mot · GM02Fi17 · 1999-04-29 00:00:00 — Uppgifterna kan sedan lagras hos RSVtills de adderas till övriga löner på den förenklade självdeklarationen.RSV har i RSV Rapport 1996:5, "Redovisning av privata tjänster"redovisat hur detta skulle kunna gå till genom att istället användaknapptelefon och därefter bli debiterad skatter etc. Om man så vill kandetta förenas med sänkt skatt på tjänster. Det väsentliga är att den somvill betala någon för att få hjälp med barnvakt, städning eller liknandeinte hänvisas till svartjobb för att det är för krångligt att göra rätt. Vi villdärför införa ett system med servicecheckar enligt modell ovan ellerenligt det förslag som RSV anvisat.4.4.8 Ytterligare förslag- bör kunna få uppskov med bolagsskatten så längepengarna inte tas ur företaget.- Slopa sociala avgifter på vinstandelar.Slopa den uppsnabbade momsinbetalningen. anser att det ärorimligt att företagare kan tvingas betala skatt innan de fått betalt av sinakunder. Hur många löntagare skulle acceptera att få lönen den 25:e, mentvingas betala skatt den 20:e?- Stoppa diskrimineringen av fåmansbolagen. Skattereglerna, särskilt de sk 3:12-reglerna måste ändras. Utöver en rimlig arbetsinkomst bör allutdelning beskattas som inkomst av kapital. Vi återkommer till dennafråga i avsnitt 6.- Inom ALMI:s kreditgivning bör ett microlån kunna införas i syfte attunderlätta för grupper som har mycket svårt att spara ihop till ett egetstartkapital. Ett exempel är att personer som är socialbidragsberoende försin försörjning inte har rätt att spara, och därmed kringskurna möjligheteratt uppnå egen försörjning.- De som vill starta eget företag eller vidareutbilda sig bör få möjlighet attta ut ett pensionsår i förväg.- Generösare och enklare avdragsregler för företagare med hemmet somarbetsplats. Informationstekniken gör det lättare, rationellare och alltvanligare att egenföretagare arbetar hemma.4.5 Arbetsmarknad och lönebildningEn avgörande del i en politik för jobb och företagande är att förbättraarbetsmarknadens funktionssätt.Det är inte parterna som skall knådas om till en annan form än de varskapta för utan det är regler, incitament och praxis för parterna på arbets-marknaden som måste ändras genom beslut i . Dessa beslut skjutsav regeringen , till förmån för nya arbetsgrupper,samtal, samsynsmän etc.Ett första steg är att besluta om en återgång till de regler i LAS och MBLsom den borgerliga regeringen införde, bland annat att två personer skakunna undantas från turordningskretsen vid uppsägningar, inte bara i deminsta företagen. Ett större arbete med att bygga upp en ny modernlagstiftning för arbetsmarknaden måste påbörjas.För att stärka sambandet - inte minst i löneförhandlingarna - mellanegenintresset hos dem som har jobb och dem som saknar jobb, börarbetslöshetskassorna få ett större ansvar för arbetslöshetens finansiering.Fackets makt över lönebildningen bör åtföljas av ett ökat finansiellt ansvarför a-kassornas ekonomi. Medlemsavgifterna bör variera mellan kassor inomolika verksamhetsområden beroende på löneläge och arbetslöshetsnivå. A-kassan skulle vara allmän, obligatorisk och ingen evig försörjningskälla.Reglerna bör ändras så att risken minskar för sympatiåtgärder som kränkerindividens föreningsrätt, och som inskränker småföretagarens faktiskanäringsfrihet. Statsmakten ska stå neutral mellan parterna på arbets-marknaden. Företagarperspektivet ska behandlas likvärdigt med löntagar-perspektivet. Lagarna ska inte favorisera den ena parten. Facketstolkningsföreträde bör ersättas av medel för konfliktlösning inbakade ikollektivavtalen. Balans och neutralitet ska vara nyckelord för statens beslutom, och syn på, regelverket på arbetsmarknaden. De mekanismer påarbetsmarknaden som utelåser människor från jobb ska minska.Genom beslut om regelverken kan regering och riksdag indirekt ocheffektivt också påverka förutsättningarna för lönebildningen. Vi ska intedriva inkomstpolitik, men i stark kontrast till regeringen menar de politiska beslutsfattarna inte bara ska