ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02MJ210 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ210av , ()Utbetalningstiden för arealersättning för år 2000Beslutet om Agenda 2000 innebär att enskildamedlemsländer kan välja att senarelägga utbetalningen avarealersättning till januari månad. För att lättare klara av atthålla budgettaket väljer regeringen i sitt förslag till budget,att förskjuta utbetalning av arealersättning tilljanuari 2001, vilket innebär en förskjutning av utbetalningarmotsvarande till år 2001.Sveriges bönder är redan hårt pressade i sin lönsamhet, jämfört med andrakonkurrensländer. Främst beror detta på högre produktionsskatter ochavgifter. Det är svårbegripligt varför den självmantgenomför förändringar som innebär direkta försämringar för landets bönder.Agenda 2000 innebär inte att medlemsländerna måste senareläggautbetalningarna av arealersättningarna. Förslaget förbättrar inte statensfinanser men ger däremot bönderna en försämrad likviditet motsvarande räknat på två månaders förskjutning. Enligt LRF:s informationerkommer utbetalningarna i andra länder som och inte attförskjutas till efter årsskiftet.Ur ett individperspektiv och med hänsyn tagen till de enskilda böndernamåste utbetalningen ske som är tänkt från början. Det gårinte att spela med människors egna ekonomi hur mycket som helst.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbetalningen av arealstöd för år 2000.Stockholm den 24 september 1999Catharina ()
mot · GN02MJ211 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ211av , ()Fäbodar och miljöstödFäbodkulturen är en viktig och folkkär del av kulturarvet.Genom det svenska miljöprogrammet för jordbruket har detsedan 1996 varit möjligt att ge stöd till fäbodbete. Stödet tillfäbodbete är en specialklass inom betesmarksstödet, varssyfte är att bevara den biologiska mångfalden och dekulturhistoriska värdena i naturbetesmarken.Den allmänna åsikten är att fäbodbetesstödet ger förutsättningar för fortsattfäboddrift och en hygglig ersättning till aktiva traditionella fäbodbrukare.Fäbodbetesstödet har medfört att det finns djur kvar på fler fäbodar än vadsom annars skulle vara fallet.Stödformen anses/tycks fungera väl i områden med obruten fäbodtradition,däremot finns en del problem då fäboddriften återupptas. Intresset för attåteruppta drift finns i alla berörda län, d.v.s. , , ,och Värmland.Genom Europeiska rådets överenskommelse om EG-kommissionensförslag till ny jordbrukspolitik (Agenda 2000) gäller också en ny förordningom stöd till utveckling av landsbygden. Miljöåtgärderna inom jordbruketkommer att ingå som en obligatorisk del i det landsbygdsprogramsom skall utarbetas för . Ett (ekologiskt) hållbartjordbruk är ett jordbruk som bl.a. är resursbevarande samt natur- och kultur-miljöanpassat. Jordbruk i skogsbygder, och inte minst jordbruk medfäboddrift, har en stor betydelse för bygdens identitet och har även regional-politisk betydelse genom de värden som förknippas med verksamheten ochde produkter den skapar.Landsbygdsprogrammet skall medverka till att miljömålen för jordbruketuppnås. Åtgärder för bevarandet av natur- och kulturvärden samt miljövänligjordbruksproduktion kommer att vara viktiga. harföreslagit att fäbodbetesstödet behålls. Ersättningen för bete vid fäbodarföreslås ges för högst fyra hektar per djurenhet och ersättning skall lämnasmed per hektar. Om ersättningen blir som MPU föreslagit sänksbidraget för fäbodbete med per hektar, från nu gällande 1 600kronor per hektar. Per djurenhet vid fäboden skulle stödet minska med 2 400kronor per år.Det generella fäbodstödet bör ligga kvar på minst samma nivå som idag.Att vissa fäbodbrukare skulle få tillgång till tilläggsersättning utövergrundersättning efter prövning kommer sannolikt att upplevasbåde som orättvist och som en ökad byråkratisering av brukarna. Fäbod-ersättningen måste ligga kvar på nuvarande nivå för att intresset skallbehållas för denna viktiga stödform med stor betydelse för hävden av berördabygders natur- och kulturvärden.Enligt uppgift diskuteras att miljöåtgärderna skall öppnas för ny anslutningförst och att i princip alla befintliga stödformer stängs för anslutningår . Det är viktigt att ytterligare brukare kan ansluta sig även under år2000 till fäbodstödet, och det finns brukare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ersättningsnivå i ett nytt miljöstöd för fäbodarunder ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att gällande miljöstöd till fäbodbete hålls öppetför anslutning under år 2000.Stockholm den 29 september 1999Kenneth ()()()
