mot · GN02Ub294 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub294av , ()Liberal skolpolitik1 Svensk skola behöver en ny kursDen svenska skolan står inför en mängd utmaningar när det gäller att geelever den kunskapsgrund de behöver för att möta framtidens krav. I daglämnar var femte elev utan tillräckliga kunskaper ochfärdigheter i läsning, skrivning och räkning (enligt aktuell läsforskning).Skolutbildningen måste därför mer än inriktas på att sätta denenskilde elevens kunskapsinhämtande i centrum. Varje elev måste mötaspå sin egen nivå i skolan.Lärarna är skolans viktigaste resurs. anser att deras profes-sionalitet måste erkännas på samtliga nivåer. Svenska elever har rätt att bliundervisade av skickliga lärare. vill se möjligheterna. En skolamed hög kvalitet kan bli verklighet i Sverige.Sverige behöver en ny kurs för skolan.2 Sammanfattning- Förskollärarna, inte arbetslaget, skall ha ansvar för den pedagogiskaverksamheten inom förskolan.- Förskolan skall ha tydligt uppsatta mål för den pedagogiskaverksamheten.- Alla barn skall erbjudas plats inom den pedagogisktinriktade förskolan.- Chefer inom förskolan skall vara pedagogiska ledare.- Samarbetet mellan föräldrar och personal inom förskolan måste ständigtutvärderas.- Barnskötarna, som arbetar inom förskolan, skall ges möjlighet tillvidareutbildning till förskollärare.- Erkänn lärares professionalism och höj läraryrkets status.- Gör tioårig.- Avskaffa den centralt utformade timplanen.- Ingen skall lämna utan att vara godkänd i svenska, engelskaoch matematik.- Utvecklingssamtal med skriftliga omdömen i hela grundskolan.- Betyg från årskurs sex.- Sexgradig betygsskala.- Fler nationella prov.- Hjälp till elever med särskilda behov.- Stoppa "grundskolefieringen" av gymnasieskolan - ingen skall påbörjagymnasiet utan betyget "godkänt" i svenska, engelska och matematik.- Mer valfrihet i gymnasiet - tvinga inte alla elever att läsa till högskole-kompetens.- Öka läraryrkets status inför "karriärstjänster".- Ökat utrymme för individuella inriktningar och val.- Sommarkurser i gymnasieskolan.- Tillsätt en snabbutredning för att utforma ett förslag till eninternationellt jämförbar gymnasieexamen.- Gymnasieexamen förutsättning för högre studier.- Lärlingsutbildning med yrkesexamen.- Ett jämställdhetsperspektiv skall finnas i all undervisning.- Kraftfulla åtgärder mot skolket.- Alla elever skall ha tillgång till dator och en elektronisk postadress.- Inrätta en entreprenörsutbildning.- Fristående kvalitetsinstitut.- Fler fristående gymnasieskolor.- Gymnasieskolor i utsatta områden skall få extra resurser.- Kraftfulla åtgärder mot mobbning.- Brott som begås i skolan skall polisanmälas.- Godkänd arbetsmiljö.- Hälsofostran i skolan.- om elevvårdsresurserna.- En nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk avalkohol, narkotika och tobak skall intensifieras.- Bättre möjligheter till utlandsstudier.- extra till svenska skolor i utlandet.- En nationell skolinspektion.3 Förskolan - en del av det livslånga lärandetAtt vårda lusten att lära skall vara ledstjärna inom utbildningspolitiken.Kunskapen om människors inlärningsförmåga är stor och vi vet att ålder är människors inlärningskapacitet som störst. För barn är leklärande och lärande lek. Det är nyfikenheten som för oss människorvidare.3.1 FörskollärareNär förskolan nu har ett större pedagogiskt ansvar än tidigare är detoerhört viktigt att det är utbildad personal som har huvudansvaret förverksamheten. Förskollärare har högskolestudier enpedagogisk kompetens att lära och utveckla barn. Deras kompetens somyrkeskår är värdefull och skall tas på allvar. För är det likaviktigt att behörig personal skall ha pedagogiskt ansvar inom förskolansom det är att behöriga grundskollärare skall undervisa inomgrundskolan. Barnomsorg och skolakommitténs (BOSK) slutbetänkandeAtt erövra omvärlden betonar vikten av pedagogiskt utbildad personalinom förskolans pedagogiska verksamhet. Tyvärr har regeringen inteförstått vikten av