mot · GM02Fi17 · 1999-04-29 00:00:00 — Vår grundinställning är att en människas frihet inte fårinskränka andra människors frihet. Därmed har vi som lever nu ansvar attvårda jorden för kommande generationer. Vår rätt att bruka är inte en rättatt förbruka.Det är tydligt att när miljöns intresse står i konflikt med miljöfarligverksamhet måste alltid naturens krav få företräde på ett tidigt stadium. Enviktig slutsats av detta är att ytterligare en princip - försiktighetsprincipen-måste prägla människans inställning till naturen.Hotet mot miljön har bytt karaktär. Synliga och omedelbara skade-verkningar på lokal och nationell nivå har blivit globala och diffusa miljö-problem. Klimatförändringar och förtunningen av stratosfärens ozonskikt ärexempel på global problematik som beror på människors levnadsmönster.Det är dock viktigt att vara medveten om att miljöförstöring inte är någotsom per automatik följer av människans existens och aktivitet på jorden, utanär en produkt av hur de politiska system ser ut inom vilka människor verkar.Att brist på ekonomisk och politisk frihet - marknadsekonomi och demokrati- socialistiska och auktoritära stater skapat världshistorienskanske allvarligaste miljökatastrofer, är tragiska belägg för den insikten.Vi liberaler har en i grunden optimistisk syn . Vi har en tilltrotill människans förmåga att finna lösningar på varje tids problem. Genomtekniska framsteg har mänskligheten kunnat höja sin levnadsstandardsamtidigt som den löst vissa miljöproblem, som uppkommer vid jordbrukoch tillverkning. Den positiva inställningen innebär dock inte att vianingslöst tror att det går att tänja naturens spelregler hur lång som helst.Med dagens befolkning och levnadsnivå behöver resurseffektivitetennödvändigtvis fördubblas för att ekosystemens livsuppehållande funktionerinte ska äventyras. Men vi förnekar inte heller naturens förmåga att delvisläka sig själv.Vi liberaler menar att miljöproblemen bara kan lösas i ett marknads-ekonomiskt system och att staten bör använda ekonomiska styrmedel för attkomma till rätta med dem. Lagstiftning kan också vara och berättigad.Fungerande konsumentupplysning om varor och tjänster är angelägen för attproduktion och transporter skall bli mer miljövänliga. Konsumenternas maktär mycket kraftfull - det fick vi alla erfara när ingen längre ville köpaklorblekt papper och pappersindustrin gick över till att bleka på annat sätt.Att människor sorterar sitt avfall är också mycket viktigt för att skapa ettkretsloppssamhälle.Staten skall göra det som marknaden inte gör bättre. Den ska skydda denhotade änglamarken som ingen äger, men alla älskar.I skogen återfinns unika biotoper och ekosystem som utgör grunden förmånga arters överlevnad. Produktiv skogsmark nedanför det fjällnäraområdet kan behöva skyddas i reservat. Det finns många unika naturområdensom är akut hotade. Det är framförallt stora områden av ovärderlig s kgammelskog som står på spel.3 Det ekonomiska läget3.1 Den internationella utvecklingenIndustrivärlden tycks ha undkommit den finansiella krisen under1997-98 i och i med blotta förskräckelsen. Defarhågor som fanns för kraftiga depressiva effekter från en globalfinanskris har inte besannats.Det finns flera tecken på återhämtning i de asiatiska ekonomier som lågmitt i krisen. Produktionen har vänt i flera länder och kommer att visaökningar . Börskurserna har återhämtat sig och investeringsflöden tycksvända.Även i har det varit fråga om en stabilisering och återhämt-ning, åtminstone under loppet av året.