mot · GN02Fi210 · 1999-10-05 00:00:00 — Förändringen av statsskuldens utvecklingframgår av tabell 7.2.Tabell 13: (Tabell 7.2 Statsskuldens utvecklingenligt vårproposition ochbudgetpropositionen )ställningstagande tillnuvarande överskottsmålKristdemokraterna har i tidigare motioner påtalat att det i ettmedelfristigt perspektiv är angeläget med ett överskott i deoffentliga finanserna, och då särskilt i statens finanser. Ensvårbedömd konjunktur i kombination med en oroväckandestor statsskuld gör att behovet av en snabb avbetalning avstatsskulden är stort och att en säkerhetsmarginal bör finnasför att klara en kommande konjunkturnedgång utan attupplåningen ökar. Därför anser attstatsskulden bör betalas av i snabbare takt än den somregeringen föreslår. (Fler motiv för en snabbare avbetalningav statsskulden redovisas i avsnitt 4.5.) Vi har påtalat att densnabbare avbetalningstakten emellertid inte behöver ske tillpriset av ett permanent högt skattetryck, utan i stället kanklaras genom en något snabbare utförsäljning av statligt ägdaföretag.Mot denna bakgrund har i tidigare motioner föreslagitatt överskottsmålet borde fastställas till av BNP för de närmasteåren, och att det finansiella överskott som fanns i staten delvis skulleanvändas för strukturellt viktiga skattesänkningar.I budgetpropositionen för är, som redovisats ovan, bilden heltannorlunda: inget finansiellt sparande finns kvar i staten, där finns i ställetettunderskott. Detta beror dels på att regeringen nu har föreslagit en skatte-sänkning på , dels på att statsbudgetens utgifterblivit ca högre, dels på att slutfasen av pensions-reformens finansiella infasning innebär att ett lägre totalt belopp än vad somredovisats i tidigare propositioner från regeringen förs över från AP-fondentill staten.Kristdemokraterna står som ett av fem partier bakom pensionsuppgörelsenom det nya pensionssystemet, och står därmed också bakom storleken på detfinansiella sparande som beräknas finnas i ålderspensionssystemet. Att justdetta sparande råkar räcka för att regeringens budgetmål för den offentligasektorn ska gå ihop, betyder inte att står bakom rege-ringens idé om permanent överbeskattning. Det betyder enbart attregeringens målsättning att göra statsfinanserna mer stabila inför konjunktur-svängningar helt har misslyckats.Av det som redovisats ovan framgår att behovet av sunda statsfinanser ochen snabbare avbetalningstakt för statsskulden har ökat markant sedanvårpropositionen. lägger därför i denna motion fram enbudgetpolitik som tar sikte på ett bättre finansiellt sparande i staten och ensnabbare avbetalning av statsskulden. Detta uppnås genom en något stramarefinanspolitik än den regeringen presenterar, och genom en snabbareutförsäljning av statligt ägda företag. Genom en rad viktiga strukturreformerkombinerat med strategiska skattesänkningar finansierade med besparingar,kommer därmed det kristdemokratiska budgetalternativet att innebära mindrekonjunkturkänsliga statsfinanser och bättre långsiktiga tillväxtmöjligheter.UtgiftstakenKristdemokraterna föreslår att taket för statens utgifterfastställs till , 774 miljarderkronor och . Detta är 8,16 respektive lägre än det tak regeringenföreslår för . I avsnitt 8 redovisasfördelningen på utgiftsområden för och preliminärfördelning på utgiftsområden år 2001 och 2002.Statens lånebehov och statsskuldKristdemokraternas ekonomiska politik syftar till ett minskatlånebehov och en snabbare avbetalning av statsskulden änden som följer av regeringens politik, i enlighet med vadsom redovisats i avsnitt 4.5 och 7.1. Utvecklingen av statensinkomster och utgifter på total nivå samt statens lånebehov(= statsbudgetens saldo) och statsskuldens förändring tillföljd av politik framgår av tabell 7.3.TABELL 7.3STATSBUDGETENS MED KRISTDEMOKRATERNASFINANSPOLITIKTabell 14: (Total nivå. Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 )1) Enligt pensionsreformen2) intecknar endast tillskattesänkningar av detbelopp på som regeringen räknar med att överföra tillhushållen år2002. Detta leder till att statens finansiella sparande blir positivt år 2002till skillnad från iregeringens förslag, som räknar med ett underskott på 8,1 miljarder kronor.Därav följer attnågot ytterligare belopp inte återstår för överföring.Statens inkomsterKristdemokraternas samlade förslag på skatteområdetframgår av avsnitt 5.1 och 5.2 tidigare i denna motion. I ensärskild motion utvecklas vår politik på skatteområdetutförligare. I tabell 8.1 sammanfattas vad dessa skatteförslagberäknas få för kassamässiga effekter för statsbudgeten,tillsammans med effekten av de utförsäljningar vi vill göraunder perioden.TABELL 8.1 SAMMANFATTNING AV INKOMSTFÖRÄNDRINGAR FÖR STATEN ÅR2000-2002Tabell 15: (Miljarder kronor 2000 2001 2002 )1) Inkluderar regleringen gentemot företagssektorn till följd av den andrakarensdagen isjukförsäkringen, samt effekten av ökad uppbördseffektivitet.2) Exklusive återställt överföringsbelopp år 2002Statens utgifter ochutgiftstakFördelning på utgiftsområden år 2000och preliminär fördelning 2001-2002I följande avsnitt presenteras översiktligt Kristdemokraternasförslag till förändringar av ramarna för statsbudgetensutgiftsområden i förhållande till regeringens förslag tillutgiftsramar för . till 2002 redovisasKristdemokraternas preliminära förslag till ramförändringar iförhållande till regeringens preliminära fördelning påutgiftsområden. De föreslagna ramförändringarnasammanfattas i tabell 9.1 i slutet av avsnittet. börfastställa dessa ramar för och godkänna ramarna förår 2001-2002 som inriktning för regeringens fortsattabudgetarbete.I särskilda motioner med anledning av varje utgiftsområde i statsbudgetendär vi föreslår förändringar presenteras mer utförligt vår politik på området.Där yrkas också på de förändringar på anslagsnivå som vi vill genomföra.Utgiftsområde 1 Rikets styrelseUtgiftsområdet omfattar verksamheterna statschefen,och dess myndigheter, regeringen, centralamyndigheter samt mediefrågor.Kristdemokraterna föreslår besparingar på en rad myndigheter. Detta börockså gälla . Den planerade verksamheten kan inom ramenför vårt anslag och reservationer . Anslaget för riksdagensförvaltningskostnader bör därför minskas med år 2000.Kristdemokraterna anser att en omstrukturering av det statliga presstödetbör göras och att anslaget därför inte bör höjas med år2000. kan en besparing på göras.Utvecklingen och anpassningen av kan ske genom orga-nisationsförändringar, rationaliseringar och ett mindre ekonomiskt tillskott.Anslaget till minskas därför med förår 2000, med för samt med 200 miljoner kronorår 2002.Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med 441 miljonerkronor för , och för2002.Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltningUtgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter somRiksrevisionsverket, Statskontoret, ,, m fl.Kristdemokraterna anser att ramen kan minskas genom en generell bespa-ring på samtliga myndigheter under utgiftsområdet.Ramen för utgiftsområdet bör därför vara lägre än vadregeringen föreslår , lägre och 84 miljo-ner kronor lägre år 2002.Utgiftsområde 3 och uppbördUtgiftsområdet omfattar ,skattemyndigheterna och . görbedömningen att dessa områden bör tilldelas större resurserän regeringens budgetförslag.Kristdemokraterna anser att den svarta marknaden har en skadlig omfatt-ning i . Ett flertal studier och utredningar bekräftar detta. Den svartasektorn snedvrider konkurrensen mellan företag och förändrar affärsmoralenpå ett negativt