mot · GN02MJ727 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ727av , ()VattenVatten är otvivelaktigt vårt viktigaste livsmedel. Av allt vatten på jordenär salt och bara sött. Det är dessa sött vatten avvilka en stor del är fruset vatten som vi ska dela på.Globalt sett saknar 1,4 miljarder människor tillgång till rent vatten enligten analys som gjorts av FN. Enligt FN kommer vattenbristen att beröra 2,3miljarder människor . Jordens befolkning ökar, medan tillgången påjordens vatten är . Två tredjedelar av världens befolkning bor iregioner som erhåller en fjärdedel av allt regn. Ju fler människor vi blir destolägre blir andelen vatten per person. Problemet tilltar också på grund av denojämna fördelningen av vatten. De flesta som hotas av vattenbristligger i områden där klimatet innebär låg nederbörd och hög avdunstning. Deflesta av dem har dessutom stor befolkningsökning. som levnads-standarden ökar, ökar kravet på sötvatten till jordbruk och industri. Vatten-brist utgör ofta hinder för utveckling, särskilt i kombination med fattigdom.En knapp vattenresurs kan orsaka konflikter, både nationellt och inter-nationellt.Sverige har fortfarande rikliga tillgångar på sötvatten. Bara av detillgängliga vattenresurserna används. Dock är vattenfördelningen i landetojämn. De stora mängderna finns i mellersta och norra , medanbefolkningen är koncentrerad till landets södra delar. Brist på färskvatten kanförekomma i de sydöstra delarna av och i kustnära områden medmånga fritidshus. Vid de kommunala vattenverken råder sällan brist påråvatten. Att vattnet är en så viktig och central del av vår värld visas av att deriktigtfattiga också är fattiga på vatten. Den västerländska livsstileninnebär allmänt en stor resursförbrukning. Den livsstilen breder ut sig, äventill . Detta är ingen ekologiskt hållbar utveckling.VattenbildningAllt vatten som finns i vår atmosfär bildar tillsammans hydrosfären. Detcirkulerar i ett globalt system med solen som kraftkälla. I kretsloppetavdunstar ca 0,5 miljon kubikkilometer . Endast en mindre del avdet som avdunstar från havet, förs in över land. När nederbörden nårmarken bildar vattnet ytvatten (flod eller sjö) eller infiltreras och blirmarkvatten, som används av växterna. Det överskott, som inte användsav växterna, fortsätter att sjunka och fyller till slut markens porer ochbildar grundvatten.Grundvattnet ligger mer skyddat från bl.a. luftburna föroreningar och hardärför oftast högre kvalitet än ytvattnet. Men grundvattnet är inte fritt frånföroreningar. Människans aktivitet och samhällplaneringen har stor betydelseför hur grundvattnet berörs. Det är också viktigt att ta reda på grundvatten-magasinets storlek och flödeshastighet, så att inget överuttag görs. Vid förstora uttag sänks grundvattennivån, vilket kan ge stora konsekvenser förvattenföring och vattnets kvalitet. Bl.a. kan salt vatten tränga upp i grund-vattenmagasinen. I inlandet kan detta också ske genom att gammalt saltvatten (relikt eller fossilt vatten) tränger upp. Detta gäller områden, somligger under den s.k. högsta kustlinjen, som alltså var kustlinje, när havet varsom högst.15 % av invånare får vattnet från privata brunnar. Övriga försörjsav kommunala vattenverk, ca 2 100 till antalet. De 13 största vattenverkenlevererar tillsammans av allt kommunalt färskvatten. Vattenverkenhämtar sitt vatten till från grundvatten, till från konstgjortgrundvatten (ytvatten, som infiltreras genom en grusås) och till frånytvatten. Grundvattnet kan ofta användas direkt som det är. Ytvattnet kräveralltid mer eller mindre behandling.I t.ex. och , där råvattnet ofta är förorenat, har mansystem för användning av regnvatten från tak (ej papp- eller asbesttak) tillexempelvis toalettspolning, tvätt, biltvätt, bevattning, drivhusodling,industri-vatten. Systemet är inte helt