Ännu kan man dock inte skönja något slut på den långa krisen i Japansekonomi och samhällsstruktur. Oförmågan att ta sig an finanskrisen har givitanpassningen ett långt utdraget förlopp där det är tveksamt om det kan blinågon tillväxt ens . Det japanska exemplet är en god illustration tillde problem som ackumuleras när ett parti dominerar denpolitiska scenen och samhällslivet så som varit fallet i . Stabilitet blirtill förstelning.Det fanns under fjolårets finanskris starka farhågor för att den deprecieringsom de sydostasiatiska valutorna genomgick av koppling tillden amerikanska dollarn skulle stärka deras konkurrenskraft så mycket attdetta skulle drabba de västliga ekonomierna. Deprecieringen tillsammansmed en sviktande hemmamarknad skulle göra dessa länder angelägna ochkapabla att öka sina exportansträngningar på ett sådant sätt att dettaallvarligtkunde hota industriländernas näringsliv. Detta skulle kunna utlösa en våg avfrämst amerikansk protektionism som kunde få stora återverkningar även påeuropeisk, och därmed svensk, produktion och sysselsättning.En förklaring till att konkurrensen från inte blivit såstark i industrivärlden som befarats kan vara att den finansiella krisen därgjort det svårt främst för små och medelstora företag att få finansiering.Därmed har deras möjligheter till en eventuell inbrytning på västliga mark-nader hämmats. När de finansiella problemen i flera av de sydostasiatiskaländerna lättar kommer troligen också företagen i regionen att bättre kunnautnyttja den konkurrensförbättring som valutakursfallen medfört. Därmedkommer också risken för ett ökat konkurrenstryck på företag i västvärlden attöka.Den amerikanska ekonomin har uppvisat en oväntad styrka. medhög tillväxt, i genomsnitt, visar på en osedvanlig kraftiutvecklingen. har bortåt 15 miljoner nya jobb netto tillkommit.Hittills har spådomar om en kraschlandning kommit på skam. Tillväxten harhållits uppe och arbetslösheten sjunkit ner till en nivå där den inte varit på29år. Trots detta har inte inflationen tagit fart. Det förefaller av aktuellaprognoser att döma som om det skulle kunna gå att åstadkomma endämpning utan kraftig åtstramning.Man kan dock inte bortse från att det finns betydande risker. Tillväxtenhålls uppe inte minst på grund av ett gott förtroende hos hushållen. En högsysselsättning och en rekordlåg arbetslöshet bidrar till detta. Härtill kommerden oväntat starka börsutvecklingen som bidragit till hushållenskonsumtionsvilja. Konsumtionen är så stark att hushållen har en negativsparkvot, d.v.s. deras konsumtion är större än deras löpande inkomster. Dettavisar också på en risk. Skulle börsen börja falla, kurserna motiveras knappastav befintliga vinstutsikter, och , Federal Reserve, höja räntanför att möta inflationsrisker kan omslaget bli kraftigt. Vid en återgång tilletttidigare sparmönster med åtminstone 3-5 procents sparande skulleefterfrågebortfallet kunna bli kraftigt. Det som tycks vara denstarkaste motorn i den internationella ekonomin, den amerikanska tillväxten,kan komma att dämpas med betydande återverkningar på omvärlden.Det är då ett problem att den europeiska utvecklingen är svag. Tillväxteninom EU beräknas bli enligt EU-kommissionensvårprognos. Det är främst och som enligt denna bedömningkommer att få tillväxttal på . Även i , som haften mycket starkare utveckling än kontinenten, blir tillväxten låg . I demera perifera EU-länderna som , och inte minst ärtillväxten fortsatt stark. väntas dock tillväxten i totalt uppgåtillca eller något mera. En fortsatt utdragen konflikt iJugoslavien/Kosovo med de politiska risker det innebär - där de politiskaåterverkningarna i bara är ett exempel - kan dämpa tilltron tillutvecklingen och hämma investeringar och konsumtion.Ett fortsatt stort problem är den svaga sysselsättningstillväxten i med en återhämtning kommer den öppna arbetslöshetenatt ligga på . Kontrasten mot den kraftiga sysselsättnings-ökningen i är slående. Det finns starka argument för att det ärnödvändigt med avregleringar på arbetsmarknaden för att sysselsättningenska kunna ta fart i , inklusive Sverige.Det som händer i EU-området är mycket viktigt för eftersom 60procent av vår export går dit. har våra nordiska grannländer, dit 20procent av vår export går, haft en starkare utveckling än i övrigt. Nuär dock både och inne i en avmattningsfas medan tillväxten iFinland är fortsatt stark. Draghjälpen för svensk