behöriga lärare även inom förskolan. Regeringenspolitik innebär att ansvaret för verksamheten skall åläggas alla iarbetslaget. Med den nuvarande politiken ges inte förskollärarna medtreårig högskoleutbildning ett större ansvar än personal som saknar högreutbildning. Vi anser att detta är kunskapsföraktande och ett slag motSveriges lärarkår. mål är att all personal med pedagogisktansvar inom förskolan skall vara högskoleutbildad. Det är därför viktigtatt barnskötarna som arbetar inom förskolan ges möjlighet tillvidareutbildning till förskollärare.3.2 Tydliga mål för förskolanFör att en läroplan skall ha effekt måste det finnas individuellt uppsattamål för vad ett barn skall uppnå i skolan. menar att det saknasi dag. För både elever och lärare är det viktigt att det finns klara mål medverksamheten. Det bör vara två typer av mål. Ett mål skall angeinriktningen på förskolans pedagogiska verksamhet och samtidigtuttrycka en önskad kvalitetsutveckling ("mål att sträva mot"). Det andramålet skall utgå från det enskilda barnets förutsättningar och med hänsyntill detta uttrycka vad barnet skall ha uppnått när det lämnar förskolan("mål att uppnå").För liberaler är det självklart att människor som arbetar inom skolan harmål med verksamheten och ansvar för att målen uppfylls. Det bör även gällaför den pedagogiska verksamheten inom förskolan. Att inte ha klartuppställda mål eller något resultatansvar för verksamheten inom justförskolan visar vilken bristande tilltro regeringen har till små barns möjlighettill lärande och deras högskoleutbildade lärares kompetens.Med en liberal kunskapssyn är det självklart att en förskola med högaambitioner också har ett ansvar för att vissa resultat uppnås underförskoletiden. Det är viktigt att målstyrning innefattar en tydlig utvärderingav hur målen uppfylls.3.3 Barnen i centrumFolkpartiet liberalerna anser att samtliga barn skallerbjudas plats inom en barnomsorg med tydlig pedagogisk inriktning.Med ökad pedagogisk inriktning inom förskolan är det extra viktigt attalla barn får denna möjlighet att utvecklas. Att delta i en pedagogiskverksamhet redan från tidig ålder ger alla barn stora möjligheter tillindividuell utveckling. Det ger också en extra möjlighet för skolan att påett tidigt stadium uppmärksamma barn med särskilt behov av stöd. Barnmed läs- och skrivsvårigheter får större möjligheter att lära sig läsa ochskriva om deras problem uppmärksammas tidigt i livet. Barn medsvenska som andraspråk ges också en större möjlighet att lära sig svenskaföre skolstarten om de deltar i den pedagogiska förskolan.3.4 Skolledare som lederSom pedagogisk ledare och chef för förskolan har förskolechef/rektor detövergripande ansvaret för att målen uppfylls. Chefen för förskolanansvarar för att förskolans verksamhet följs upp och utvärderas iförhållande till de mål förskolan har.Folkpartiet anser att chefer inom förskolan skall vara pedagogiska ledare.Lika viktigt som det är att inom ha pedagogiska ledare är detatt ledarna inom förskolan har den pedagogiska kompetensen. Ledarskapet iskolan måste uppvärderas. Många skolledare vittnar om en mycket pressadsituation. Övertid, stress och en känsla av utsatthet präglar många skolledaresvardag. Det är nödvändigt att ändra på den situationen.Genom att tidsbegränsa tjänsten och ge väsentligt högre lön kan tjänstensom skolledare bättre svara mot skolans förändringar och nya krav. Därförbör lön och villkor för tjänsterna ses över. Rektor skall vara pedagogiskledare - inte kamrer.3.5 Samarbete mellan förskola och föräldrarFöräldrarna har det yttersta ansvaret för sina barns fostran ochutveckling. Förskolans betydelse som kompletterande funktion tillföräldraansvaret har dock blivit viktigare.Förskolans arbete med barnen skall därför ske i nära samarbete medföräldrarna. För föräldrarna är förskolan, skolan och skolbarnomsorgenviktiga mötesplatser där de träffar andra föräldrar och har tillfälletill kontakt med personal som möter deras barn . Alla föräldrar harrätt att