sitta med armarna i kors ochhoppas på att parterna ska leverera låga löneökningar. Man måste agera fördetta syfte. Med de nya, ändrade regler och incitament som Folkpartietföreslår, som bl a kan sänka murarna för dem som vill komma in påarbetsmarknaden och bryta upp kopplingar och de facto-indexeringar mellangrupper och olika sektorer, osv., kan få en mer flexibel arbets-marknad med lägre löneglidning, generellt sett, och därmed fler nya riktigajobb.4.6 Rent spel på marknadenDe selektiva företagsstöden bör avvecklas. Ofta innebär stöd till ett visstföretag att jobb går förlorade hos konkurrenten. Vi lägger därför en radförslag som innebär att de selektiva stöden minskas och ersätts medförbättrade villkor generellt. I detta ligger även indragning av en del avdet regionalpolitiska stödet som utgör företagsstöd i form avlokaliseringsstöd, etableringsstöd etc. Sänkta arbetsgivaravgifter ochförbättrade skattevillkor i övrigt för småföretag samt avregleringar ochminskat krångel är ett bättre sätt att stödja utan att snedvridakonkurrensen.Många statliga och kommunala bolag bör säljas. Ofta konkurrerar dekommunala bolagen - med skattebetalarnas pengar - ut små privata tjänste-företagare.Staten och kommunerna köper varor för ca 280 miljarder . När anbudläggs ut är det viktigt att de utformas så att även småföretagen kan vara med.Bryt de offentliga monopolen. Inget skulle betyda mer för kvinnorsföretagande än att lägga ut mer offentliga verksamheter, som vård ochbarnomsorg, på entreprenad. Genom att avveckla kommunala bolag och istället öppna den offentliga sektorn för entreprenörer samt utveckla denoffentliga upphandlingen skapas mycket större möjligheter för små företagatt finna utkomst genom kombinerad verksamhet ute i minder orter ochsamhällen.Etableringshinder för småföretagare måste avvecklas, som t ex sotnings-monopol, apoteksmonopolet och kommunernas rätt att stoppa lågprisbutiker.Detta är några exempel på olika åtgärder för att öka konkurrensen, öppnamarknader för nya aktörer och se till att goda villkor för jobb ochföretagande kan skapas i hela landet.4.6.1 Det måste löna sig att vara hederligVarje år går staten och kommunerna miste om stora skatteintäkter - irunda tal - som en följd av omfattande skattefusk.Dessutom betalas mellan 6,5 och ut i"felaktiga bidrag".Intresset och viljan att handla rätt och riktigt behöver återupprättas.Från liberala utgångspunkter handlar det inte bara om att få in merskattepengar till angelägna välfärdsutgifter som vård och skola.Det handlar om att hederliga medborgare skall skyddas mot att andra skorsig på hans eller hennes bekostnad, att försvara en sund marknadsekonomioch rättvisa villkor för småföretagare - och att upprätthålla ursprungliganormer och ambitioner i välfärdspolitiken. I ett liberalt samhälle skamänniskor som arbetar, eller driver företag, och betalar skatt känna sigförvissade om att de behandlas på lika villkor som andra. De måste känna sigförvissade om att skatterna de betalar hamnar rätt. Väl utbyggda ochfungerande socialförsäkringssystem är en viktig förutsättning för attmänniskor ska våga satsa och ta risker - och för att alla ska känna trygghetom de drabbas av sjukdom eller olyckor. Att motverka fusk och ohederligtbeteende är därför ett viktigt inslag i arbetet för ett socialliberalt samhälle. "Trots det utbredda svartarbetet har inga verkligt kraftfulla åtgärdervidtagits för att reducera det, utan verksamheterna förefaller äga rum relativtostört". (Ur LO-ekonomen tjänsteutredning; SOU 1997:17. )Regeringen tillsatte utredningen, men den tycks nu ha hamnat ipapperskorgen för gott. Vi tycker att det är hög tid att ta fusket ochmissbruket på allvar. Det handlar inte minst om att ändra regler i skatte- ochbidragssystemen så att de i högre grad uppmuntrar hederligt beteende ochmotverkar ohederligt dito. Vi anser också att berörda myndigheter,skattemyndigheten och försäkringskassorna, behöver mer resurser för attstävja missbruk.5 Viktiga delar av politik5.1 En ny kurs för skola och