ekonomi från totaltsett kommer därmed att vara lägre än tidigare.Sammantaget innebär detta att världsmarknadstillväxten för svensk exportkommer att i stort sett halveras, från 1998 till 31/iåroch kanske en uppgång mot . Det internationellaperspektivet talar inte för någon stark draghjälp för svensk ekonomi underresten av året. kan dock situationen ha ljusnat.Tabell 1 BNP-utvecklingen 1998-2000Procentuell volymförändringTabell 1: ( 1998 1999 2000 )Källa: Finansdepartementet3.2 Den svenska ekonominDet blev inte alls som regeringen trodde! Så sent som ibudgetpropositionen trodde regeringen på en tillväxt om 3procent och . Redan när regeringen skulleredovisa sitt fögderi i konvergensprogrammet till EU haderealismen trängt sig på. De optimistiska tongångarna hade dämpats. Nuräknar regeringen med en tillväxt på och 2,6 procentnästa år. Denna nedskrivning innebär att det svenska folkhushållet tappar25-30 miljarder kronor jämfört med regeringens optimistiskaförutsägelse i höstens budgetproposition.Därmed flyttas i praktiken sysselsättningsmålet framåt i tiden. Medregeringens politik är det inte realistiskt att nå 80 procents sysselsättningtillår 2002, vilket också framgår av regeringens proposition.De tillväxtsiffror som regeringen nu anger är mera realistiska.Tabell 2 BNP-tillväxt i 1998-2000Procentuell volymförändringTabell 2: ( 1998 1999 2000 )Källa: FinansdepartementetDen relativt svaga internationella konjunkturen medför att exportensbidrag till BNP-tillväxten halveras . Nästa årkommer sannolikt exporten att öka på nytt. Ett problem är att våramarknader på kontinenten och i befinner sig i en period medsvag tillväxt. Marknadstillväxten för svenska varor halveras mellan 1998och 1999 för att visa en viss återhämtning 2000.De senaste två åren har importen ökat kraftigt. Till en del beror det på attinvesteringarna ökat och därmed dragit in import, men ökningen kan inteenbart förklaras med detta. Det kan vara så att den svenska konkurrens-kraften försämrats. Omgivningen för de konkurrensutsatta företagen är nuväsentligt förändrad där möjligheterna att ta ut prisökningar är mycketmindre . Kostnadsökningar måste därför mötas medrationaliseringar.Det är inte givet att den mera dämpade importökning som regeringenräknar med står sig. Den ökning av den inhemska efterfrågan som ärtrolig kan i större utsträckning än regeringen räknat med mötas med meraimport och mindre svensk produktion.Nettot av export och import har deprecieringvarit den faktor som huvudsakligen bidragit till tillväxten. vände dockutrikeshandeln till att ge ett negativt bidrag. Vår situation kan ha förändratsså att tiden med positiva nettobidrag från utrikeshandeln kan vara över. Efterhand kommer då detta att slå mot bytesbalansen.Den svenska tillväxten blir starkt beroende av den inhemska efterfrågan.Det är rimligt att räkna med en fortsatt ökning av den privata konsumtionenom inte arbetsmarknaden försämras. Regeringen utgår från att hushållenssparbenägenhet kommer att öka något om de aviserade överföringarna tillhushållen kommer till stånd 2001 och 2002. Erfarenheten visar att hushållenssparbeteende är mycket svårt att förutse.Vårt internationella beroende visar sig även här. Skulle den amerikanskabörsen falla medför det återverkningar på den svenska börsen. Även iSverige kommer hushållen att bli försiktigare med sina utgifter om börsenförsvagas.Regeringen räknar med att kommunerna ska ligga på en volymtillväxt omca . Kommunerna räknar själva snarare medatt ligga kvar på oförändrad nivå på verksamheten. Expansionstaktenkommer att påverkas av rekryteringsmöjligheterna. Trots en total arbets-löshet på har kommunerna rekryteringssvårigheter. Detta ären tydlig indikation på att arbetsmarknaden inte fungerar väl. Omskattestoppet nu hävs är risken uppenbar att kommunerna kommer att höjaskatten för att klara de löneökningar som drivs fram av rekryterings-problemen. Rekryteringsproblemen driver kommunerna till insatser för attklara de akuta