sätt. I syfte att hålla tillbaka den svarta sektorn måsteskattekontrollen effektiviseras ytterligare. Därför vill vi anslå 200 miljonerkronor mer än regeringen för ökad skattekontroll. Det handlar dels omatt öka beskattningens effektivitet, dvs förhållandet mellan debiterad skattoch rätt skatt, dels uppbördseffektiviteten, dvs förhållandet mellan debiteradskatt och faktiskt inbetald skatt. dokumenterade erfarenheter (bl.a.av revisorer) visar att satsningar på detta område ger minst sexgånger pengarna tillbaka.EU:s regelverk inom tullens område är i huvudsak genomfört. Ett ökatsamarbete mellan medlemsländerna för att minska smuggling och annanekonomisk brottslighet, kräver ökade resurser.Kristdemokraterna anser att anslaget till skall ökas med 80miljoner kronor , utöver vad regeringen föreslagit, för att förstärkakontroll och spaning av illegal införsel av bl.a. narkotika, vapen, alkohol,tobak och övriga skattepliktiga varor.Ramen för utgiftsområdet bör därför sammantaget utökas med 280miljoner kronor åren 2000 till 2002.Utgiftsområde 4 RättsväsendetUtgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet,domstolsväsendet, rättshjälpen, kriminalvården,exekutionsväsendet, ,, Rättsmedicinalverket ochGentekniknämnden.Kristdemokraterna har motsatt sig de nedskärningar som tidigare skettinom utgiftsområdet. Polisväsendet befinner sig fortfarande i en svårsituation. För att den uniformerade personalen ska kunna finnas ute på fältetmåste administrativ personal anställas för att avlasta polisen samt rekryteringoch utbildning fortsätta i en jämn takt.Den , vars uppgift är att bekämpa terrorism, börtillförsäkras nödvändiga resurser.Åklagarväsendet bör stärkas. Det bör finnas särskilda ungdomsrotlar somskyndsamt utreder brott där ungdomar är inblandade samt arbetarförebyggande.Domstolsväsendet bör tilldelas ytterligare medel. Dessa pengar ska särskiltgå till hovrätterna samt läns- och kammarrätterna där en alltför stor andelmål får vänta på domstolens avgörande trots att skriftväxling och övrigaberedningsåtgärder är avslutade. Också kriminalvården och omständigheter-na omkring frigivningar måste förbättras. ger ett störreanslag till , BRÅ.Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet utökas med 320 miljonerkronor , 2001 och 2002.Utgiftsområde 5 ochinternationell samverkanKristdemokraterna föreslår inga förändringar på dettautgiftsområde.Utgiftsområde 6. TotalförsvarUtgiftsområdet omfattar förutom totalförsvaret och denverksamhet som bedrivs av , avseende fredsräddningstjänst, vissa nämndersamt totalförsvarsgemensamma verksamheter ochSprängämnesinspektionen.De ekonomiska ramar som regeringen och kommit överensom innebär dramatiska nedskärningar för Försvarsmakten. Kristdemokra-terna kan inte medverka till ett sådant beslut i ett läge där konsekvensernainte kan överblickas. Stora nedskärningar som Försvarsmaktensekonomi har utsatts för enorma påfrestningar och instabila regler ger ringatrovärdighet åt viljan att utforma ett nytt försvar. För att undvika materielförstöring, vidmakthålla kompetens och en stabilgrund för anpassningsförmågan avsätter 1 300 miljonerkronor samt för , dvs sammanlagt för återstoden av innevarande försvarsbeslutsperiod. År2002, som är första året på nästa försvarsbeslutsperiod, tillför vi då vi ej accepterar den föreslagna ramsänkningen.I avvaktan på resultatet av den pågående pliktutredningen föreslårKristdemokraterna att dagersättningen för de totalförsvarspliktiga höjs med10 kronor per dag från nuvarande till per dag.För detta ändamål avsätts 50 miljoner kronor.För att kunna möta ökade krav på internationell verksamhet, gränskontrolloch miljöskydd till sjöss bör resurser förstärkas.Kristdemokraterna avsätter för detta ändamål.Mot bakgund av dessa förslag bör ramen för utgiftsområdet justeras uppmed totalt , eller , och 1 000 miljonerkronor för 2002.Utgiftsområde 7 Internationellt biståndUtgiftsområdet omfattar verksamheterna internationelltutvecklingssamarbete samt samarbete med Central- ochÖsteuropa.Det internationella biståndet har sjunkit till enhistoriskt sett rekordlåg nivå, trots ett ökat behov av utvecklingssamarbetemellan rika och fattiga länder.