enkelt och anses inte ekonomiskt lönande iSverige, som ju har riklig tillgång till bra råvatten.VattenvårdStora grundvattenmagasin finns i grus- och sandavlagringar, men i demoränlager, som täcker större delen av landet, är grundvattenmagasinenförhållandevis små. Konflikten mellan samhällets behov av grusrespektive en naturlig grundvattenbildning är ett problem. Naturgrus ären ändlig resurs. Med nuvarande gruskonsumtion kommer hälften avkommunerna att ha förbrukat sina grusresurser . Gräver manbort sand och grus, spolierar man också förutsättningarna för återbildningav grundvatten. har därför krävt en hushållningsplanför användning av naturgrus.En långsiktigt hållbar vattenförsörjning förutsätter att vattentäkternaskyddas. Det gäller både grundvatten och ytvatten. Det allmänna miljöarbetetsvarar för en del av detta skydd men inom särskilt viktiga vattenförsörjnings-områden bör vattenskyddsområden upprättas. Genom förnuftig kommunalplanering behöver därvid inte motstridiga intressen uppstå gentemotlantbrukarna. Annars bör ersättning lämnas för intrång, särskilt om markeninte alls får brukas.VattenkonsumtionÅr 1945 var vattenförbrukningen per person i ca 150 l/dygn,1970 225 l/dygn, ca 200 l/dygn.Hushållets vattenförbrukning l/dygnpersonlig hygien 60disk 40matlagning/dryck 10WC 40tvätt 30övrigt 20Summa 200Av dessa 200 l används som varmvatten. är oftastuppvärmt med hjälp av energi, som bidrar till vår miljöskuld. Hälften avmiljöskulden beräknas falla på vår energianvändning.Kommunalt färskvatten används till miljoner kubikmeter/årindustri 95hushåll 543allmän service m.m 95förluster + egen förbrukning 219Summa 952Produktionskostnaden för vatten är endast en tiondel av kostnaderna fördistribution. Det ligger dricksvattenledningar i marken iSverige. Läckor lagas för ca /dag. De flestavattenledningssystem är gamla och behöver förnyas.Vattenberedningen kräver en del resurser. Exempelvis ska ytvatten renas,varvid slam alstras. Detta slam deponeras f.n., vilket är ett problem, eftersomslammet är så vattenhaltigt. Alternativ finns nu i form av anaerob behandlingi damm, som dock kräver stor yta.En slösaktig vattenanvändning måste motverkas av många skäl. Det ärnödvändigt med en heltäckande kartläggning, som redovisar kommunernasnuvarande och framtida behov av vattenförsörjning.DricksvattenkvalitetKonsumenten vill och ska ha rent vatten, d.v.s. fritt från bismak, färg ochgrumling, dessutom hög leveranssäkerhet samt acceptabla kostnader förvatten och avlopp. På grund av vår rikliga vattentillgång kan en höghälsoskyddsnivå hållas beträffande dricksvattnet. Gränsvärden för olikaämnen i vattnet är satta så lågt att man riskfritt ska kunna dricka vattnetett helt liv. är tillsynsmyndighet.Grundvattnet kan innehålla mineraler, som kan ge vattnet färg, grumlingoch bismak. Radon och fluorid kan förekomma i grundvattentäkter menpåverkar inte smak eller utseende. Transporten genom ledningsnätet kanpåverka vattnet. Rostavlagringar och slam kan ge grumligt vatten, som kanlukta och smaka illa. Flödeshastigheten spelar här stor roll. Flyter vattnet förlångsamt, d.v.s. vid för litet vattenuttag eller för klen rördimension, blir detsådana problem. I en del rör finns det påväxt av alger och annat, särskilt omflödet är ganska långsamt. En del rör är asbesthaltiga.Enligt EG-direktiv ska dricksvattnet kontrolleras vid tappstället, d.v.s. hoskonsumenten. Rutinmässigt kontrolleras vattnet redan vid vattenverketbeträffande olika parametrar. Kontroll sker via ackrediterade laboratorier.Den generella kvaliteten visar sig vara god, men tillfälliga störningar ärvanliga.Surt vatten framstår alltmer som en riskfaktor för ohälsa hos människan.Det är nödvändigt med förstärkt forskning om vattenkvalitetens betydelse förhälsan.Problemet med radonförekomst i dricksvatten berör i