ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ju203 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju203av , ()Personliga skyddsvästar till poliserTrots att våldet mot polismän ökat markant underinnevarande år saknar fortfarande många poliser personligaskyddsvästar. Flera länspolismyndigheter säger sig saknapengar till inköp.Att det finns icke-personliga skyddsvästar på polisstationer och i förråd ärinte nog. När larmet går finns det inte tid för de enskilda poliserna att åkaditoch hämta dessa. Med tanke på polisens ofta utsatta läge - vem minns inte debrutala dåden i ? - har åtskilliga polismän köpt skyddsvästar föregna pengar.Detta är inte rimligt. Det åligger arbetsgivaren att utrusta varje polis i yttretjänst med en personlig skyddsväst.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inköp av personliga skyddsvästar till alla poliseri yttre tjänst.Stockholm den 21 september 1999Maud ()
mot · GN02Ju206 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju206av , ()Likartade vapen inom poliskårenInom poliskåren finns endast en vapentyp som är likartad ihela landet, nämligen pistolen. När det gäller övrigaförstärkningsvapen råder stora olikheter mellan de olikapolismyndigheterna. Det innebär att vid kommendering tillannat län så är polimannen inte alltid förtrogen med vapnethan/hon eventuellt kommer att behöva använda.Västra är den myndighet som har tillgodosett de polismän somarbetar i yttre tjänst med en personlig utrustning. Det innebär att polis-mannen kan känna sig säker och trygg ur arbetsmiljösynpunkt.Det är viktigt att man snabbt ser till att den svenska poliskåren i hela landeterhåller moderna och likartade vapen.Varför skall brottslingarna ligga steget före med betydligt bättre vapen änpolisen?HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att poliskåren måste ha moderna och likartadeförstärkningsvapen i hela landet.Stockholm den 28 september 1999Maud ()
mot · GN02Ju207 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju207av , ()Utbildning av ordningsvakterNuvarande bestämmelser om utbildning av ordningsvakterfinns i föreskrifter och allmänna rådangående ordningsvakter. Utbildningens målsättning är atten ordningsvakt skall bibringas så goda kunskaper attförekommande arbetsuppgifter kan lösas på ett korrekt ochsmidigt sätt. I föreskrifterna finns också bestämmelser bl.a.om polischefens ansvar för utbildningen, om hur den skallgenomföras, kursinnehåll och omfattning.Rikspolisstyrelsen kan medge dispens från kraven i föreskrifterna. Idagsläget har tre bevakningsföretag beviljats tillstånd att själva bedrivautbildning av ordningsvakter.De ordningsvakter som är anställda av bevakningsföretag får en längreutbildning medan de som är frilansande endast får en mycket kortgrundutbildning.Miljöpartiet anser att den nuvarande utbildningen för ordningsvakter inteär tillfredsställande. Basutbildningen måste samordnas och bli längre samtfortbildning måste ske kontinuerligt och vara obligatoriskt.Frågans dignitet beror på att ordningsvakterna har befogenheter somannars i princip endast tillkommer polismän, exempelvis omhändertagandeav berusade personer.Konflikthantering där kunskaper och tillvägagångssätt där hjärna ochhjärta används istället för batonger måste in i utbildningen. Mentalförberedelse, attityder och bemötande kan ibland avgöra om väktarensingripande blir en framgång eller leder till våld och skador. Ävenordningsvakterna behöver få hjälp att bearbeta för dem svåra och besvärligasituationer. En grundkurs kan inte lära en ordningsvaktatt kontrollera sin stress och visa ett gott bemötande för att undvika atttillgripa våld. Till det behövs återkommande utbildningar som innehålleretik, moral, att förutse händelseförlopp, mental förberedelse inför ingripande,stresskontroll, attityder, självskydd och lagstiftning.Det bästa vore om kunde administrera och ansvara för allaordningsvakters utbildning eftersom den specifika kunskapen finns inomdenna skola.I betänkandet 1998/99:JuU21 där frågan sist behandlades svarade utskottetatt frågor om ordningsvakternas utbildning och den framtida användningenav dem bereds i Regeringskansliet.Frågan har emellertid varit aktuell och inga åtgärder harvidtagits eller aviserats. anser att ett tillkännagivande tillregeringen är av stor vikt så att ett förslag från regeringen med skyndsamhetpresenteras riksdagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att med skyndsamhet förändra utbildningen förordningsvakter.Stockholm den 30 september 1999Kia ()Per ()()()()()
