lokalmarknad vilket många små tjänsteföretag gör. Det finns även krav på attanställa personal för att kunna söka stöd. Dessa regler och kriterier gör attmånga företag inom handel- och tjänstesektorn förlorar möjligheten att sökasmåföretagarstöden. anser att det nuvarande regelsystemet börses över i syfte att öka möjligheterna att erhålla småföretagarstöd för ovannämnda företag. Detta bör ges regeringen till känna.10.1 Kvinnliga resurscentraSverige skall bli ett föregångsland när det gäller jämställdhet inomnäringslivet. Ett delmål i detta är att få fler kvinnor som startar och driverföretag, ett annat delmål är att andelen kvinnor i ledande befattning inäringslivet stadigt ökar. Åtgärder som har varit av stort värde för att ökamedvetenheten och stimulera kvinnor till att starta eget, är kvinnligarådgivare och kvinnliga resurscentra både på länsstyrelserna och påcentral nivå.Resurscentras uppgift är att samla kunskap kring kvinnors villkor för attsedan kunna förbättra situationen på olika områden som är viktiga förkvinnor. Det kan gälla arbetsmarknadsutbildning, företagsrådgivning,allmänna utbildningsinsatser, forskning etc. Resurscentra skall vara en resursför länens kvinnor samt länens myndigheter och organisationer som arbetarmed olika insatser för kvinnor. Dessa har mycket påtagligt medfört att flerkvinnor kunnat starta och utveckla egen verksamhet.10.2 Kooperativt företagandeUtvecklas det kooperativa företagandet skapas det automatiskt också flerarbetstillfällen. har visat sig vara attraktiva både förkvinnor och män. Det kooperativa företagandet har expanderat kraftigtde . Bland annat inom har en färsk studie visatatt de t.o.m. lyckats bäst. Det finns många intressanta exempel påkooperativ verksamhet av olika slag från skilda delar av landet. Av demsom vänder sig till de lokala kooperativa utvecklingscentra är 70procent kvinnor. Här finns en stor potential. Personalkooperativ ärförmodligen den form av företagande som kan växa allra snabbast.Erfarenheterna är mycket goda. Trots detta finns bara 150 personalägdaföretag inom offentlig sektor. Drivkraften för dessa har inte varit att tjänapengar. De som startade har oftast haft ettideellt syfte. De drivs av engagerade eldsjälar som vill ha frihet. 72procent av delägarna är kvinnor. Den kooperativa företagsformen måstestödjas och utvecklas bland annat genom ökade möjligheter till ettlokalt/regionalt riskkapital för kooperativa företag, bättreentreprenörskap, bättre rådgivning och genom projektinriktade åtgärder.Detta bör ges regeringen till känna.11HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om företagens betydelse för samhället,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att överlåta ansvaret för EU-stödet påregionala/länsvisa myndigheter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om näringspolitik för regional tillväxt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att en noggrann analys genomförs föratt komma åt problemen med utflyttande av företags huvudkontor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillsätta en utredning som ser översemesterlagen i syfte att förenkla för småföretagen,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av konkurrens på lika villkor,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att F-skatten bör sättas avförgående års skatt,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om automatisk registrering hos Patent- ochregisterverket när ansökan om F-skattsedeln sker,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om handläggningstiderna på Patent- ochregistreringsverket,10. att hos regeringen begär förslag till en omarbetningav lagen om bostadsbidrag i enlighet med vad i motionen anförts,311. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om underlättande av generationsskiften,112. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny företagsgaranti,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av dagens företagsstöd,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av individuella kompetenskonton,115. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om problem och lösningar för invandrares kontaktbanker, myndigheter och organisationer,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nytt program för att stimulera kvinnorsföretagande,17. att hos regeringen begär en översyn av de nuvaranderegler om företagsstöd gällande företag inom försäljning ochklädindustri samt företag som vänder sig till den lokala marknaden,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om värdet av den kooperativa företagsformen.Stockholm den 1 oktober 1999Eskil ()()()()()1 Yrkandena 7, 8, 11 och 14 hänvisade till SkU.2 Yrkande 5 hänvisat till AU.3 Yrkande 10 hänvisat till BoU.