utbildningDen svenska skolan är i kris. Var femte 16-åring lämnar grundskolanutan att kunna läsa och skriva en sammanhängande text. Rapporter visaratt våld, mobbning och ett oacceptabelt språkbruk är vardag för elever imånga skolor.Men trots att allt pekar på behovet av en ny kurs för skolan, förmårregeringen inte att formulera ett program för kunskap och ordning i densvenska skolan. Knappast något har gjorts. Regeringen tycks tyvärr inte haför avsikt att förändra dagens skola.För liberaler är det självklart att kräva en skola där kvalitet och denenskilda elevens utveckling står i centrum. I en liberal skola får de svagaeleverna mer hjälp och stöd. De mer studiemotiverade eleverna får merstimulans. Vi accepterar inte en grundskola som elever kan lämna utan attvara godkända i skolans viktigaste ämnen.Kunskap betyder makt över det egna livet. liberalerna hardärför länge arbetat för att bygga ut skolan för att ge alla barn en god grundatt stå på: Vi vill införa en 10-årig grundskola. Regeringen skriver i sinekonomiska vårproposition att den stegvis vill införa en allmän förskola.Formuleringarna är emellertid luddiga och det är svårt, för att inte sägaomöjligt, att ta ställning till ett förslag som har så otydliga konturer.Tankegången att förlänga skoltiden är emellertid god och vi är därför positivtinställda till förslaget. Det förutsätter dock att förskolan ger en braundervisning. Förskolan får inte bli en avgiftsfri barnomsorg.Regeringen har sedan valrörelsen haft införandet av en maxtaxa inombarnomsorgen som sitt stora paradnummer.Folkpartiet liberalernas företrädare i kommunerna har lagtförslag om enhetstaxor inom barnomsorgen och vi menar fortfarande att detska vara en angelägenhet och inte en sak för att besluta.Därför säger vi nej till regeringens föreslagna maxtaxa.Oacceptabelt många elever hoppar av eller lämnar gymnasieskolanutan fullständiga betyg. Gymnasieskolan har misslyckats med sin uppgift ochbör rivas upp, eftersom den grundas på föreställningen att alla elever är lika.Vi utgår från att människor är olika och vill ha en mer individualiserad skola.De som vill ha mer praktik i skolan bör beredas möjlighet till det, men detbör ske inom en ny gymnasieskolas ram.Enligt vår uppfattning bör därför avslå regeringens förslag omanvändningen av medlen för genomförande av försöksverksamhet medlärlingsutbildning.Lärarna är skolans viktigaste resurs. Deras status måste höjas. Medinförandet av en lärarlegitimation, höjda löner och fler karriärmöjligheter villvi betona vikten av lärarnas professionalism.Utvärdering är ett centralt inslag i en skola där kunskap och kvalitet står icentrum. Med fler nationella prov och fler betygssteg tidigare underskolgången får eleverna och föräldrarna möjlighet att se vilka kunskapereleven har uppnått. Utvärderingen skall pågå i skolan ochutmynna i en internationellt jämförbar gymnasieexamen. Men utvärderinghandlar också om hur skolan fungerar. Med ett kvalitetsinstitut som ärfristående från , och därmed inte underställd den politiskaapparaten, får elever och föräldrar veta hur kvaliteten i just deras skolaliggertill i förhållande till andra. Utvärderingars största vinnare är elever medstorakunskapsbrister och skolor med uppenbara problem. De visar var insatseroch förändringar behövs.5.1.1 Liberal högskolepolitikHögre utbildning och forskning är av central betydelse om skallåtervinna förlorade positioner i den internationella välståndsligan.För att ska uppnå högre tillväxt inom den kunskapsintensivaindustrin krävs t ex att antalet civilingenjörer ökar kraftigt under kommandeår. Men det kräver inte bara medvetna satsningar på högre utbildning ochforskning, det kräver också ett studiestödssystem som inte avskräcker frånstudier samt att lönebildningen blir sådan att det blir ekonomiskt lönsamt attskaffa sig en akademisk examen.Utbildning av akademiker är en avgörande faktor för position iframtiden. Utbyggnaden av högskolan har varit en satsning i rätt riktning.Men högre utbildning kostar. Det är orimligt att