förvänta sig att barnet skall få en god omsorg och kunna tillägna sigkunskaper och färdigheter i förskolan. Alla familjer är olika och har olikatraditioner. Det är därför viktigt att personalen inom förskolan har utbildningoch kunskap för att kunna tolka och förmedla viktig information, som bådefamiljen och personalen behöver för ett gott samarbete. Det är också centralti detta sammanhang att samarbetet mellan föräldrar och personal ständigtutvärderas.För att barn och föräldrar skall kunna ha ett reellt inflytande i förskolansverksamhet skall varje förskola vara tydlig i fråga om mål, innehåll,arbetsformer samt ömsesidiga rättigheter och skyldigheter.4 En grundskola som lägger grundenVar femte elev går ut utan tillräckliga kunskaper i läsning,skrivning och räkning. Läs- och skrivforskning visar att eleverna igymnasiet saknar tillräcklig grund trots att de fått godkänt betyg igrundskolan. I det svenska skolsystemet slussas många elever hela tidenvidare till högre nivåer, som de inte har tillräckliga kunskaper för attklara av. Dessa elever vore mera hjälpta av att stödjande insatser sätts intidigt.Grundskolan klarar inte av att utföra sitt främsta uppdrag - att lära eleverläsa, skriva och räkna. Det är inte acceptabelt. vill ha en skolamed höga krav som sätter den enskilde eleven i centrum.4.1 Lärarna är skolans viktigaste resursAtt arbeta med barns personliga och kunskapsmässiga utveckling ärbland de viktigaste uppgifter en människa kan ha. Därför måsteläraryrkets status stärkas och lärares professionalism erkännas. Det ärviktigt att lärarna får det stöd de behöver för att klara sina viktigaarbetsuppgifter. har i en särskild motion krävt en rad åtgärderför att komma till rätta med lärarbristen och för att förbättra lärarnasarbetsförhållanden.4.2 Tioårig grundskolaFolkpartiet anser att skall vara tioårig, där förskoleklassenutgör . Svenska elever har den kortaste undervisningstiden ivästvärlden. Den totala undervisningstiden i skolan måste öka. Denutökade tiden bör användas till att ytterligare befästa de baskunskapersom skolan inte lyckas ge många elever. En tioårig grundskola germöjlighet till att anpassa undervisningen efter de enskilda elevernasbehov och ta hänsyn till det faktum att barn utvecklas i olika takt.Kunskapssamhällets ökade krav fordrar en tioårig grundskola.4.3 Avskaffa den centralt fastställda timplanenFolkpartiet liberalerna anser att den centralt utformade timplanen på siktskall avskaffas, eftersom den lägger hinder i vägen för en målstyrd skola.Timplanens avskaffande hör ihop med att utförliga utvärderingargenomförs av hur skolorna når upp till kunskapsmålen. För attgrundskolan fullt ut skall kunna bli flexibel och anpassningsbar efterelevernas varierande behov måste skolan även i praktiken vara målstyrd.Folkpartiet liberalerna anser att det skall vara målen i skolans kursplanersom skall vara styrande när det gäller antalet timmar för varje elev ochför varje ämne.För att en avveckling av timplanen skall fungera krävs en väl fungerandemålstyrning, och därför är det viktigt att utförliga utvärderingar avkunskapsresultaten genomförs.Det är resultatet en elev uppnår och inte antalet timmar som läggs på varjeämne i skolan som är det viktiga. Det faktum att en elev har spenderat 150timmar i ett ämne säger lite om de faktiska kunskaper eleven har uppnått.Den kollektiva tanken att alla har lika stor förmåga att uppnå samma godaresultat bortser från de individuella skillnader som finnsmellan människor. För liberaler är det en självklarhet att den enskildeelevens behov måste stå i centrum, även när det gäller hur många timmareleven studerar de olika ämnena.Riksdagen har beslutat att ett begränsat antal kommuner skall få prövamöjligheten att organisera undervisningen i utan en centraltfastställd timplan under en femårig försöksverksamhet. anser skall fatta ett principbeslut om avskaffande av timplanen. Entreårig försöksverksamhet är tillräcklig.5 Gymnasiet skall inte ta över grundskolansproblemGrundskolans