ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02N303 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N303av Beijer, ()Nätavgifterna och elsparandeRiksdagen har genom en rad beslut bestämt riktlinjerna för den framtidaenergipolitiken. Fossilbaserad el- och värmeproduktion och kärnkraftskall avvecklas och ersättas av biomassabaserad el- ochvärmeproduktion, vind, småskalig vattenkraft samt eleffektivisering.Genom skatter och avgifter kan denna utveckling stimuleras. Men detfordras också vad man kan kalla positiva åtgärder. Sådana kan vara stimulansav den småskaliga energiproduktionen, effektivare system för tillvaratagandeav skogsavverkningsflis eller byggande av fullskaliga fabriker för alternativadrivmedel (Etanol i ). Den avreglerade nordiska elmarknaden harhitintills inneburit en rejäl press på det rörliga elpriset. Vi kan förklara del av de låga elpriserna med att vattenmagasinen i både ochSverige varit välfyllda . Men avregleringen har ocksåinneburit ett effektivare elsystem över en större marknad, vilket i sig pressatelpriset. Det väntade beslutet att införa schablonmätning i har sporratalla eldistributörer med självaktning att kraftigt sänka priserna.Frågan är emellertid om dessa åtgärder och denna utveckling på det rörligaelpriset skapat ytterligare motivation för eleffektivisering och elsparande hoselkunderna. Har elmarknadens förvandling varit sådan att den underlättat denav beslutade inriktningen? Knappast, menar undertecknademotionärer. Lågt elpris är bra, men det ökar i sig inte motivationen föreffektivare elanvändning eller elsparande. Tvärtom innebär systemet medfasta nätavgifter, som inte pressats ner i motsvarande grad som det rörligaelpriset, att motivationen för minskad elanvändning minskar hos storakundgrupper.Det är nu dags att gå vidare i utvecklingen av en modern elmarknad.Nuvarande nätmonopol kan vara svårt att förändra. Enda alternativet tilldagens monopol vore antagligen ett statligt ägande av alla elnät. Det verkaremellertid föga inspirerande . Enligt mening är detnu dags att slopa de särskilda nätavgifterna. Nätägarna får ta betalt av dendistributör som använder nätet. Detta innebär att det rörliga elpriset blirhögre än , men det innebär också att det blir intressant för de flestahushåll att bli eleffektivare och att minska sin elanvändning.Frågan om hur ett elprissystem med enbart rörlig avgift skall se ut börutredas. För att uppnå en fullt fungerande elmarknad måste dock dennautveckling komma till stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning kring nätavgifternai enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 2 oktober 1999Lennart Beijer (v)()()()()()()()()()()
mot · GN02N306 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N306av Virgin, ()Pilotprojekt för etanolproduktionEnligt budgetpropositionen har regeringen slagit fast att skallvara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Såväl ur ettenergipolitiskt som ur ett närings- och transportpolitiskt perspektiv är deten strategiskt avgörande fråga att minska utsläppen fråntransportsektorns energianvändning. Regeringen satsar därför på ettutökat samarbete med svensk fordonsindustri kring utveckling av mermiljövänliga och energieffektiva fordon.För att nå de avsedda effekterna är det, förutom utvecklingen av mermiljövänliga fordon, betydelsefullt med framställningen av inhemska etanol-och etanolbaserade produkter. behov av etanol kommer uppskatt-ningsvis att öka till ca . framställs endastca etanol i . Etanol är det alternativa bränsle som, medmiljöaspekten som grund, ges hög prioritet av EU och flera EU-länder harskattebefrielse för bioetanoltillverkning.För att uppnå de mål som bl.a. regering och riksdag har beslutat när detgäller koldioxidreduktion och minskning av utsläpp från trafiken kommer detatt behövas flera produktionsenheter av bl.a. etanol för att tillgodosebehoven. Ett sätt att skynda på utvecklingen och möjliggöra flera projekt företanoltillverkning är att höja ribban för inblandning av mängden etanol idrivmedel. Detta har föreslagits av det gotländska företaget som i samverkan med offentliga myndigheter och företag villutnyttja etanolen i olika inblandningar, dock , i såväl bensin somdiesel. Det behövs ett antal lokala bränsleprojekt för att effekterna påinfrastruktur och miljö skall kunna utvärderas. Det behövs därtill att fleraproducenter för etanoltillverkning kan betraktas som pilotprojekt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etanolproduktion.Stockholm den 4 oktober 1999Lilian Virgin (s)