mot · GN02Ju208 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju208av Nisser, ()Polisens narkotikabekämpningEtt av våra stora samhällsproblem är narkotikamissbruket. Ispåren av drogmissbruk följer stora sociala problem ochtragedier för missbrukare och anhöriga. skaparmissbruket omfattande brottslighet för att finansieradrogerna. har många varningar kommit omatt narkotikamissbruket ökar bland unga människor. Det ärmycket oroande att fler ungdomar prövar hasch, amfetamin,ecstacy, LSD och även heroin trots information och kunskapkring faran med droger.Orsakerna är många. Tillgången på flera droger har ökat. Priset har blivitlägre, och därmed kan drogen bli ett alternativ till andra berusningsmedel.Det talas en del om s.k. rekreationsdroger, d.v.s. man använder droger istället för alkohol när man festar.Kampen mot narkotikabrottsligheten måste prioriteras i vårt land. Atthindra våra unga att pröva och hamna i drogmissbruk är en av våra viktigasteuppgifter. Det är hög tid att flytta fram positionerna i kampen mot narkotika.Moderata samlingspartiet har en restriktiv narkotikapolitik. Allt fler ställersig bakom denna strikta hållning.I bekämpningen av narkotika är polisens arbete avgörande. Det handlar omatt mellan länder - främst inom EU och - samordnabekämpningen av narkotika och att samarbeta och utbyta kunskaper kringligor, transportleder, möjligheter till beslag m.m.Inom vårt land är samordningen mellan länen viktig, för att där effektivtkunna störa och helst stoppa handel med droger. Även inom länen är detavgörande för resultatet att samordning sker. Efter polisens senasteorganisationsförändring, där länen i olika omfattning arbetar i närpolis-områden, ofta en kommun, uttalas oro för minskad effektivitet och tempo inarkotikabekämpningen. Flera län har inte längre s.k. länsövergripandenarkotikarotlar. Varje närpolisområde har ansvar även för narkotika-bekämpningen. I flera närpolisområden har beslagen på "gatan" ökat. Dettaär positivt, att i ett tidigt skede störa och kanske stoppa ungdomar från attanvända droger.Samtidigt har det på flera ställen inneburit att arbetet med att stoppa dengrövre brottsligheten kring narkotika tappat kraft. Det handlar om de kraftersom står bakom handeln, de ligor som arbetar över större områden, där detkrävs större och mer tidskrävande insatser av polisen.Detta kan ses både som en organisationsfråga och en budgetfråga. Vilkamedel har polisen att tillgå? För att få en tydlig bild över hur arbetet kringnarkotikabekämpningen fungerar, efter polisens omorganisation, börRikspolisstyrelsen få i uppdrag att utreda och visa vilka effekter detta fått.Därefter bör förslag läggas om förändringar i syfte att få en effektivbekämpning av narkotikabrottsligheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen ger i uppdragatt utreda polisens narkotikabekämpning efter polisens organisations-förändring.Stockholm den 30 september 1999Per-Samuel Nisser (m)
mot · GN02Ju209 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju209av , ()Polisen i glesbygdFördelning av polisresurserDe kriterier som använder för att fördela polisresurseri landet är framför allt antalet invånare, antalet brott och enstorstadsfaktor. Det finns stora områden i som är glesbefolkadeoch där avstånden är långa. Människor som bor i dessa områden harockså rätt till trygghet vad beträffar såväl person som egendom och skalldärmed kunna lita på att få hjälp inom rimlig tid när så krävs. Dennatrygghet är en förutsättning för människors tilltro till rättsväsende ochkan hjälpa till att stoppa de tendenser till medborgargarden som växerfram i dessa områden. Områden som har en hög arbetsbelastning vidsemestertider (vinter eller sommar) bör också särskilt beaktas.Vänsterpartiet anser därför att det bör övervägas huruvida även englesbygdsfaktor skall läggas till de faktorer som beaktas när manbedömer behovet av polisresurser ute i landet. Denna glesbygdsfaktorskall ta hänsyn till bl.a. avstånd, möjlighet till schemaläggning av poliser,extra behov av utryckningsfordon och liknande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en glesbygdsfaktor vid fördelning avpolisresurser.Stockholm den 30 september 1999Yvonne ()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()()