huvudsak bergs-borrade brunnar. Här har funnits ett anslag för bidrag till radonsanering avdricksvatten. Detta bidrag upphörde . Bidraget har inteutnyttjats i förväntad utsträckning. Eftersom radon i vatten bedöms som enbetydande hälsorisk, anser att det även börfinnas möjlighet för bidrag till radonsanering.Avlopp och alternativa toalettsystemSveriges kommunala avloppsvatten genomgår numera en långt mer om-fattande rening än några decennier tillbaka i tiden. är landets tätorts-befolkning utan undantag ansluten till reningsverk. av tät-orternas avloppsvatten genomgår både kemisk och biologisk rening.Metoder finns nu att ta hand om slammet från reningsverken genomaneorob behandling.Kommunerna bör ha ett särskilt avloppssystem för spill- och dagvatten,eftersom stora mängder dagvatten ger utspädning i det kommunalaavloppsreningsverket och därmed sämre effektivitet. Särskild rening av dettavatten kan behövas. För övrigt bör man undvika att dagvatten från hårttrafikerade ytor leds till reningsverken. Föroreningar i detta vatten kanriskera kvaliteten på slam och eventuell biomull.Kristdemokraterna vidhåller att man ska uppdra åt attutarbeta en strategi för övergången från dagens kollektiva vattentransporte-rande storskaliga toalettsystem till ett ekologiskt hållbart system. Krav ochnormer måste fastställas avseende prestanda, pålitlighet och funktionalitet.Det måste ske en kraftsamling kring forskning, systemutveckling ochproduktutveckling.Kompetent personalDet är en avancerad balansakt att framställa och distribueradricksvatten. Dagens va-verk liknar alltmer processindustrier. I framtidenkommer den bilden att förstärkas. Datatekniken blir helt oumbärlig idriften och som uppföljnings- och planeringsinstrument. Inom denärmaste åren kommer ett stort antal anställda att lämna branschen pågrund av ålder. En generationsväxling förestår. har utbildningskett via i samarbete med VAV. Branschen ansersjälv att gymnasie- och högskoleutbildade ungdomar är framtidensrekryteringsbas, vilket kräver samarbete mellan bransch och skola,lämpligen regionalt. Va-utbildningar bör finnas över hela . Mendet behövs sådan kunskap även för dem som ska levereraanläggningarna.Även forskningsmiljöer med tillräcklig bredd behövs. Dessa måste ocksåomfatta relevanta stödvetenskaper. I finns redan ett sådant forsknings-centrum.KalkningSurt vatten framstår alltmer som en hälsorisk. vet vi att liveti sjön reduceras vid sjunkande pH. Vid lågt pH går många metaller ilösning. En ökad koncentration i vattnet av dessa metaller kan medverkatill sjuklighet. Sjöar och vattendrag har kalkats för att motverka detta.Mycket talar nu för att skogskalkning är en bra metod, särskilt därskogsförsurningen är uttalad p g a fortsatt svavelnedfall. Enligt EG:s nyavattendirektiv ska vattenförvaltningen följa avrinningsområdena. Vikristdemokrater anser det vara en riktig princip. Kalkningen måstetillförsäkras nödvändiga medel vilka vi anvisar i budgetmotionen.Övergödning har drabbat våra syd- och mellansvenska kust- och havs-vatten. Den har ansetts härröra bl a från jordbruket. En avhandling på SLU() gör det troligt att en stor orsak är denminskade kvävefällningen i våtmarker. har 2 500sjöar sänkts och andra våtmarker dikats ut i syfte att öka jordbruket ochminska arbetslösheten. Därvid minskades kvävefällningen från till50 %, anser man. När nu vattenförvaltningen ska ske efter vattenavrinnings-områden bör en plan för kvävefällning upprättas för varje avrinningsområde.Utöver att våtmarker anläggs bör jordbruket bedrivas med så litet kväve-utsläpp som möjligt.Effektiv kamp mot oljeutsläppÖstersjön trafikeras av tankfartyg som kan ta laster upp till 150 000 ton.Ännu större fartyg anlöper hamnarna vid och Skagerrak.