mot · GN02N307 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N307av , ()Olofströmsregionens utvecklingOlofström är en kommun i västra med cirka 14 500 invånare.Utmärkande för kommunen är en stor tillverkningsindustri med VolvoOlofströmsverken som klart dominerande verksamhet. Cirka 60 procentav arbetskraften i kommunen arbetar inom tillverkningsindustrin. Inomkommunen finns största industriområde.Tjänstesektorn är ännu av ringa omfattning och den statliga sektorn ärminimal.Under 1990-talet har arbetsmarknaden stått emot den omvandling somannars skett på många andra håll och arbetslösheten har därmed varit relativtlåg. Till den låga arbetslösheten har också bidragit att många ungdomarlämnar kommunen. Det syns heller inga tendenser till att ungdomarna senareflyttar tillbaka.Med den starka industrisektorn, som varit och är kommunens styrka, följerockså en sårbarhet. har arbetsstyrkan vid minskat medcirka 400 personer och kommer arbetsstyrkan attminska ytterligare, siffran 150 personer har nämnts. Till detta kommer attPlastals fabrik med cirka 250 anställda, som tillverkar bildetaljer, skallläggas ned.Det behöver i detta läge är naturligtvis möjlighet att utvecklaoch bredda näringslivet och skaffa mer sysselsättning, bland annat inomtjänstesektorn. För detta har man också redovisat en plan som bland annatNäringsdepartementet tagit del av.För att arbeta med omställningen har kommun haft stödfrån (mål 2) och utgjort tillfälligt stödområde.I årets budgetproposition redovisar regeringen under rubriken hur man ser på den kommande stödområdes-indelningen.Till vår stora förvåning har vi kunnat konstatera att kommuninte finns med bland de uppräknade kommuner som skall ingå i stöd-områdena fortsättningsvis.Och detta i ett läge när detta stöd kommer att behövas mer än någonsin föratt klara omställningen, när bortåt 1 000 industrijobb riskerar att försvinnaunder loppet av ett enda år.Nu om någonsin behöver denna sysselsättningsmässigt hårt drabbadekommun det stöd som stödområdestillhörighet ger.Vi föreslår därför att kommun inplaceras i stödområde B tillsvidare och i vart fall så länge som utfasningstiden från (mål 2) pågår.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inplacering i stödområde.Stockholm den 1 oktober 1999Jan ()()()
mot · GN02N308 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N308av , ()Program för vidareförädling av skogsråvaraDesign och form spelar en allt större roll som konkurrensfaktor i en tidnär kvalité och marknadsföring ökar i betydelse. Vi ser ett ökat intresseför att använda mera träprodukter och träinredning.Men det behövs ökade insatser för just marknadsföring av materialet träför att det ska kunna bli ett miljömässigt och kretsloppsanpassat första-handsval. Trä passar in i satsningen på miljövänliga produkter och bordemed det rätta stödet gå en ljus framtid till mötes. Ett mål borde vara attmarknadsföra träet i och övriga som en del i kretsloppssam-hället, utveckla nya system och metoder för vidareförädling av träråvaran.Arkitekter har en viktig uppgift att fylla. Det är de som ritar och formulerarframtida byggande och inredningar. De kan föra in önskemål om meramiljövänligt, kretsloppsanpassat och så vidare och då ligger trämaterialet bratill. Olika former av forskningsprojekt bör stöttas för att ta fram nyaanvändningsområden för träet och koppla ihop våra designers och arkitetermed träbranschen.Det behövs ett program för att öka form- och designfrågornas betydelse isvenskt näringsliv, inte minst inom träbranschen. har varit ledandeinom formgivningen , men har flera andra länder kommit ikappoch även gått förbi.I dag producerar och exporterar vi råvaror, därefter importerar vi vidare-förädlade produkter, bland annat möbler designade i andra länder, t.ex.Danmark.Värmland, norra och andra skogslän med stor råvarutillgångavverkar skogen säljer till pappersmasseindustrin eller säljer den utanförlandet. Sen köper vi tillbaka färdiga produkter, i stället för att se till attarbetstillfällen skapas i glesbygder och att människor kan bo kvar i sin bygd.Det finns kapacitet för detta om vi bara satsar och vill. Vi har en mängdsmå och medelstora sågverk som med rätt stöd kan bidra till att skapaförutsättningar för en uppbyggnad av en vidareförädlande industri.Men det behövs också ett ökat samarbete mellan just designers ochformgivare för att sågverksindustrin ska kunna ta fram de produkter somefterfrågas, kunna följa trender, men även försöka påverka dessa i ettmiljövänligare val som just träet är.Inom träbranschen behövs ett sammanhållet program som inriktar sig påatt koppla ihop träbranschen och svenska designers, formgivare och olikautbildningsanordnare inom designbranschen.Det behövs också regionala kunskapscentra där nätverk och samverkankan främjas inom branschen.Skogsråvaran är vårt gröna guld och rätt använt kan vi se till att fleramänniskor får sin inkomst av vad skogen ger genom bland annat ökadvidareförädling, men då behövs ett samlat krafttag från näringen och staten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett sammanhållet program för design, utveckling,marknadsföring och förädlingsgrad av skogsråvara.Stockholm den 5 oktober 1999Ann-Kristine ()()