Även den svenska biståndspolitiken präglas numera mer av vackra ord-vändningar och fraser än av substantiellt stöd till jordens fattiga. Med enkristdemokratisk biståndsminister nåddes enprocentsnivån. Nuvarande rege-ring överskrider med nöd rekordlåga av BNI. Frysta biståndsmedel(reservationer) tillsammans med övergivandet av enprocentsnivån harminskat biståndsvolymen med ett antal miljarder kronor. Den låga nivån ikombination med det utgiftstak som satts för biståndet drabbar det före-byggande biståndet kraftigt. Bland annat hotas de satsningar på skuldavskriv-ningar som tidigare annonserats.Kristdemokraterna anser att reservationerna bör kanaliseras till behövandeoch fattiga medmänniskor i den fattigaste delen av världen. Delar avreservationerna bör omfördelas till katastrofanslag och andra akuta insatsersamt till skuldavskrivningar och stöd till enskilda organisationers bistånds-arbete. vill vi anslå sammanlagt mer änregeringen med en klar målsättning att åter nåenprocentsnivån. Med detta tillskott kommer biståndsramen att uppgå till0,78, av BNI åren 2000-2002.Ramen för utgiftsområdet bör utökas med år 2000,1 355 miljoner kronor och år 2002.Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarUtgiftsområdet omfattar migrations- och integrationspolitik.Statsbidrag har fr.o.m. /96 lämnats till vissa kommuner iframför allt storstadsregionerna för att stimulera till insatser i utsattabostadsområden. har ställt sig bakom anslaget för 1999och den föreslagna höjningen 2000, men avvisar den kraftiga höjningen om305 år 2001.Mot bakgrund av tidigare och beräknat anslagssparande avvisar vi denhöjning av anslaget till som regeringen föreslår. Kristde-mokraterna föreslår besparingar på en rad myndigheter. Detta bör också årenframöver gälla Integrationsverket.I förhållande till regeringens förslag innebär det att ramen minskas med 12miljoner kronor , och 7 miljoner kronorår 2002.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorgUtgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter förvård och omsorg inklusive utgifter för de flesta avSocialdepartementets myndigheter, bidrag till organisationerinom det sociala området samt stimulans- och utvecklings-bidrag för skilda ändamål.Sjuk- och tandvårdsförsäkring bör samordnas. För detta ändamålbör en utredning skyndsamt tillsättas. Då bör också frågan om kostnader förhjälpmedel tas med.Under de senaste åren har den enskildes tandvårdskostnader stigit drama-tiskt. känner oro för att många tvingas avstå nödvändigtandvård, på grund av de höga kostnaderna. I avvaktan på en utredning omatt slå samman sjuk- och tandvårdsförsäkringen tillför vi 250 miljoner kronorår 2000 för att från möjliggöra sänkta tandvårdskostnader. Åren2001-2002 avsätter vi en halv miljard kronor.Kristdemokraterna föreslår besparingar på en rad myndigheters administra-tion. Detta bör också gälla och . Förvalt-ningsanslagen bör minskas med 5 procent.Ramen för utgiftsområdet bör sammantaget utökas med 224 miljonerkronor , samt år2002.