problemen som stör de långsiktigt hållbara lönerelationerna.Därmed kan kommunerna efter hand tvingas till korrigeringar. Detta kommeratt driva upp den genomsnittliga lönekostnaden ytterligare. De framtidaskattesänkningar som regeringen nu lovar hushållen riskerar att ätas upp avhöjda kommunalskatter.Investeringarna är en ännu osäkrare faktor. Näringslivets investeringstakthalveras jämfört med och väntas inte återhämta sig under de kommandeåren. Med försämrade vinstutsikter kan man inte vänta sig någon starkinvesteringsexpansion . Konjunkturbarometerdatatyder på att företagen tror på en ljusning under loppet av året, dock inte såmycket att de behöver öka antalet anställda.En viss ökning av bostadsinvesteringarna väntas, från en mycket låg nivå.Sammantaget tyder detta på att BNP-tillväxten och kankomma att ligga på , eller något däröver. Tillväxttal på som regeringen räknade med för några månadersedan är inte aktuella. Det betyder att sysselsättningen ökar, men inte i ensådan takt att sysselsättningsmålet nås. Den totala arbetslösheten kommer attligga kvar på ca 9 procent.Den internationella utvecklingen och en självständigt agerande riksbankhar medfört att inflationen varit låg . inflationsbrasor tycks vara utbrunna. Det är viktigt att lönebildningen iframtiden inte på nytt drar upp inflationen. Genom den låga inflationen i våromvärld är marginalerna mycket mindre . Nya inflationstendensereller en för svag finanspolitik medför att höjer räntorna vilketmedför sämre sysselsättning. Den gamla devalverings- och inflationsutvägenär stängd.3.3 Högre tillväxtRegeringens nedskrivna tillväxtambitioner innebär att man kan räknamed en tillväxt på , d.v.s. ungefär den trend somrått under . har vad gällerBNP per capita - korrigerat för skillnader i levnadsomkostnader - sjunkitfrån att ha legat på tredje-fjärde plats bland i början av1970-talet till f.n. delad 18:e plats. låg då högre än något av denuvarande EU-länderna. Av EU-länderna är det bara ,och som ligger på en klart lägre nivå.Det finns en av många omfattad ambition, i politiska kretsar ochannorstädes, att ska häva sig upp till en bättre position. Det uttrycksofta som att inte ska konkurrera med låglöneprodukter, vi ska varaett land med avancerade produkter och sofistikerade tjänster som kan bärahöga löner. Är en sådan vision realistisk med regeringens politik?Ekonomen har i en artikel ()redovisat vad som skulle krävas för att gå ifatt några likartade länder. Hansutgångspunkt var 1996. har relativa position försämrats,uppgiften är än mera krävande idag.Hans utgångspunkt var att i genomsnitt växte ett moget industriland meddrygt . Om vi med dagens utgångspunkt skulle växa ifattDanmark, som ligger över oss i nivå, skulle det kräva i svensk tillväxt om det skulle ske , ca 4,5 procentper år om vi tar på oss.Det skulle vara något enklare att växa ifatt som ligger över oss i nivå. Med angivna förutsättningar skulle det kräva ca4 procents tillväxt i genomsnitt, eller om vi låter detta10 år. i genomsnitt innebär i högkonjunktur. Senastvi hade över 4 procents tillväxt var 1969.Varken regeringens prognoser eller dess politik tyder på att regeringen harinsikt eller vilja att driva en politik som ökar välstånd. Det krävs enväsentligt annorlunda politik för att få fart på ekonomi. Huvuddelenav den nödvändiga expansionen måste ligga i näringslivet. Det är villkorenför tillväxt i näringslivet som är nyckeln till att få bättre fart på svenskekonomi.Den utflyttning av svenska företag som sker, den otillräckliga expansioneni de befintliga företagen och det faktum att antalet företagare minskat tyderinte på något bra företagsklimat. I den mätning som t.ex. företas av detschweiziska institutet (), "World Competitiveness Index", har position förbättratsnågot . Detta beror på utvecklingen av vetenskap och teknologi medan detsom ligger i den politiska sfären försämrat position. Det ärföljaktligen där förbättringarna måste ske. Vi anger i denna motion