mot · GN02MJ213 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att målsättningen skall vara att användningen avkemiska bekämpningsmedel i jordbruket skall ha upphört ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en avvecklingsplan för användning av kemiskabekämpningsmedel i det svenska jordbruket,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regler kring krav på arealer för spridning avgödsel bör skärpas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att miljöstöden skall utformas så att denbiologiska mångfalden inte hotas,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av jordbrukets miljöskatter dels föratt nå miljömålen, dels för att stärka det svenska jordbruketskonkurrenskraft,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att jordbrukspolitiken bör stimulera alternativasätt att skapa lönsamhet i jordbruket såsom t.ex. olikasamverkansformer, nischproduktion, lokala marknader och alternativaproduktionsmetoder,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en målsättning med jordbrukspolitiken skallvara att ingen jordbruksmark skall tas ur produktion på ett sätt somförsvårar möjligheten att återta den i livsmedelsproduktion,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om användningen av skuggareal i utvecklingsländer,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förändringen av den gemensammajordbrukspolitiken måste ha som målsättning att bevara ett jordbruk ihela EU och möjliggöra produktionssystem som kan upprätthållaekologiska och sociala värden.Stockholm den 30 september 1999Gudrun ()()()()()()()()()()()
mot · GN02MJ217 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ217av , ()Uttagen areal inom jordbruketNär vårt jordbruk tar areal ur produktionen och marken läggsi träda ska för att förhindra/begränsa näringsläckage markenvara bevuxen.Det är troligen bra som huvudregel och detta hanteras väl av jordbruks-näringen.Det borde dock, efter särskild prövning, vara möjligt med s.k. svart träda,där det är miljömässigt mer lämpligt.Nuvarande regler medger inte detta avsteg från huvudregeln även om det ivissa fall kunde vara mer fördelaktigt för miljön.Vissa områden, som t. ex. delar av med ringa nederbörd och oftaförsommartorka, kunde vara lämpliga för denna form av trädesbruk, eftersärskild prövning.Det skulle bli en miljövinst eftersom det då bli möjligt att minska påtotalbekämpningsmedel. Ogräsbekämpning kan i stället ske mekanisktgenom att harva trädan innan ogräset kommer upp.Det skulle även underlätta odling av vissa grödor, eftersom det ibland pågrund av torka inte går att plöja efter den 1 juli.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att det utreds om det går attmedge "svart träda" i de områden som är lämpliga och som därmedkan bidraga till ökade miljövinster i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 3 oktober 1999Roy ()
mot · GN02MJ224 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ224av Nisser, ()Jordbruket i MellansverigeEn av de viktiga näringarna i och län ärlantbruket. Landsbygdens framtid är beroende av hurlantbruksföretagen kan överleva och utvecklas. Man kan intenog betona vikten av att för öppna landskap, en bra miljö, ettlevande kulturlandskap kräver lönsamma lantbruksföretag.De ger sysselsättning för de lantbrukare och anställda somfinns på gårdarna, till de företag som servar maskiner, tillverkstäder, byggfirmor, skolor, affärer, etc. Även den viktigaturistnäringen påverkas när landskapet växer igen och närlantbruk läggs ner. Vi kan se hur det urgamla öppnaodlingslandskapet med omväxlande äng, hage, åker och skogförsvinner i allt snabbare takt. Med det försvinner även ettstort antal djur och växter som är knutna till jordbruket.En stor del av landsbygden är i fara. Lönsamheten är låg inom svin-,mjölk-, kött- och spannmålsproduktion. Grunden för en levande landsbygd äratt det finns djur på gårdarna, djur som producerar mjölk och kött hållermarkerna öppna. Vi vet att mjölkgårdar nu läggs ner i en accelererande fart.Detta är mycket oroande.Det man politiskt kan påverka är de kostnader som belastar lantbruks-företagen. De svenska bönderna bör ha konkurrensmässigt lika villkor somandra bönder i . Det som är snedvridet är högre kostnader förbl.a. handelsgödsel, bekämpningsmedel och dieselskatt.Riksdag och regering bör arbeta för att sänka dessa kostnader som belastarlantbruksföretagen. Det måste vara bättre samhällsekonomi att stötta ochrädda kvar produktion och den vägen få öppna