viktigaste uppgift är att lära alla elever läsa, skriva ochräkna. För att bli behörig till ett nationellt program i gymnasiet skall enelev minst ha betyget "godkänd" i engelska, svenska och matematik.Folkpartiet anser att detta är ett rimligt krav.Men tillåts elever inom det individuella programmets ramkomplettera sina kunskaper för att bli behöriga till ett nationellt program. Detinnebär att gymnasiet får ta över problem. Det individuellaprogrammet misslyckas dock i verkligheten med att hjälpa eleverna att gåöver till ett nationellt program. av eleverna på detindividuella programmet går ut gymnasieskolan med fullvärdigagymnasiebetyg. Det är som skall ha ansvaret för att dessa eleverkompletterar sina kunskaper till godkänd nivå. anser att de eleversom lämnar utan dessa baskunskaper skall "läsa upp" betygetinnan de får tillträde till gymnasiet. Ingen elev skall därför få börjagymnasiet utan att ha uppnått betyget "godkänd" i svenska, engelska ochmatematik. Det är mänskligare att lära elever läsa, skriva och räkna igrundskolan än i gymnasiet.5.1 Betyg tidigare och fler nationella provDet behövs mer utvärdering både inom skolan och från staten gentemotskolan. Det måste finnas tydliga kunskapsmål för undervisningen, och attutvärdera hur målen har nåtts av den enskilde eleven är en viktig uppgift.Utvecklingssamtalen är oerhört viktiga för elever, föräldrar och lärare.Under dem skall elevens utveckling, både när det gäller kunskaper och socialförmåga, utvärderas och uppmuntras. Dessa samtal skall börja redan iförskolan och följa eleven genom hela grundskoletiden. Eftersom samtalenställer höga krav på läraren för att vara utvecklande förutsätter de utbildadelärare. anser att utvecklingssamtalen skall dokumenterasskriftligt.I dag får eleverna betyg från höstterminen i åttonde klass. Det tyckerFolkpartiet är alldeles . anser att elever, föräldrar, skolaoch skolpolitiker tidigare än i åttan bör få dessa signaler. Alla elever skallfåbetyg från årskurs sex. Dessutom bör betygsskalan bli sexgradig. Det är förfå steg för att betygen skall visa vilka kunskaper eleven har uppnått.Skolans resultat skall också utvärderas. Nationella utvärderingar är viktigaeftersom de ger en samlad bild av skolans resultat. För att på bästa sättkvalitetssäkra den svenska skolan anser att obligatoriskanationella prov regelbundet skall genomföras. De nationella ämnesproven isvenska, engelska och matematik skall vara obligatoriska i grundskolansårskurs 5.5.2 Elever med särskilt behov av stödBarn och ungdomar kan ha behov av särskilt stöd av fysiska, psykiskaeller sociala skäl. Flera rapporter visar att det är just dessa elever som hardrabbats hårt av de senaste årens besparingar i kommunerna. Skolanräcker inte till för dessa elever. Det är oacceptabelt. Dessutom uppgermånga skolor att fler elever än tidigare är i behov av extra stöd.Elever med grava läs- och skrivsvårigheter (dyslexi) måste uppmärk-sammas mer i skolan. Det är ett faktum att skolan, trots mångårig vetskap omproblematiken, inte blivit särskilt framgångsrik i strävan att upptäcka ocharbeta med dessa problem. Om dyslexi inte uppmärksammas blir oftakonsekvensen att eleven får problem med alltfler inslag i skolarbetet. Godakunskaper hos lärarna är avgörande för att hjälpa elever med dessa problem.Det är därför nödvändigt att samtliga pedagoger inom ochförskolan har kunskaper och utbildning för att hjälpa elever med läs- ochskrivsvårigheter.Stamning är ett långt vanligare problem än vad många tror. Uppskattnings-vis talar mellan av befolkningen stammande undernågon period i livet. Problem med stamning börjar ofta i tre- tillfyraårsåldern för att sedan försvinna hos en del barn. Hos andra fordrarstamningen kvalificerade behandlings- och rehabiliteringsinsatser. Undersenaste tid har behovet av tidig diagnos, behandling och rehabilitering avbarn med hyperaktivitet (ADHD och/eller DAMP) blivit uppmärksammatbåde på grund av de problem beteendestörningar skapar för barnet och deproblem