mot · GN02N311 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N311av , ()NaturgasanvändningBostadsbyggande och energitillförsel är viktiga samhällsfrågor och ettomfattande samarbete måste utvecklas mellan aktörerna i dessa bådasektorer om:- det ekologiska byggandet ska kunna utvecklas- nybyggnadskostnaderna, och därmed människornas boendekostnader, skakunna minskas- energianvändandet minskas och långsiktigt inriktas mot ett mer ekologiskthållbart systemFör att stimulera efterfrågan av såväl miljöriktiga bostäder somenergialternativ är det därför också viktigt att bejaka mångfalden och låtaalternativen konkurrensutsättas.Erfarenheterna från i såväl i som nusenast i är att just mångfald och flexibilitet efterfrågas ochmotsvarande efterfrågan finns avseende energisystemet.Erfarenheterna av naturgasintroduktionen 1985 och till 1999 visar:- att den totala energiförbrukningen minskar när eldningsoljaersätts med naturgas- att klimatpåverkande utsläpp av koldioxid minskar med 35-40 %- att mängden försurande utsläpp av kväveoxider respektive svaveldioxiderminskar med 25 respektive 100 %- att utsläppen av partiklar och stoft, som vi sätt larmrapporter omavseende diesel och biobränslen från , minskarmed 100 %.Samtidigt har vi i Syd- och noterat att nya företag etablerarsig i regionen tack vare att naturgas finns tillgängligt. Detta gäller inomsektorer som kemiindustri, livsmedelssektor och bagerinäring.Vi har i samma region noterat att naturgasledningen används för introduk-tion av biogas som renats till naturgaskvalité. Detta sker genom satsningar isåväl som . Genom detta ligger i framkant med attutveckla gränsöverskridande energiteknik.Naturgasen har 55 000 direkta användare i det svenska naturgas-systemet. Genom att av användningen sker i fjärrvärmesektorn,med stora städer som somanvändare, uppgår de indirekta användarna av naturgas till cirka ytterligare500 000 kunder.Genom en fortsatt introduktion av naturgas i skulle ytterligarecirka 2 miljoner svenska energianvändare kunna få dra fördel av ett utbyggtnaturgassystem. En stor del av de klimat- och miljöproblem som eldnings-oljan innebär skulle kunna reduceras. Energianvändningen och därmedkostnaderna för denna minskar som utvecklar mångfalden isin energianvändning inom en sektor som utgör en viktig del av det energi-system som utvecklas i gemenskap inom EU.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om naturgasanvändning.Stockholm den 29 september 1999Ronny ()()
mot · GN02N312 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N312av , ()Utbildning för företagareEn av de största anledningarna till diskriminering och andra brott motlagar eller avtal på arbetsmarknaden är okunskap. Flera av dearbetsrättsliga lagar som finns är för många arbetsgivare helt okända.Speciellt svårt kan det vara för företagare utan erfarenhet från densvenska arbetsmarknaden. Okunskap om den svenska arbetsmarknaden,dess regler, den dispositiva arbetsrätten och avtalens betydelse kandärigenom ha en klart segregerande effekt. En arbetsmarknad med klaraspelregler kommer att gynna både arbetstagare och arbetsgivare. Detkommer att resultera i färre konflikter och en mer rättvis arbetsmarknad.Det är därför viktigt att båda parter är medvetna om sina rättigheter ochskyldigheter.För att få en arbetsmarknad där alla parter kan ta sitt ansvar bör blivandeförtagare genomgå en utbildning i de grundläggande reglerna påarbetsmarknaden vid startande av företag. En utbildning i arbetsrätt, omförhandling och avtal, och om de gängse reglerna på den svenskaarbetsmarknaden. En avklarad utbildning skall även vara ett villkor för att fåtillgodogöra sig de olika förmåner som finns för nya företagare. Den skullegälla för att få starta eget-bidrag, för att få tillgång till ALMI-lån och förattkunna utnyttja de utökade möjligheterna till avsättning i periodiseringsfondmen också för andra typer av bidrag och subventioner riktade till nya företag.På så sätt skulle den företagsverksamhet som bygger på en god arbetsmiljödär de anställdas rättighet