landskap, biologisk mångfaldoch livsmedel med hög kvalitet.Det är också viktigt att lagar, regler och föreskrifter utarbetas så att de intehindrar företagande på landsbygden. Skrivbordsprodukter som senastJordbruksverkets förslag för strutshållning är ett varnande exempel. Därregleras bland annat dörrars storlek: "2 § Öppningen i byggnader förstrutsfåglar skall vara så stor att alla fåglarna kan passera in ellerut." Med regler som dessa kan dörrarna på husen bli bredare än huset självt.Regler, blanketter och tillsynsavgifter måste utformas så att de är lätta attförstå, inte kräver mängder med arbetstid, att de underlättar företagandet ochinte innebär smygbeskattning.Det är även viktigt att och läns jordbruk i så storomfattning som möjligt, får ta del av de arealersättningar och miljöstöd somfinns inom EU. Här är av yttersta vikt att länen hamnar i så gynnsammaområden som möjligt vad gäller kommande stödområdesindelning.Regeringen måste arbeta mer offensivt än tidigare i dessa för jordbruket såavgörande frågor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jordbrukets villkor i Mellansverige.Stockholm den 4 oktober 1999Per-Samuel Nisser (m)()
mot · GN02MJ227 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ227av , ()TivedenOmrådet norr om i gränslandet mellan och län, vilket till stora delar består av skogmed åkrar här och där, benämns vanligen . Detkuperade och sjörika landskapet som är avbrutet avodlingsbygder har stora sociala, botaniska, geovetenskapligaoch zoologiska naturvärden. Detta område är för turister entilltalande landskapsbild men för de i området verksammalantbrukarna är den ekonomiska verkligheten långt ifråntilltalande.Det är svårt att få brukare till markerna och det finns markägare somtvingas betala sin arrendator för att få markerna brukade. Statistik för desenaste åren visar tydlig att det nu pågår en stor förändring av Tivedensbygder. I detta sägenomspunna område med djupa mörka skogar och en glesbebyggelse minskar nu antalet djurbesättningar och markernas mångfaldhotas.I grannlänet , som ligger nordväst om , har man frånbörjan hamnat i stödområde 4 trots att lantbrukarna där har något bättreskördeutfall. Det är felaktigt att följa länsgränserna vid indelning i olikastödområden utan att ta hänsyn till faktiska omständigheter. 1998:2 jämför man vad som händer i Tivedengentemot situationen inom stödområde 4. Man konstaterar där att mellanåren 1990 och 1995 har produktionen och den brukade arealen i Tivedenminskat mer än i stödområde 4 inom alla olika produktionsgrenar utom isvinproduktionen. Man kan befara att denna minskning fortsatt även efter1995.Det är oroande att se vad som händer i dessa bygder. Det är mycketangeläget att lantbrukarna i detta område ges likartade ekonomiska villkorsom lantbrukarna i stödområde 4 eftersom man har likartade bruknings-villkor.Därför yrkar jag att följande församlingar som finns inom Tivedenområdetskall få ingå i stödområde 4: , , , ,Beateberg östra, Amnehärad, , , och . Dettabör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall ingå i stödområde 4Stockholm den 30 september 1999Birgitta ()
mot · GN02MJ228 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ228av Egervärn, ()HästnäringenHästens betydelse inom jordbruk och skogsbruk har minskat,men istället har hästens roll inom sport- och fritidsområdetökat kraftigt . Detta gäller även om manbortser från hästens självklara roll inom trav- ochgaloppsporten. Hästuppfödning har dessutom stor betydelseför möjligheten att upprätthålla ett öppet kulturlandskap.Någon sammanhållen statlig politik på hästområdet finns dock inte, vilkethar lett till vissa problem. Som ett exempel kan nämnas att inom den såkallade kallblodsaveln föds det för få föl, vilket hotar rasensfortbestånd. har i det sammanhanget ett ansvar inom EU attförhindra att en sådan situation uppstår.Riksdagen bör därför initiera en utredning om en sammanhållen statlighästpolitik.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en sammanhållen statlig hästpolitik.Stockholm den 28 september 1999Erik ()