tro att ett ökat antalstuderande inte kräver extra resurser. Vi anser att det är viktigt att högskoloroch universitet ska bibehålla hög kvalitet även när antalet studenter är fler.Regeringens hållning till universiteten och högskolorna är ohållbar.Vi anser dessutom att studenter ska ha större valfrihet när det gäller hur devill disponera sina studier. Ett införande av ett permanent sommaruniversitetger studenterna möjlighet att examineras snabbare. Krav bör då också ställaspå studieresultat. vill också att högskolor och universitet ska fåförtroendet att själva utveckla lokala antagningskriterier, inom vissa ramarsom exempelvis krav på högskolebehörighet, som ska vara tydliga förstudenterna.En förutsättning för att kunna hålla en hög kvalitet inom den högreutbildningen är att det finns tillräckligt många disputerade lärare. råderen skriande brist på sådana. liberalerna efterlyser en strategi förhur lärarförsörjningen inom den högre utbildningen skall tryggas. Vi värnarom kvaliteten inom universitet och högskolor. Därför vill vi inrätta flerdoktorandtjänster och avsätter mer pengar än regeringen för detta ändamål.Neddragningen under förra mandatperioden på forskningsråden äroacceptabel. Vi anslår därför extra resurser till forskningsråden. Folkpartietliberalerna menar att det är angeläget att akademierna har ett idéutbyte mednäringsliv och politik och anslår 2 miljoner för detta ändamål.5.1.2 Vikten av fri forskningVi vill att universitet och högskolor återfår sin självständighet.Forskningen ska vara fri och obunden från den politiska makten. Dennödvändiga expansionen av antalet platser inom den högre utbildningenhade, om suttit vid makten, genomförts med kvaliteten ifokus. Den socialdemokratiska utbyggnaden har genomförts samtidigtsom doktorander har fått sämre förutsättningar för forskning ochanslagen till svensk forskning har minskat.Utbyggnaden av högskolan har varit nödvändig. Men bristen pålångsiktighet i besluten har skapat problem för högskolor och universitet. Dethar inte funnits någon genomtänkt utbildningspolitisk strategi bakomutbyggnaden. De kvantitativa målen tycks ha varit viktigare än att skapa enhögre utbildning där kvaliteten står i centrum. Resultatet har blivit atthögskolorna och universiteten har haft svårt att kunna ha framförhållning iutbildningen.Riksdagen biföll olyckligtvis regeringens förslag till en forskar-utbildningsreform . Den grundläggande förändringen är kravet påfinansiering av forskarstudierna. Vi menar tvärtom att doktorander ska kunnaarbeta med sin avhandling även utan att ha en finansiering klar i förväg. Detnya doktorandsystemet drabbar humaniora främst, men även samhälls-vetenskap. Faktum är att många institutioner kan anta nyadoktorander, eftersom de inte kan garantera doktorandernas försörjning.Forskarutbildningsreformen handlar dock inte enbart om doktorandernasförsörjning. En annan viktig del är den s k effektiviseringen av utbildningen.Genomsnittstiden ska vara för en avhandling - trots att när det gällersåväl svenska som utländska avhandlingar så skiljer sig forskningstidenmarkant mellan olika fakulteter.Politiker kan ge förutsättningar, bl a genom att införa fler doktorand-tjänster och därmed underlätta för en kortare doktorandutbildning. Men detgår inte att på politisk väg tvinga fram ett system där tiden för disputation ärdensamma för samtliga avhandlingar inom alla discipliner. Det är inte främsttiden, utan resultatet av forskningen som är det viktiga.Folkpartiet har tidigare föreslagit ökade anslag till forskning. Det ärglädjande att regeringen nu ökar vissa anslag. Vi anser dock att upptrappningav anslagen kan gå snabbare.5.1.3 Det måste löna sig att studera och arbetaDagens studiestödssystem behöver reformeras - systemet innebär enekonomisk förlust både för den enskilde låntagaren och staten. Varje årskriver staten av studielån som uppgår till miljardbelopp.Folkpartiets vision om studiestödssystemet är i bidrag och 50procent i lån vid eftergymnasiala studier. Vi förlorar också ett