ses som en viktig del av företagandet uppmuntras.Utbildningen skulle också förebygga konflikter på arbetsmarknaden, dåarbetsgivare som inte tillgodoser de anställdas rättigheter ofta har enbristfällig kunskap om dessa. En sådan utbildning skulle vara en fördel förnya företagare, inte ett hinder.Det är också viktigt att de överenskommelser och bestämmelser somreglerar arbetsmarknaden finns tillgängliga för alla, inte minst för att gynnaintegrationen. Många av de dokument som finns är utformade på en svenskasom i många fall kan vara mycket formell och svårtillgänglig. Översättningav dessa dokument är mycket kostsamt för de enskilda organisationerna menav oerhörd vikt för att alla ska kunna ta del av dem. Som en del i åtgärder föratt skapa lika möjlighet för alla att starta företag bör de dokument somreglerar arbetsmarknaden finnas tillgängliga på många olika språk. Detta börvara ett gemensamt intresse för hela samhället som ett led i att skapa likavillkor på arbetsmarknaden och i företagandet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning av nya företagare för att undvikakonflikter på arbetsmarknaden som grundas i okunskap.Stockholm den 1 oktober 1999Lena ()()
mot · GN02N313 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N313av , Hans (s)TransportbidragVidareförädling av skogsråvara är en viktig framtidsfråga som har en storsysselsättningspotential, särskilt i inlandet. Därför är det viktigt att depolitiska styrmedlen stimulerar till ökad vidareförädling, inte minst dåkonkurrensen om skogsråvaran ökar. Som regelverket för transportstöd är utformat riskerar det att få stora negativa konsekvenser för vissasmå sågverksföretag i inlandet som råkat hamna på fel sida om gränsenför en transportbidragszon. Gränsen på för oförädladeträvaror i transportbidragszon 2 och 4 innebär att vissa sågverk i inlandetfår kraftigt minskat transportbidrag om produktionen bedöms somoförädlad.Zonindelningen för transportbidraget är i stort sett bra, men behöverjusteras något för att inte få svåra oförutsedda konsekvenser för vissainlandssågverk. Därför föreslår vi att kommun tillföres zon 5. Dettamed hänsyn till att är en mycket utpräglad inlands- och glesbygds-kommun med en mycket stor befolkningsminskning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om transportbidrag.Stockholm den 27 september 1999Hans Stenberg ()()()()()
mot · GN02N314 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N314av , ()Utlokalisering av statliga verk och myndigheterDen regionala obalansen är oroväckande, alltmer koncentreras tillstorstadsregionerna. Utvecklingen är mycket svår att vända. Någonpatentlösning på problemen finns inte. Under sextio- och sjuttiotalengenomfördes med framgång utlokalisering av statens verksamheter.Dessa lokaliseringar har haft mycket stor betydelse för de orter somkommit ifråga.Glesbygdsverket presenterade en rapport om utvecklingen undertiden . har det tillkommit 12 000 nyastatliga arbetstillfällen. Vart tredje har hamnat i ochvartannat i . har t.ex. inland tappat 3 %av de statliga jobben. generaldirektör kallar det bakvändlokaliseringspolitik.Skall överleva måste en radikal förändring ske. Såväl nya somgamla verksamheter kan med fördel bedrivas även utanför storstads-regionerna. I första hand bör nya myndigheter och verk placeras i Norrland.Dessutom bör man noga pröva vilka verksamheter som kan utlokaliseras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlokalisering/placering av statliga verk ochmyndigheter.Stockholm den 29 september 1999Göran ()()()()()
mot · GN02N316 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N316av , ()Etanolproduktion i ÖrnsköldsvikEn hållbar utveckling innebär att vi som lever klarar våra behovutan att äventyra förutsättningarna för framtida generationer. Minskadmiljöbelastning, effektivare resursanvändning och ökad användning avförnyelsebara resurser står i samklang med hög tillväxt och är enförutsättning för den.Politiken för att ställa om till ekologisk hållbarhet utgör i sig entillväxtpotential och är därför en del av politiken för att stärka det svenskanäringslivet och öka sysselsättningen.Den globala marknaden för miljöteknik samt miljöanpassade och resurs-snåla produkter växer snabbt.Omställningen av energisystemet är ett led i strävan att vara ettföregångsland när det gäller att skapa en hållbar utveckling.Om och svensk industri går i spetsen för en utveckling motekologisk hållbarhet kan det ge konkurrensfördelar på dessa framtidsmark-nader.Länsstyrelserna i och , ,och kommuner samverkar kring projektet "EnergicentrumNorr". I det projektet finns