mot · GN02Sk681 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk681av , (-m)Beskattning av utdelning och reavinst från fåmansbolagI princip bör skattesystemet utformas så att speciella regler för fåmans-aktiebolagsägare inte behövs. Som skattesystemet ser ut måsteemellertid någon form av princip finnas för att bestämma vad som ärkapital- respektive tjänsteinkomst. För att öka förutsebarheten måstedenna princip översättas till lagregler.Vad som är inkomst av kapital och vad som är inkomst av egen arbets-insats för en aktiv ägare till ett fåmansaktiebolag är närmast en filosofiskfråga. Svaret och utgångspunkten för företagsbeskattningen måste vara attöverskott från företaget är kapitalinkomst om företagaren tagit ut en lön somär marknadsmässig för arbetsinsatsen vilken beskattas som tjänsteinkomst.Resterande del kan inte härröra från annat än avkastning på satsat kapitaloch/eller anställdas arbetsinsatser. I vart fall är det, så länge marknadsmässiglön uttagits, inte inkomst av eget arbete för företagaren. Följaktligen måsteden delen av överskottet som delas ut eller blir reavinst vara kapitalinkomst.Huvudregeln vid beskattning av utdelning till aktiv ägare i ett fåmans-aktiebolag bör vara den att all utdelning från ett fåmansaktiebolag anses somkapitalinkomst om ägaren tagit ut en lön som motsvarar minst den som enanställd kollega i samma yrke har.Detta innebär att RSV tillsammans med arbetsgivarorganisationerna tarfram ett antal lönelistor för företagare och anställda i olika branscher utifrånde arbetsbeskrivningskoder som finns.Om någon "motsvarande lön" inte kan fastställas på grund av svårigheteratt i något fall jämföra marknadsvärdet av en företagares arbetsinsats med enanställds lön måste någon form av beräkningsgrund som används i andrahand finnas. Denna bör precis som utgå från avkastningen på satsatkapital, men rymma även upparbetade vinster som behållits i bolaget.Principen finns vid beräkningen av kapitalinkomsten, eftersomden skattskyldige vid beräkningen av anskaffningsvärdet på det satsadekapitalet får utgå från bolagets värde vid utgången av 1992. Detta trots attdetta inte anses fullbeskattat, dvs. beskattat både med bolagsskatt och skattpå utdelning alternativt tagits ut som lön innan de tillförts bolaget.Det är enklast att utgå från bolagets eget kapital vid beräkningen avkapitalavkastningen. Detta kan enkelt utläsas ur balansräkningen. Till dettabelopp bör sedan få läggas lönesumman, exklusive ägarens lön.Kan den skattskyldige visa att hela utdelningen motsvarar marknadsmässigavkastning bör utdelningen godtas oavsett nivå på denna.Uppskattningsvis fyra av fem ägare bör kunna använda huvudregeln. Förstom skattemyndigheten kan visa att löneuttaget inte är marknadsmässigt börden alternativa beräkningsgrunden bli aktuell.Det kapital som ägaren har investerat i bolaget anses bestå av en materielldel, det egna kapitalet enligt balansräkningen, och en immateriell del i formav anställdas kunskap vilken återspeglas i lönesumman. Den senare är ettmått på investeringar i anställdas kunnande som även de bör berättiga ägarentill avkastning. I vart fall hade investeringen berättigat tillkapitalavkastningom den alternativt gjorts i form av en maskin. Denna principiella syn ärnumera också accepterad efter det att lönesummeregeln gjorts generell ochhöjts från av lönesumman.Kapitalavkastningen på detta sammanlagda kapitalunderlag bör i normal-fallet kunna uppgå till statslåneräntan med ett tillägg av 10 procentenheter.Ligger utdelningen över denna nivå ska den kunna ifrågasättas av skatte-myndigheten. Detsamma ska kunna ske om det i företaget finns uppenbartföretagsfrämmande egendom, dvs. pengar som borde delats ut, och bolagetanvänds enbart i syfte att öka andelen kapitalbeskattad inkomst från bolaget.Det lösningen har valts i för att undvika kringgående av enkelbeskatt-ningen i mindre aktiebolag liksom i den svenska arvs- och gåvoskattelagenför att förhindra missbruk av den s.k. lättnadsregeln som medger att företags-förmögenhet tas upp till beskattning endast till 30 procent.En utformning av de s.k. fåmansaktiebolagsreglerna så att marknadsmässigavkastning också beskattas som kapitalinkomst är en strukturellt viktig ochangelägen åtgärd. Den kan finansieras inom ramen för företagsbeskattningenoch genom minskade stöd till företagen.En motion med liknande innehåll behandlades även vid föregående årsriksmöte. Motionen avslogs då (bet. 1998/99:SkU11) med motiveringen att"en löneschablon inte skulle ha sådana fördelar att det kan vara motiverat attändra den nuvarande regeln".Det är möjligt att en ändring skulle innebära nackdelar av administrativkaraktär för skattemyndigheten men för företagen och deras ägare skulle detförenkla och ge ökad rättvisa. Det är mot denna bakgrund angeläget att denutredning som tillsatts i frågan ges utrymme i direktiven att föreslå enlösning i enlighet med vad som anförts ovan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att presentera förslag till utformning av regler förbeskattning av utdelning och reavinst hos aktiva ägare tillfåmansaktiebolag.Stockholm den 30 september 1999Ola ()()()()()()()