system där endel av studielånet avskrivs vid varje uppnådd examensgrad. Det skulle skapaytterligare incitament för studenter att inte bara slutföra sin examen utan attäven studera för ytterligare examensgrader.Arbete ska alltid uppmuntras och belönas. Studenter som vill och kandryga ut sina studiemedel genom arbete ska inte straffas genom en lägrebidragsdel. Tvärtom skall alla beroende av tid och förutsättningaruppmuntras till att arbeta. För många studenter är detta också enförutsättning för att klara av sin försörjning . Arbete måstealltid löna sig - även för studenter. Fribeloppet vid heltidsstudier är förnärvarande av basbeloppet . principiellauppfattning är att fribeloppsgränserna ska försvinna. Till att börjamed bör gränsen för vad en student får tjäna innan bidragsdelen skärs nedhöjas.Det är viktigt att varje student vid ansökningstillfället erhåller grundliginformation från CSN om villkoren för återbetalning av erhållna studielån.Regeringen föreslog i höstens budgetproposition en höjd expeditionsavgiftför återbetalning av studielån. avvisar fortfarande den höjningen.5.1.4 Möjligheten att förkovra sig senare i livetGoda möjligheter till återkommande grundutbildning, fortbildning ochvidareutbildning för människor i alla samhällsgrupper och åldrar är avstörsta betydelse. Många människor behöver kompletterandegrundskole- och gymnasieutbildning. Men tyvärr har inte strategi för hur framtidens vuxenutbildning ska se ut. Kunskapslyftetinnebär en massiv satsning på människor som drabbats av de senasteårens stora arbetslöshet. Vi fick dock rätt i vår kritik; blevinte vad regeringen tänkt sig och den expanderar därför intekunskapslyftet som tidigare utlovats. Därmed erkänner regeringen detriktiga i t.ex. våra tidigare föreslagna besparingar inom kunskapslyftet.De extra utbildningsplatserna är i första hand avsedda för arbetslösa, ochbidragssystemet är utformat för människor som har rätt till a-kassa. Alla vuxna måste ha en rätt till kompletterande utbildning som ettförändrat samhälle kräver. Människor ska inte behöva drabbasav arbetslöshet, innan de får möjlighet till studier, och innan de fårekonomiska möjligheter att förvärva utbildning som dagens samhälle kräver.Kunskapslyftskommittén ska lämna sitt slutbetänkande medutvärdering av och med förslag till organisation av framtidensvuxenutbildning. Därför borde beslut om eventuell förlängning avkunskapslyftet vänta till dess. Med tanke på att den särskilda satsningen påkunskapslyftet nu föreslås pågå borde eventuella brister iutbildningen rättas till . bör därför få ett uppdrag att följaupp undervisningens kvalitet, lärarnas kompetens och behörighet samtbetygens relation till resultat på nationella prov m m.Ett annat faktum, som bl a kommenterat, är attindividuella utbildningsplaner inte arbetats ut för eleverna, enligt deriktlinjersom delegationen för ursprungligen gav. Allt för mångariskerar därmed att hamna i en utbildning som inte ger dem större chans attkomma in på arbetsmarknaden än före utbildningen. övrigaförslag för fler jobb ger bra alternativ till den del av som harkaraktär av arbetsmarknadsåtgärder.Det behövs fler människor med naturvetenskaplig och teknisk kompetens.Med det naturvetenskapliga och tekniska basåret får de elever som gåttsamhällsvetenskaplig eller ekonomisk gymnasieutbildning möjlighet attskaffa sig behörighet till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar viduniversitet och högskolor. Regeringen har beslutat att hälften av dessa platserska förläggas vid högskolor och resten till den kommunala vuxenut-bildningen.Det innebär att högskolorna även har ansvar för viss gymnasieutbildning.Det är en orimlig prioritering. har istället föreslagit ett utökatantal platser till komvux. Vi anser att högskolans resurser ska fokuseras påhögre utbildning, inte att ge utbildningar på gymnasienivå.Försämringarna i studiestödet genom avskaffandet av barntillägget i svux(särskilt vuxenstudiestöd) och svuxa (särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa)slog