mot · GN02Ju210 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju210av , ()Polisbristen i VästerbottenDen underbemanning av poliskåren som i stortredovisar håller på att utvecklas till ett problem inte bara för de arbetandepoliserna, fastmer för den allmänna rättstryggheten.Ett län av storlek med två relativt stora kommuner, Umeå105 000 invånare och 75 000 invånare och övrig befolkningfördelad på en mycket stor geografisk yta, innebär särskilda förutsättningarför polisens arbete.Länet har historiskt kunnat hålla brottsligheten på en låg nivå, men nubryts den trenden. Fler brott begås och uppklarandeprocenten minskar. Desenaste tio åren har anmälda våldsbrott ökat med ca 50 procent.Länets struktur innebär att den enskilde polismannen/kvinnan ofta tjänst-gör ensam, eller att patrullen har stora geografiska avstånd att ansvara för.Polisen i har med de historiskt knappa resurserna tvingats tillomfattande rationaliseringar och personalminskningar. Den personellabemanningen totalt i är nu nere på en sådan nivå atträttstryggheten allvarligt kan ifrågasättas. För den enskilde polisen innebärunderbemanningen en arbetssituation som är oacceptabel. Förutom attRikspolisstyrelsen totalt har för små resurser att förfoga över, måste ocksåprioriteringen av resurser mellan länen ifrågasättas. Varför har t.ex. Norr-botten en medelstilldelning på 1161:-/capita eller medan Väster-botten får nöja sig med 859:-/capita eller ?Jämförelsen mellan länen är relevant när båda länens befolkning är likastor, 260 000 invånare, och koncentreras till kusten till och iövrigt har samma geografi och långa avstånd mellan orter. Om man växlaröver medelstilldelningen till polisresurser mätt i poliser per 1000 invånare, såhar 1,29. Den siffran innebär att har sämstpolistilldelning i hela landet. Här har exempelvis 1,65 poliser pertusen invånare.En uppskrivning av anslagen till läns polisstyrelse ärnödvändig för att kunna säkerställa medborgarnas i självklararätt till en ordningsmakt som kan upprätthålla lag och ordning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade resurser till polisstyrelsen i Västerbotten.Stockholm den 29 september 1999Anders ()
mot · GN02Ju211 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju211av , ()Arbetarskydd för poliserIngen skall behöva riskera hälsa och liv på jobbet. Detta är en viktigprincip. är våra polisers liv inte tillräckligt skyddade. Det måstevara en viktig arbetarskyddsfråga att garantera polisernas säkerhet till livoch hälsa. Här krävs säkert både ändrade straffskalor och bättreutrustning och träning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetarskyddet.Stockholm den 2 oktober 1999Bertil ()
mot · GN02Ju212 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju212av , ()Stärkt skydd mot grova våldsbrottI dagspressen kan man praktiskt taget läsa om det ökade antaletvåldsbrott vid vilka eldhandvapen, automatvapen och sprängmedel avskilda slag använts. Människor skadas svårt, inte sällan livshotande.Särskilt utsatta är naturligtvis polispersonal, tullpersonal och personalsom i sin yrkesutövning har till uppgift att ansvara för och skyddaenskilda människor, värdefull och attraktiv egendom liksom att svara förlag och ordning i samhället. Polismorden i ,liksom andra grova överfall mot polis på olika håll i , vittnar omhur allvarlig situationen är.Det är inte ovanligt att de vapen som använts har tillgripits antingen vidinbrott hos privatpersoner eller i militära förråd. Ett inte oväsentligt antalvapen förs också in illegalt från utlandet. Kontrollen måste förstärkasi syfte att hindra illegal införsel av vapen.För att skydda medborgarna och inte minst polis- och bevakningspersonalmåste krafttag tas mot denna kriminella hantering av vapen. De ökade grovavåldsbrotten som alltmer breder ut sig måste mötas med kraft och medstörre målmedvetenhet från samhällets sida. Det måste vara en prioriteraduppgift att spåra och beivra olovlig vapenhantering. Likaså måste polisen gesökade personella och materiella resurser att effektivt bekämpa dennabrottslighet. Utvecklingen, inte minst , visar att dettaärnödvändigt om rättssamhället skall kunna bestå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att spåra och effektivt beivra all kriminellhantering av vapen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förstärka kontrollen vid våra gränser i syfteatt förhindra illegal vapeninförsel,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ökning av polisens personella och materiellaresurser.Stockholm den 3 oktober 1999Ingvar ()()