vilkanödvändiga förändringar som måste göras.3.4 EMUDen gemensamma europeiska valutan är ett faktum. Den 1 januaristartade EMU:s tredje etapp med elva länder. Tillsammans bildar de ettvalutaområde med 290 miljoner innevånare - d.v.s. fler än t ex ellerJapan - och med av världens totala BNP och världenstotala utrikeshandel.I och med att euron nu finns och används allt mera kan frågan om EMU ärbra eller dåligt för avföras från dagordningen. Fyra EU-länder stårdock alltjämt utanför, nämligen , , ochSverige. kommer sannolikt att bli medlem eller 2001. IDanmark har den socialdemokratiske statsministern deklarerat att hanpersonligen anser att bör gå med i . Den liberalaekonomiministern driver frågan om danskt medlemskap. Deflesta oberoende bedömare anser att kommer att hålla enfolkomröstning och inträda i den gemensamma valutan eller2002. I har regeringen lagt fram en "national change-over plan" (en nationell övergångsplan), som, för att understryka kraften iåtagandet, presenterades av premiärminister personligen iparlamentet. Slutsatsen är att om det i är fortsatt brist på ledarskapoch regeringen är fortsatt oförmögen att göra ett ställningstagande så löpervårt land en högst påtaglig risk att före nästa ordinarie riksdagsval ståpolitiskt isolerat och ekonomiskt diskriminerat utanför den gemensammavalutan. Detta vore en ekonomiskt och politiskt farlig position för Sverige.3.4.1 Utanförskapets viktigaste ekonomiska konsekvenserSverige får betala för att stå utanför:Företagsflykt. har problem med att behålla företagare ochföretag i landet. Huvudkontor och andra delar av verksamheten flyttar intebara till och utan numera även österut till eurolandet Finland.För företagen är det svenska utanförskapet en nackdel som kommer utöverde höga skatterna, den dåligt fungerande lönebildningen och arbets-marknaden och det kvalitativt ojämna utbildningssystemet.Den gemensamma valutan skall ses som en naturlig fortsättning på EU:sinre marknad med allt friare rörlighet för människor, varor, tjänster ochkapital. Det är lättare och smidigare när man nu avskaffar de handelshindersom nationella valutor utgör. Därmed blir också EMU ett bålverk mot nyprotektionism i Europa.Valutaoro. Den svenska kronan är en mycket orolig valuta, och envaluta som svenska och utländska placerare och företag flyr ifrån när det blirdet minsta oroligt på världens finansiella marknader. Vi har sett det inträffanär Asienkrisen böljat fram och tillbaka under 1997-98, när Rysslandinställde betalningarna och senast under Brasilienkrisen1999. Det kommer att ske igen. Detta innebär att svenska företag utanförEMU har att leva med en oberäknelig kortsiktig valutarisk, som de delvis kanförsäkra sig emot, men till en kostnad. Därutöver finns den långsiktigaosäkerheten om vad kronan kommer att vara värd . Företagen -inte minst svenska underleverantörer - får propåer från företag iEuroland att de bör fakturera i euro. Det innebär att det är de svenskaföretagen som får bära hela valutarisken vid handel med euroområdet. Detinnebär sänkt lönsamhet i , sänkt lönebetalningsförmåga för dessasvenska företag, och en stimulans till lokalisering av produktion från Sverigetill Euroland.Högre priser. Med den gemensamma valutan följer att det blir väsentligtlättare att jämföra priser i olika länder i Euroland. Den genomskinlighet somföljer med euron gör att företag får allt svårare att hålla olika priser församma varor och tjänster i olika euroländer. Med euron för man med andraord en prispress på många marknader. Konvergens mot lägre priser i EMU-länderna med en högre prisnivå förstärks av den snabbt ökade Internet-handeln. Så länge som står utanför kan inte svenska konsumenterkomma i åtnjutande av de lägre priserna.Högre räntor. Om står utanför euron blir under överskådlig tidräntorna högre, och som följd därav t ex bostadslånen dyrare än om Sverigehade varit med i . Om man ser till "den långa" marknadsräntan, sombl.a. bestämmer kostnaden för många bostadslån, är