undan möjligheterna för många, främst kvinnor, att kunna skaffa sig engymnasieexamen i vuxen ålder. har för dessa inte inneburitnågon förbättring. Vi vill därför återinföra barntillägget i svux och svuxa.Ett annat problem är de stora skillnader i egeninsats i form av studielånsom krävs av olika grupper studerande på gymnasienivå. hargivit många en utomordentligt god ekonomisk möjlighet att studera, medanmånga andra människor, ofta de som är i störst behov av studie-finansieringen, inte har möjlighet att studera alls.5.1.5 Utbildningskonton för ett livslångt lärandeEtt helt nytt system med ett utbildningskonto behövs för att människorskall kunna finansiera bl a vidareutbildning. Det innebär att människorskall ges en möjlighet att på gynnsamma villkor spara själva men ocksålåna pengar för att vidareutbilda sig. En anställd skall kunna finansieraäven utbildning som arbetsgivaren inte är beredd att räkna sompersonalutbildning. Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet skallkunna breddas till ett "pensions- och utvecklingssparande", där individerfår göra skattebefriade avsättningar, som senare kan användas för attbekosta studier. Det avdragsgilla maxbeloppet höjs till 1,5 basbelopp perår. föreslår också att det ska bli möjligt för individer mellan30 och att upp till en viss gräns låna av det allmännapensionssystemet för att möjliggöra utbildning. Om de fackligaorganisationerna vill bredda avtalspensionerna på samma sätt möjliggörsdet genom regeländringar. Förslagsvis kan man få ta ut av sinårslön. I gengäld reduceras individens ålderspension med motsvarandebelopp. Den som tagit ut ett pensionsår i förväg kan återvinna dennapensionsrätt genom sparande, exempelvis i en privat pensionsförsäkringeller annat privat sparande.5.2 VårdenUnder det folkpartistiskt ledda tid 1991-94avskaffades sjukvårdsköerna nästan helt. - meden socialdemokratisk regering - är köerna återställda till den gamla nivåneller t o m längre än vad de var när vi avskaffade dem.Det finns inga indikatorer på att de senaste årens vårdköer i riket somhelhet minskar. De undersökningar som vi från sidaunder kontinuerligt har gjort i utvalda landsting visar attköerna,de extra statsbidragen till trots, verkar ha parkerat sig på en oförändrat högnivå. Det är ett socialdemokratiskt misslyckande.Vid vår senaste undersökning utkristalliserar sig följande bild:Tabell 5 Vårdköerna - Väntetid i veckorTabell 5: (94/95 97/aug/sept 98 )Slutsatsen av ovanstående siffror är att situationen inte har blivit bättreunder den tid statistiken täcker. Regeringen lyckades inte under fyra årstid att minska köerna - tvärt om så har de administrerat en ökning avvårdköerna.Sjukvårdsköerna är inte endast statistik. Bakom varje enskild siffra i dennationella tiotusentaliga kön döljer sig ett personligt livsöde med ett lidandesom ökar i takt med väntetiden. Många är de i synnerhet äldre som lider iväntan på sin höftleds- eller knäledsoperation, sin operation mot grå starreller framfall.Socialdemokraterna har under hela förra mandatperioden avvisat elleralternativt förhalat idén om att införa en vårdgaranti.Socialministern avvisar tanken på att införa en vårdgaranti. Regeringen harnu tagit ställning för att det inte anses behövas någon vårdgaranti trots attdetunder den ursprungliga vårdgarantins tid var den enda gången i historien somvårdköerna nästan helt var avskaffade.Inte heller på andra områden inom vården har regeringen gjort särskiltstora insatser för att förbättra situationen. Krisen tilltar inom primärvården.Alltfler läkare och övrig personal blir långtidssjukskrivna på grund avutbrändhet. Köerna till primärvården slingrar sig allt längre och väntetidenför att få komma på ett icke-akut läkarbesök på en vårdcentral blir allt längre.Läkarbristen och sjuksköterskebristen är ett faktum. Bristerna införsommaren visar sig tydligt.Samtidigt avvisar regeringen gång på gång förslag som skulle förbättravillkoren för de privata vårdgivarna och på det sättet avhjälpa bristerna iprimärvården.