mot · GN02Ju213 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju213av , ()Polis- och åklagarverksamhetens resurserPolisens verksamhet syftar enligt polislagen till att upprätthålla allmänordning och säkerhet samt i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd ochannan hjälp. Målet för polisverksamheten måste övergripande vara attminska brottsligheten och att öka människors trygghet.Sedan 1994 har polisen förlorat många anställda såväl poliser somadministrativ personal. sjönk antalet anställda med drygt 800personer varav cirka 350 poliser och 450 civilanställda. 185 nya polis-studerande började studierna . De 70 polisstuderande sombörjade har gått ut i praktikutbildningen 1 juni 1999.Ur rikspolisens prognoser framgår att antalet poliser fram till år 2003kommer att ha minskat med ytterligare 500 om inte intagningarna tillpolisutbildning ökar. Pensionsavgångarna ökar avsevärt varför lägetverkar bli allt allvarligare, detta inte minst därför att antalet brott fortsatt ökaunder 1998.Under sommaren har en lång rad allvarliga brott begåtts: bestialiska mord,grovt våld, dagliga rapporter om misshandel och stölder.Allmänhetens oro ökar och grupper av medborgare reagerar nu så kraftigtatt olika slag av s.k. medborgargarden bildas. Reaktionen är förklarlig menfarlig, då nya olyckor kan inträffa i samband med dessa "olagliga" ingrepp.Det står klart att det finns mycket allvarliga brister då detgäller polisens och rättsväsendets möjligheter att ingripa, utreda och beivrade brott som begås. Den viktiga brottsförebyggande verksamhetenförsummas. Svårigheten att snabbt nå polisen är helt oacceptabel. Likaså ärdet orimligt att väl utbildade poliser nu till stor del måste ägna sig åtkontorsarbete.Också inom åklagarväsendet har kanslipersonal tvingats sluta. Åklagarnafår mindre tid till utredning och att ordna presentation och bevis. Trots attbrottsligheten ökar blir det färre åtal som väcks, brott som upp ochbrottslingar som blir dömda.Den negativa utvecklingen måste brytas. Även om viss anslagsförhöjningnu föreslås för nästa budgetår står det klart att det är otillräckligt för attbrytaden negativa trenden.Mot bakgrund av det i motionen anförda bör begära attregeringen låter granska omorganisationen och de senaste årens utvecklinginom polis och åklagarväsende samt dess effekter för rättssystemets funktioni dagens Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om granskning av polis- och åklagarväsendetsfunktion och effekterna på rättssystemet.Stockholm den 3 oktober 1999Ingvar ()
mot · GN02Ju215 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju215av , ()konsekvenser för poliser på GotlandAllmäntI proposition 1999/2000:1 under utgiftsområde 4 finns underpolisväsendet riktlinjer för polisens arbete. På sidan 45 underförändringar finns angivet - "förstärka gränskontrollen och utöka detinternationella samarbetet". På sidan 46 under prioriteringar - "insatsermot den gränsöverskridande brottsligheten skall förstärkas". Dettauppdrag är del av andra prioriteringar. På sidan 60 redovisas polisensuppgifter vad gäller inträde i Schengensamarbetet.Det är omfattande tillkommande uppgifter för polisen som inte följs avmotsvarande förstärkningar till polisen.Slutsats av detta är att det inom polisen måste ske omprioriteringar motdessa uppgifter. Särskilt måste åtagande i Schengensamarbetetsäkerställas eftersom det är en mångnationell överenskommelse.Det är möjligt att det går att genomföra denna ompriotering i ett nationelltperspektiv.GotlandFör som är minsta län och med därtill anpassad polis-organisation men kanske det län som har längsta yttre gränserär det självfallet inte möjligt göra omprioritering på samma sätt.Gotlands kuststräcka är med 135 hamnar av varierande storlek,varav några är landningsplatser för fisk och måste då vara gränsövergångs-ställen.Ett stort antal kryssningsanlöp från "tredje land" sker , näst flestefter . har i stort dagliga flygförbindelser österut,en verksamhet som ökar och med all sannolikhet kommer att öka, vilket ärönskvärt.Därtill har i närtid omfattande flyktingströmmar kommit till Gotlands kustösterifrån.