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappUtgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden,ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samtsocialförsäkringens administration. De social-försäkringsförmåner som ingår är dagersättningar såsomsjukpenning, rehabiliteringspenning och närståendepenningoch vissa bidrag till rehabilitering, yrkesskadeersättningar,handikappersättning samt folkpension i form avförtidspension. Till området fördes 1999 utgifter för allmäntilläggspension (ATP) i form av förtidspension samtarbetsskadeförsäkringen. Tillkom gjorde också kostnader försysselsättning för vissa förtidspensionärer samt ersättning förkroppsskada.Regeringen har tidigare minskat anslaget till rehabilitering.Det har varit missriktat, eftersom resurser som satsas betalar sig flerfaldigt,både mänskligt och vad gäller statens kostnader. anslårdärför ytterligare för ökade rehabiliteringsinsatser ochräknar därvid med minskade kostnader för sjukpenning och förtidspensioner.Lägre kostnader för förtidspension innebär vidare en minskad kostnad förden statliga ålderspensionsavgiften. Inom socialförsäkringens administration är det viktigt att tillgodosebehovet av personella resurser samt ett ökande behov av kompetens-utveckling. Administrationen tillförs därför . Genomkvalitetshöjning i besluten och förbättrad kontroll går det att räkna medbesparingar inom bl.a. sjukpenningen.Genom satsningarna på försäkringskassorna och rehabiliteringen kananslagen till minskas de kommandeåren.Vi föreslår att sjukförsäkringen ska innehålla med ett hög-riskskydd . Detta förstärker budgeten med ca 1,1 miljarderkronor brutto. På detta utgiftsområde blir minskningen endast 20 miljonerkronor.Den ersättningsgrundande inkomsten (SGI) ska beräknas på snittinkomstenunder . Skattepliktiga förmåner samt semesterersättningska dock vara SGI-grundande. Netto innebär detta förslag att kostnaderna försjukpenning minskar med drygt 800 miljoner kronor.Kristdemokraterna förespråkar att en ny modell för trafikförsäkringeninförs från där samtliga personskadekostnader i sambandmed trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen. Enligt detta alternativavlyfts det offentliga kostnader på ca . För år 2000blir besparingen . Den besparing som uppstår för statenåterförs delvis till trafikanterna genom sänkt fordonsskatt.Sammantaget kan utgiftsområdesramen minskas med 3 675 miljonerkronor , och år2002.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomUtgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott iform av ålderspension, efterlevandepension till vuxna,bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg.Regeringen har enligt genomfört en rad orimligaförsämringar inom utgiftsområdet. anser att omställnings-pensionen ska återställas till från dagens . Inkomstpröv-ningen i änkepensionen ska tas bort. Vidare ska inte fritidsfastighet ingå iinkomstprövningen för bostadstillägg.För att förbättra för de sämst ställda pensionärerna föreslår Kristdemokra-terna ett höjt pensionstillskott med . Från ochmed kommer samtliga pensionärer att betala skatt i det ordinarieskattesystemet. Därmed får de del av den skattesänkning som Kristdemokra-terna genomför genom en höjning av grundavdraget. Skattesänkningen ger250 kronor mer per månad.Från år 2001 har avsatts för att förbättra bostads-tillägget för de sämst ställda pensionärerna.Ramen för utgiftsområdet utökas med ochmed år 2001 och 2002.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnUtgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd tillbarnfamiljer bland annat i form av allmänna barnbidrag,föräldraförsäkring, underhållsstöd samt vårdbidrag tillhandikappade barn.Familjens rätt att välja barnomsorgsform är en central utgångspunkt inomkristdemokratin. För att öka valmöjligheterna och mångfalden på barnom-sorgsområdet bör ett vårdnadsbidrag på av prisbasbeloppet (3 660kr) och barn mellan införas från . Tillföljd av att vårdnadsbidraget gäller från den dag barnet fyller slopas de90 garantidagarna i föräldraförsäkringen. påbörjas enutbyggnad av