mot · GN02MJ230 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ230av Kollmats, ()Resurser för bildande av naurreservat m.m.Säkerställandet av naturskogar är en viktig del avnaturskyddet i . lövskogar är ett braexempel och där finns av landetslövskogsarealer. Det innebär att där har ettsärskilt ansvar för skyddet av ädellövskog. Dock är denskyddade arealen än så länge besvärande liten.Arbetet med att skydda skogsareal är en långsiktig verksamhet. Helaprocessen att bilda ett naturreservat sträcker sig som regel över flera år.Målet är alltid att nå frivilliga överenskommelser. Vissa stora ochkomplicerade områden med många markägare inblandade kan därför tamycket . Motorn i verksamheten är handläggare, somföljer ärendet från början till slut. Handläggaren måste sålunda kontinuerligtägna sig åt varje reservatärende.Det är självfallet också viktigt att det är rätt områden man satsar resursernapå.Genom de sparkrav som länsstyrelserna ålagts under de senaste budgetårenfinns risken att de inte kunnat avsätta tillräckligt med resurser försäkerställandet. Stora problem har därmed uppstått med att bedrivasäkerställandet i den takt som är önskvärd och motiverad.Skyddet av naturskogar och annan värdefull natur är en synnerligen viktiguppgift och en höjning av markanslaget vore i sig ett viktigt bidrag till attstärka verksamheten. Markanslaget, med syfte att forcera inköp m.m. avvärdefulla urskogar och naturskogar, ställer dock problemen medsäkerställandet på sin spets. Förvärvet av skog och mark är endast slutfasenav en lång process, där länsstyrelsernas handläggarpersonal har ennyckelfunktion.Med nuvarande resurser kommer att få än svårare att levaupp till de mål, som regering och riksdag ställt upp för säkerställandearbetet.Det synes därför nödvändigt att en mindre del () av markanslaget fåranvändas till nödvändig administration och handläggning. Systemettillämpas redan inom vissa områden, t.ex. för kalkningsverksamheten.Fördelen med systemet är att administrationbidraget anpassas direkt till deutförda prestationerna. På så sätt ges också den anslagsbeviljandemyndigheten () möjlighet att styra prestationerna tillgeografiska områden där de gör störst nytta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att en mindre del av markanslaget fåranvändas till nödvändig administration och handläggning för bildandeav naturreservat i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 5 oktober 1999Lennart Kollmats (fp)
mot · GN02MJ231 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ231av , ()Datum för brytande av trädaÄndra datum för brytandeav trädaFram gick användningen avväxtskyddsmedel ner med65 % jämfört med genomsnittet för åren 1981-1985.Miljömålet har varit att få ner användningen med 75 %.De senaste åren har trenden vänt och försäljningen av växtskyddsmedelhar ökat igen. De ogräsmedel som innehåller glyfosat ökar mest. De användstill bekämpning av kvickrot och vid brytande av och den träda somkrävs för att få EU-ersättning. En av anledningarna till ökningen är attkemiska växtskyddsmedel är billigare än alternativen, till exempel attbekämpa kvickroten med mekaniska metoder. Även förändringen iarealanvändningen och olika miljöregler har bidragit till ökningen. serdet ut som om olika målsättningar krockar med varandra.EU-trädan är ett stående inslag i dagens växtodling. Det är vanligt att denbehöver bekämpas med glyfosatpreparat innan den bryts. Ett liknandeexempel är miljöreglerna för att förhindra utlakning av växtnäring, vilketinnebär att en viss del av åkermarken ska vara bevuxen , vilketleder till sämre möjligheter att bekämpa kvickroten mekaniskt.Jordbruket har flera hot som ska stävjas. Dels de höga kostnaderna iproduktionen som påverkar lönsamheten och deras överlevnad. Dels denmiljöhänsyn som måste tas för allas skull. Att bekämpa ogräs medkemikalier är kostsamt för såväl ekonomi som miljö. Att bekämpa mekanisktkan vara likaså. I det fall som regeringen nu aviserar en höjning avdieselskatten, blir den mekaniska bekämpningen om möjligt mer kostsam.I dag gäller följande: Trädan får inte höstbearbetas eller besprutas. Ingetfår göras åt trädan före (om höstoljeväxter ska sås, tillstånd avlänsstyrelsen måste begäras för detta). Det innebär att konventionell trädautan kemiska hjälpmedel är omöjlig de flesta år p.g.a. förogräsbekämpning. Vid träda med kemisk ogräsbekämpning måste 25 %större mängd glyfosat användas än om behandlingen fick påbörjas i början avjuni. Dessutom åtgår större arbetsinsats och därmed större bränsle-förbrukning till att nedbruka eller bortforsla växtmaterial.Eftersom detta är svenska bestämmelser, föreslagna av Naturvårdsverketoch fastställda av , så borde vi inom kunna göranågot åt saken. Det skulle spara mycket arbete samt vara bra för miljöneftersom mindre bränsle och kemiska växtskyddsmedel åtgår.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att trädan får brukas , både vid mekaniskoch kemisk ogräsbekämpning.Stockholm den 30 september 1999Catharina ()()