Övervakning enligt SchengensamarbetetGenom åtagandet gjort i garanterar vi attEU:s gränskontroll österut är övervakad. Självfallet måste då det finnastillräckliga möjligheter härför.Det syns inte möjligt att på , med nuvarande polisorganisation,lösa dessa tillkommande uppgifter som utrycknings- och närpolis-verksamheten ska lösa tillräckligt bra.Eftersom är en ö finns begränsade möjligheter, i vart fall på korttid och regelmässigt, att samarbeta med andra läns polis.Samarbetet med tullen (5 personer på ) och kustbevakningenpågår, men det finns begränsade möjligheter att ytterligare öka detta sam-arbete.Förslag till åtgärderMed anledning av åtagande enligt Schengenöverenskommelsenär det nödvändigt att göra en noggrann granskning hur detta ska varamöjligt på och omgivande farvatten som nuvarandepolisuppgifter ska upprätthållas.ÖvrigtJag har i motion 1999/2000:Fö317 föreslagit utökat samarbete inomstatliga maritima området på . Detta bör beaktas då nödvändigaåtgärder beslutas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjlighet för polisen på att mednuvarande organisation lösa tillkommande uppgifter enligt Schengen-samarbetet.Stockholm den 3 oktober 1999Roy ()
mot · GN02Ju216 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju216av Strömbom, ()Polisresurserna i länPolisens resurser räcker inte till för att utreda alla brott. De generellaneddragningar som har skett över hela landet och resursfördelningenmellan länspolismyndigheterna utfaller mycket negativt för Stockholmsläns del. Alltför stor del fördelas efter befolkningstal, inte efter faktiskabrottsuppgifter. Det är nu oerhört angeläget att resurserna till brotts-bekämpning ökar, men också att fördelningen av resurserna länenemellan ses över.För att kunna utföra ett tillfredsställande förebyggande arbete, snabbaingripanden och utredningar av brotten krävs att polisresurserna bättrekorresponderar mot den faktiska brottsligheten. I är andelenbrott avsevärt mycket högre än vad som motsvaras av befolkningsandelen.Det faktiska behovet måste ges större tyngd vid fördelning av resurserna överlandet.Allt fler unga blir rånade av ungdomar i . Mobil-telefoner, märkeskläder och kontanter blir rånarnas byten. Hot omrepressalier om rånoffret skvallrar tillhör brottet.För närvarande råder en stor brist på polisresurser för att förebygga ochfölja upp ungdomsbrott, särskilt i södra . Resursbristen har bl afått följande konsekvenser. Många ungdomsgäng kan härja ostört då mångabrott aldrig utreds, och om de utreds är handläggningstiden så lång att vittnendrar sig ur. När grövre brott anmäls, t ex narkotikabrott, kan det ta fleramånader innan någonting händer. Åtal skall väckas men detsker inte. Ungdomar som begår brott ska överlämnas tillsocialtjänsten, men kontakten mellan och polisen fungerar intesom den bör, sannolikt till stor del på grund av resursbrist på båda håll, ochföljaktligen blir uppföljningen bristfällig. Detta leder till att polisenprioriterar misshandel och olaga hot medan stölder, skadegörelse ochsnatterier läggs åt sidan. Ingen egentlig yttre spaning hinner genomföras,varför polisen inte kan bygga upp den personkännedom som skulle kunnahjälpa den i dess arbete.Vi kristdemokrater anser att ungdomsbrotten måste prioriteras. Det handlarom de signaler som samhället ger unga brottslingar. Om inte snabba åtgärdervidtas blir signalen att samhället accepterar ett brottsligt beteende. Särskildaresurser behövs för att kunna prioritera ungdomsbrottsligheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade polisresurser till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilda resurser för att kunna prioriteraåtgärder mot ungdomsbrottsligheten i län.Stockholm den 2 oktober 1999Inger Strömbom (kd)()()()()()()()()()