skillnaden ca 0,4procent. Det är en måttlig skillnad, men observera att detta beror på atträntemarknaden har redan räknat hem ett svenskt EMU-medlemskap inomnågra år. Det innebär att om regeringen skulle deklarera att inte skallgå med i , då kommer denna ränteskillnad attspringa i höjden. Beträffande de korta räntorna - styrräntor -är den lägre i Euroland.Högre transaktionskostnader för turister och andra resande, exportörer ochimportörer. Dessa kostnader har av uppskattats till 3-4miljarder kronor varje år.Färre nya jobb. Med EMU blir det lättare för fler företag att anställa flermänniskor. Svenskt medlemskap skapar i sig inte fler jobb, men ett svensktEMU-medlemskap skapar en väsentligt ökad stabilitet och förutsägbarhet förföretag och medborgare vad gäller konjunktursvängningar, räntor, växel-kurser och offentliga finanser. Detta gör att företagen får ett väsentligtförbättrat företagsklimat och blir mer benägna att anställa fler.3.4.2 Bristen på ledarskap skriandeRegeringens brist på ledarskap får betecknas som ett lågvattenmärke isvensk politik. År hänvisar regeringen till den allmännaopinionen utan att regeringen försöker påverka opinionen det allraminsta. Tvärtom hyllar regeringen sin passivitet som ett uttryck fördemokratiskt sinnelag, som om demokrati byggde på partiersåsiktskamouflage. och de andra opinionsinstituten har av regeringengivits en vetorätt i en fråga som statsministern själv angivit som en av deabsolut viktigaste för framtid och somstatsminister. Att allt regeringens hukande agerande först och främst ärett kamouflage för intern splittring i EMU- och Europafrågorna äruppenbart.3.4.3 politikFolkpartiet vill att går med i . Idagsläget innebär detta att en folkomröstning bör genomföras innanSverige tillträder som ordförande i , d.v.s. år 2000.Politiken bör inriktas på svenskt medlemskap år2002.4 Reformer för jobb och tillväxt4.1 Skattereformen - Det måste löna sig att arbetaNär finansminister inbjöd övriga partier tillskattesamtal väcktes förhoppningarna om att det äntligen skulle finnas eninsikt i den socialdemokratiska regeringen att skatter, tillväxt och jobbhar ett samband. I takt gick utan att regeringen angavnågon som helst ambition vare sig vad skattesamtalen skulle leda framemot, eller när detta skulle ske, växte misstankarna att detta bara varännu en av regeringens långbänkar, ännu en av regeringens otaligasamtalsgrupper. De tre sammankomster som skedde präglades av att sexpartier angav sin syn på ett antal olika områden och representanten fördet sjunde, Socialdemokraterna, satt och teg. Då medbuller och bång lämnade finansministerposten och BosseRingholm tillträdde kommenterade han resultatet så långt med att "det ärtomt i byrålådorna". Det är inget som förvånar oss. Det är uppenbart attSocialdemokraterna är ytterst oklara på sin skattepolitiska strategi, vadman vill använda skattesystemet till i kampen för jobb, tillväxt och ökatvälstånd och större frihet för människor.4.1.1 "Det måste löna sig att arbeta"De liberala byrålådorna är inte tomma. Vi har ett förslag till skattereform.Folkpartiets förre partiledare skulle ha fyllt i dagarna.Ohlin mer än någon annan symboliserar arbetet för god ekonomi, tillväxtoch välstånd genom bra villkor för arbete, företagande, sparande,förkovran och risktagande. Vi vill hedra hans 100-årsminne genom attföreslå för regeringen och övriga partier att reformen "Det måste löna sigatt arbeta" nu genomförs.Folkpartiet föreslår en reform med inriktning mot sänkt skatt på arbete ochrisksparande. Vi föreslår att de grundläggande principerna för 1990-91 årsskattereform, nämligen "hälften kvar", och att de flesta bara ska betalakommunalskatt återupprättas, samt att ett förvärvsavdrag införs ochsuccessivt byggs ut vilket medför att människor får inkomstskattesänkningarsom motsvarar de ökade avgifterna till pensionssystem och övrigasocialförsäkringar. Genom att staten tar över en del kommunalakostnader kan kommunalskatten sänkas.