Åtskilliga utsläpp sker avsiktligt i samband med att fartygen rengörsina oljetankar eller pumpar ut oljeförorenat barlastvatten under resansgång. Detta är förbjudet, men risken för upptäckt är tydligenför liten för att vara avskräckande.Den svenska avslöjade 415 oljeutsläpp , 482 utsläpp1995, 411 utsläpp , 395 utsläpp och 395 stycken 1998. Endast i ett40-tal fall har vattenföroreningsavgift tagits ut. Ett litet antal fall per årharkunnat härledas till utsläpparen. Av dessa har inget lett till straffrättsligaåtgärder.Kustbevakningen har mycket svårt att härleda oljeutsläppen trotsspaning med båt och flyg. Oljerester från fartygsdrift uppblandas ofta medrengörings- eller lösningsmedel, så att resterna löses upp, innan de hunnitupptäckas och registreras av kustbevakningen.Kristdemokraterna har krävt att regeringen ska agera föratt förbättra lagstiftningen och arbeta för skärpta sanktioner för att förhindraoljeutsläppen i våra farvatten. Vi har även påtalat nödvändigheten av attmöjliggöra uppbyggnad av oljemottagningsanläggningar i berörda grann-länder runt och vi föreslår ökade resurser till föreffektivare tillsyn och kontroll. Det har gått mer än en hel mandatperiod utankonkreta resultat. Antalet oljeutsläpp till sjöss är fortfarande ca 400/år,troligen med stort mörkertal. Det måste bli ett stopp på det innan Östersjönblir ett stort oljetråg.Globala åtgärderDet svenska biståndsarbetet har bl a varit inriktat påvattenförsörjningsfrågor. Biståndet grundar sig på lokalt ägande ochfolkligt deltagande. Tekniken ska vara enkel och billig, så att folk har rådmed både byggande och underhåll. Kvinnorna är en viktig målgrupp. Dehar ansvar för familjens hälsa och välbefinnande, inklusivevattenhämtningen. Det bistånd, som är inriktat på vattenresurser, handlardels om ökad kunskap hos befolkningar och deras ledare, dels samarbeteför rättvis fördelning av de knappa vattenresurserna. Kunskapen skaförändra beteendet, t.ex. beträffande personlig hygien, förbättradebrunnar och införande av nya latriner. Det behövs ny bevattningsteknikoch bättre brukningsmetoder i vattensnålt syfte. Också fortsättningsvisskall vattenförsörjning ha högsta prioritet i biståndsarbetet.För att på ett bättre sätt skydda våra gemensamma vattentillgångar föreslårvi att i FN tar initiativ till tillskapandet av en global vattenkonven-tion. Vi ser ingen motsättning mellan regionala överenskommelser och enövergripande konvention.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av ökande vattenresurshushållning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om grushushållningsplaner,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kartläggning av landets vattentillgångar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad forskning kring vattenkvalitetens betydelseför hälsan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om radonsanering av vatten,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en strategi för övergång till ekologiskt hållbaratoalettsystem,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning av personal vid vattenverken,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändiga medel för att upprätthålla kalkningenav sjöar och vattendrag på nuvarande nivå,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpt lagstiftning för att effektivare komma åtansvariga för oljeutsläpp från fartyg,210. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppbyggnaden av mottagningsanläggningar förolja,211. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade resurser till för effekti-vare tillsyn och kontroll avseende oljeutsläpp,112. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom FN skall arbeta för en globalvattenkonvention.Stockholm den 29 september 1999Ester ()()()()()()Skånberg (kd)()()()()1 Yrkande 11 hänvisat till FöU.2 Yrkandena 9 och 10 hänvisade till TU.3 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till BoU.