mot · GN02MJ232 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ232av Staaf-Igelström, ()Stödområde 4Utvecklingen inom jordbruket och livsmedelsindustrin spelaren avgörande roll för hur vi kommer att lyckas skapa ettSverige med ekologiskt hållbar tillväxt, ökad sysselsättning,regional balans och utvecklad landsbygd. Vi ser iVärmland att fler och fler jordbruksföretag läggs ner pågrund av dålig lönsamhet. Denna utveckling måste begränsasför att ska kunna vara ett län med levandelandsbygd, öppna landskap och att alla delar av länet kandelta i tillväxten.Viktigt är också för landsbygdens utveckling att så långt som möjligtbehålla ett geografiskt spritt jordbruk med aktiva heltidsföretag. Det aktivajordbruket är avgörande för att de kvaliteter som landsbygden har skabevaras och kunna utgöra ett motiv för att etablera andra verksamheter ochboende.Syftet med stödområdesindelningen i är att kompensera naturgivnasämre förutsättningar och att upprätthålla en spridd produktion av livsmedel.I flera år har det pekats på från värmländsk sida att den indelning somStatens jordbruksnämnd presenterade fortfarande äger singiltighet. Klimatet och förutsättningarna för att bedriva jordbruk har inteförändrats.Statens jordbruksverk har gjort en utvärdering av stödområdesindelningenoch dess effekter i efter EU-inträdet och konstaterade att stödområde4 är heterogent. De områden som ligger i norra delarna har betydligt sämreförutsättningar för jordbruk jämfört med de södra delarna längs Vänern.Verket konstaterar också att minskningen av antalet mjölkkor är lägre änriksgenomsnittet i slättbygderna runt samt att i övriga delen avområde 4 sker minskningen betydligt snabbare. Samma sak med lönsam-heten. Indelningen har också en oönskad stor trappstegseffekt gentemotområde 3. föreslår att område 4 delas in i två områden - 4 Aoch 4 B.Det är bra att har studerat förutsättningarna för jord-bruksproduktionen inom stödområdena. Efter deras konstaterande anser vi attde norra delarna av stödområde 4 ska föras till område 3 och nuvarandeområdes södra del bli kvar i område 4.Man kan konstatera att en delning av stödområdet till 4 A och 4 B, skullege helt fel signaler till ett område där antalet djurhållare är vikande och därsamhället vill se öppna och varierande landskap. Det skulle bli besvärligt,skapa nya konflikter och snedfördela konkurrensen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödområde 4.Stockholm den 5 oktober 1999Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()
mot · GN02MJ239 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ239av , ()Destruktionsanläggningar för slakteriavfallGenom ny svensk lagstiftning och i EU-direktiv har praxisförändrats när det gäller omhändertagade och destruktion avavfall från slakterier m.m., självdöda eller sanitetsslaktadedjur från jordbruket, salmonellasmittat avfall och annathögriskmaterial etc. Från slakterinäringens sida har volymenavfall ökat och restriktionerna för hur framför allthögriskavfall bör/får hanteras har skärpts.Konvex anläggning i i är den endadestruktionsanläggning som har permanent tillstånd att omhänderta ochdestruera högriskmaterial. Anläggningen har funnits , och harkoncession att omhänderta slakteriavfall etc. Den ursprungligakoncessionen avsåg riskavfall.Klagomål på lukt har förekommit . Speciellt dådet är varmt och materialet som kommer till anläggningen p g a nedbryt-ningsprocesserna är av sämre kvalitet. Protesterna från lokalbefolkningen harunder varit mycket starka. Luktproblemen från transporterna ärstora, främst då nedbrytningen av materialet går snabbt i värmen.Företaget har haft svårt att klara sina villkor för tillstånd. har åtalsanmält företaget för en radöverträdelser av villkor för utsläpp.När man inte klarar av att bearbeta det material som årligenuppkommer inom landet kan det inte anses finnas en godtagbar beredskap föratt kunna ta hand om materialet vid t.ex. ett smittutbrott i Sverige.Konvex fabrik ligger olämpligt placerad i . Avståndet till när-maste bostadshus är endast ca 100 m och till närmaste sammanhängandebostadsbebyggelse ca 200 m. Vid nyetablering av en liknande verksamhetanges att skyddsavståndet bör vara 1 500 m. All förändring av verksamhetenvid befintliga anläggningar av den typ som Konvex i är bordeunderställas samma prövning och åläggas samma krav som vid nyanläggningav anläggningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omprövning av koncessioner för äldre anläggningar för om-händertagande och destruktion av riskavfall.Stockholm den 5 oktober 1999Kjell ()()