barnen möter som vuxna om de inte får tidig hjälp. ADHD drabbaråtminstone ett barn i varje skolklass. Det är därför viktigt att lärare ochskolhälsovården får en adekvat utbildning om dessa elever.6 Gymnasieskola i krisDen allmänna föreställningen är att nästan alla svenska ungdomar i daggår igenom gymnasiet. Skolministern och skoletablissemanget använderofta uppgiften att "går vidare till gymnasiet". Det ärvisserligen sant att i stort sett alla ungdomar går vidare till gymnasiet,men ett förvånansvärt stort antal fullföljer inte sina gymnasiestudier.Avhoppen från gymnasiet är fler . I riket som helhet är detendast som har fullföljt gymnasieskolan inom 4 år.Målet för gymnasieskolan är att alla skall uppnå behörighet till universitetoch högskola. Men i verkligheten har av 20-åringar lyckats uppnå högskolebehörighet, enligt "Jämförelsetalför huvudmän" från mars 1999.Många elever får icke godkänt. De höga teoretiska kraven på samtligagymnasieutbildningar har skapat stora svårigheter på framför allt deyrkesinriktade programmen.I stora städer närmar sig antalet elever som hoppat av eller gått ut utangodkända betyg . I är av 20-åringarna behöriga till högskolestudier. En "gymnasieskola för alla" blir enalltmer missvisande benämning på den svenska gymnasieskolan. Detindividuella programmet är ett stort misslyckande där aveleverna lyckas gå över till ett nationellt program.Regeringens inriktning att genom utvecklingsarbete rätta till problemen ärverklighetsfrämmande. liberalerna anser att gymnasieskolans målom att alla elever skall uppnå högskolebehörighet är en stor orsak till mångaelevers misslyckanden. Det måste i stället bli möjligt att fullfölja enyrkesinriktad utbildning utan att läsa samma kärnämneskurser som istudieförberedande program. Lärlingsutbildning, där skola och företag delarpå ansvaret, måste erbjudas fler elever. En annan orsak till många eleversmisslyckande i gymnasieskolan är otillräckliga kunskaper i bagaget frångrundskolan. De godkända betygen i motsvarar uppenbarligeninte de kunskapskrav som ställs för att klara kärnämnena i gymnasiet.Folkpartiet kräver att en grundlig utvärdering av betygen i görsgenom att jämföra dem med resultat på nationella ämnesprov, och genom attsätta dem i relation till de krav som ställs i gymnasiet.6.1 Lyssna på lärarna - inför alternativkurserAlltför många socialdemokratiska skolreformer har genomförts i stridmed lärarkåren. Det råder en stor enighet bland gymnasielärarkårenom att fundamentet i gymnasiereformen är fel tänkt. infördes mot en i stort sett enig gymnasielärarkår.Folkpartiet varnade för stor utslagning på gymnasiet och många lärare äridag förtvivlade över situationen. Det är dags att lyssna på lärarna. Det ärdags att införa alternativa kurser på gymnasiet. Det skulle skapa arbetsroför lärare och elever.En undersökning gjord i har visat att av lärarna anser attdet är fel att gymnasieeleverna läser samma obligatoriska kurser ikärnämnena svenska, matematik och engelska och att de bedöms enligtsamma betygskriterier. Ribban har satts för högt för många elever och förlågt för andra. av lärarna tycker att det är fel att gymnasieskolantvingar alla elever att läsa in högskolebehörighet.Ett gymnasium för alla måste innehålla utbildningsvägar både för dem somhar ambitionen att läsa vidare på universitet och högskolor och för dem somvill gå ut i arbetslivet efter gymnasieskolan. vill ha engymnasieskola där den enskilde elevens intresse och förutsättningar sätts icentrum. Framtidens arbetsmarknad ställer höga krav på sina anställda.Sverige måste utbilda en arbetskraft som möter de nya kraven. Den svenskagymnasieskolan skall vara en garant för kunskap och kvalitet.Dessvärre tycks inte regeringen inse allvaret i att så många elever intefullföljer sin gymnasieutbildning. I stället för att medge det nya gymnasietsstörsta misslyckande, att samtliga elever skall läsa till högskolebehörighet,fortsätter regeringen med ett strömlinjeformat system.Alla studievägar får inte bli "akademiserade", som . Då blir gymnasieten utslagningsmaskin för alla de ungdomar som inte vill eller orkar läsa merteoretiska ämnen.Det är mycket viktigt att elever som väljer att läsa utbildningar som integer högskolekompetens alltid har möjlighet att senare komplettera sinastudier till högskolekompetens.6.2 Alternativa kurserKärnämnena bör profileras mer med utgångspunkt igymnasieprogrammets allmänna inriktning, dvs att exempelvisvårdstuderande läser en mer medicinskt inriktad engelska. Det ärönskvärt att eleverna, alltefter intresse och behov, ges möjlighet attstudera olika kurser i en mer anpassad takt. De mer omfattandekärnämnena bör därför kunna delas in i etapper där eleverna kan läsakurser med olika ambitionsnivå i olika takt. De elever som på detta sättväljer att inte studera gymnasiekurser som ger grundläggande behörighettill högre utbildning skall senare kunna komplettera sina studier.6.3 Ökat utrymme för individuella inriktningar och valAlla elever borde ges ökad möjlighet att själva sätta samman kurser tillett eget personligt program. Utöver de obligatoriska kärnämnena skulleeleven kunna få välja kurser tämligen fritt. Skolorna bör kunna erbjudaett brett utbud av kurser.Gymnasielever bör dessutom ges möjlighet att läsa även under sommaren.Vi vill därför starta försöksverksamhet med sommarkurser.Det är viktigt att skolan utgår ifrån varje individs egna förutsättningar. Allaelever kan inte lära sig lika mycket, eller i samma takt. Dagens skola är i förhög grad utformad för genomsnittseleven. Resultatet är att en del elever harsvårt att hänga med i undervisningstakten, som andra elever intefår den stimulans de behöver. Undervisningen måste organiseras så att eleversom behöver mer tid för inlärning får det medan andra elever skall kunna gåvidare i en snabbare takt och kunna fördjupa sig.Det som här anförts om större möjlighet till individuellt val av kurser ochförsöksverksamhet med sommarkurser bör som sin mening geregeringen till känna.6.4 En internationellt jämförbar gymnasieexamenFolkpartiet har länge arbetat för att skall införa engymnasieexamen. är det enda landet i västvärlden som haravskaffat sin studentexamen. I regeringens proposition föreslås nuinförandet av en gymnasieexamen. Dessvärre räcker inte regeringensambitioner ända fram till målet. Den faktiska skillnaden mellan att "tastudenten" i dagens system och den gymnasieexamen som regeringenföreslår är mycket liten. Ett specialarbete som visserligen är av störreomfattning än dagens, ger inte morgondagens studenter engymnasieexamen som håller de kvalitetskrav som tror ärnödvändiga för framtiden.Folkpartiet vill införa en gymnasieexamen som är internationelltjämförbar. För det krävs det mer än vad regeringen föreslår. Vi anser därföratt det är oerhört viktigt att den gymnasieexamen som införs blir enverklig kvalitetsmätare på avklarad utbildning. En snabbutredning bör därförtillsättas för att utreda vilka olika moment en gymnasieexamen som hållerinternationella mått skall innehålla.Folkpartiet anser också att gymnasieexamen inte bara skall som regeringenföreslår, ge förtur till högskolor och universitet. Avklarad gymnasieexamenbör vara en förutsättning för att studera vid universitet och högskolor.6.5 LärlingsprogramRiksdagen beslöt våren 99 att utforma ett lärlingsprogram. Detta harsedan länge varit ett krav från . Men beslutet innebär ingetlärlingsprogram värt namnet. För att en elev skall få den kunskap somlärlingsutbildningen utlovar måste han eller hon erbjudas tillräckligtmånga timmar på arbetsplatsen. Detta är omöjligt omlärlingsutbildningen obligatoriskt skall leda tillhögskolekompetens. vill se en modern, flexibellärlingsutbildning där skolan och arbetslivet delar på ansvaret förutbildningen. Förslagsvis kan den precis som i vara fyraårig, menden totala tiden kan variera. Eleverna tillbringar en del av tiden i skolan,en del i arbetslivet. , men inte alltid, kan de två första årentillbringas i skolan och två sista åren ute i arbetslivet.