en lång rad av FoU-åtgärder för att få till ståndmer etanolproduktion baserad på skogsråvara.En av de viktigaste åtgärderna är att besluta om och uppföra enpilotanläggning för att utveckla de bästa teknikerna och processerna för attproducera etanol baserad på skogsråvara.Den ovan nämnda regionen utgör ett etanolcentrum, där Örnsköldsvikär den plats i som i någon omfattning producerar etanolsom bränsle. Detta, tillsammans med ett mångårigt FoU-arbete, gör attÖrnsköldsvik är den lämpligaste orten för etablering av en pilotanläggningsom ett första steg. Denna satsning möjliggör också att den grundforskningsom utförs och kommer att utföras av bl.a. Lunds tekniska fakultet ochChalmers tekniska högskola i - i praktisk tillämpning kan testas.Genom att göra denna satsning nu tillsammans med det faktum att Sverigeär ledande i världen på tunga fordon, kan bli världsledande när detgäller- teknik för produktion av bioalkoholer baserad på cellulosa från barrved- teknikutveckling och användning av bioalkoholer för tunga och lättafordon- andelen bioalkoholer som ersättning för fossila drivmedel.När det gäller uppbyggnad av infrastruktur och introduktion avdrivmedelsalkoholer kan bli ett föredöme för andra länder.Därför är det bra att Norrköpingsanläggningen byggs och att etanolbränsletfrån denna driver på arbetet med att utveckla effektiva distributionssystem.En satsning på bioalkoholer är också en viktig industriell utvecklings-faktor. Det gäller såväl byggande av fabriker, produktionsanläggningar somfordon.Regeringen bör därför utarbeta en övergripande långsiktig strategi vadgäller utveckling av bioalkoholer. I denna strategi bör också skapas reda iframtida beskattning samt miljöklassning av bioalkoholer, inte minst vadgäller försöksverksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etablering av en pilotanläggning i produktion av etanol baserad på skogsråvara samt utarbetande aven långsiktig strategi för utveckling av bioalkoholer.Stockholm den 30 september 1999Agneta ()()()()()
mot · GN02N318 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N318av , ()Utlokalisering av IT-verksamheten vid statliga verkDen regionala obalans som råder i skulle kunna motverkasmed hjälp av utlokaliseringar av statliga verks IT-avdelningar. OmSverige skall utvecklas till en ledande IT-nation måste regeringen få tillstånd en utlokalisering till glesbygden av just IT-avdelningarna på destatliga verken. Ett bra exempel är , där Riksförsäkringsverketnu har 378 IT-anställda; skall ytterligare 21 personeranställas.Ett annat bra exempel är i . Där har länsarbets-nämnden skapat förutsättningar för ett 30-tal arbetstillfällen genom dataut-bildning i nätverk, databashantering och programmering. De personer somgenomgått utbildningen skall i skrivande stund praktisera vid och . har 2 Mb kapacitet, vilket kan för-dubblas. Även detta talar för en möjlig utlokalisering av IT-avdelningar vidvåra statliga verk.Sverige skall kunna ta till vara tekniken som ett medel för välfärd ochkonkurrenskraft och de offentliga myndigheterna skall vara föregångare ianvändandet av den nya tekniken. Genom utlokalisering av statliga verks IT-avdelningar till glesbygd kan den regionala obalansen motverkas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlokalisering av statliga verks IT-avdelningar.Stockholm den 5 oktober 1999Marina ()
mot · GN02N320 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N320av Andnor, ()Utredning av naturresursåterbäringFrågan om naturresursåterbäring har varit aktuell . För attföra frågan framåt har 45 svenska kommuner bildat Föreningen . Syftet är att få till stånd en naturresursåterbäringsom innebär att vattenkraftskommunerna får del i det värde vattenkrafts-produktionen genererar.En stor del, , av landets totala elkraftsproduktion produceras ikommuner i . Produktionsanläggningarna för vattenkraft är ijämförelse med andra svenska anläggningar mycket stora. Det uppskattademarknadsvärdet är . Ingen del av anläggningarnas ellerproduktionens värde tillfaller de kommuner där anläggningarna finnseller produktionen sker.En naturresursåterbäring skulle tillförsäkra kommunerna och regionernastabila och förutsägbara intäkter och möjliggöra investeringar och tillväxt iområden som präglas av nedskärningar och befolkningsminskning.Vi anser att frågan om naturresuråterbäring bör utredas och ingå i upp-draget för den regionalpolitiska utredningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den regionalpolitiska utredningen får iuppdrag att utreda frågan om naturresursåterbäring.Stockholm den 5 oktober 1999Berit Andnor (s)()