vårdnadsbidraget så att det beloppsmässigt blir högre, 4 000kronor . avsätts medel för att ge föräldrarna till alla3-6-åringar ett belopp som kan användas fritt under sammanlagt 360 dagarunder den fyraårsperiod som barnet är fyllda men inte 7 år.Många barnfamiljer har drabbats hårt av regeringens budgetsanerings-politik. Regeringens planerade barnbidragshöjning senareläggs för att istället möjliggöra omedelbara förbättringar för de barnfamiljer som har detsämst ställt ekonomiskt. Detta uppnås genom förbättringar i bostadsbidraget.Det särskilda bidraget i bostadsbidraget (den del som enbart beror på antaletbarn) höjs med och barn. De individuellainkomstgränserna i bostadsbidraget för makar/samboende avskaffas och dengemensamma inkomstgränsen sätts till . Ytnormen för denbostadsbidragsgrundande ytan utökas med i respektivekategori. förs medel motsvarande per barn över fråndet generella barnbidraget till förbättringarna i bostadsbidraget. Det innebäratt det generella barnbidraget höjs från till ,och till år 2002.Kristdemokraterna föreslår vidare ett förbättrat adoptionsbidrag förinternationella adoptioner. På motsvarande sätt som inom utgiftsområde 10föreslås ett nytt beräkningssätt för SGI, vilket leder till att kostnaderna förföräldraförsäkringen kommer att minska. Se avsnitt 5.3. Kontaktdagarna iföräldraförsäkringen återinförs.Jämfört med regeringen minskas ramen för utgiftsområdet med 641,5miljoner kronor , utökas med 1 ochmed 5 år 2002.Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshetUtgiftsområdet omfattar bidrag tillarbetslöshetsförsäkringen, kostnader för kontantarbetsmarknadsstöd samt bidrag till lönegarantiersättning.En viktig strukturreform för bland annat en bättre lönebildning är ökadfinansieringsgrad i en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Arbetslöshetens kostnader synliggörs genom en högre a-kasseavgift, och denenskilde kompenseras mer än väl av sänkt inkomstskatt. Kristdemokraternasförslag att öka självfinansieringsgraden till inom en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring gör att anslaget till detta utgiftsområdekan minska kraftigt.Det är nödvändigt att förändra nuvarande regelverk för arbetslöshets-försäkringen för att undanröja sådant som hindrar människor från att ta dejobb som ändå finns och erbjuds. Ett problem är att den arbetslöse i vissalägen förlorar ekonomiskt, eller vinner väldigt lite, på att ta ett ledigt jobbjämfört med att uppbära arbetslöshetsersättning i kombination med övrigabidragssystem.Kristdemokraternas samlade förslag om ökade resurser för fler tjänsterinom vård, omsorg och skola, rättsväsende, försvar, skattemyndigheter ochtull, samt kraftfulla företags- och tillväxtfrämjande åtgärder beräknas ocksåleda till att trycket på arbetslöshetsersättningen kan minska något.Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med 6 750 miljonerkronor , och år2002.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivUtgiftsområdet omfattar utgifter för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, arbetslivsfrågor och Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader. Dessutom ingår kostnader för statligaarbetsgivarfrågor. Inom utgiftsområdet återfinns ocksåutgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder samt kostnader förSamhall AB.Kristdemokraterna anser att det är bra att volymmålet avskaffats vad gällerde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Volymmålet har resulterat i attmånga arbetslösa har placerats i närmast meningslösa åtgärder för att minskaantalet öppet arbetslösa samt att den kvalificerade yrkesutbildningen för attmöta efterfrågan på arbetskraft nedprioriterats. Borttagandet av volymmåletbör ge större förutsättningar för att åtgärderna blir bättre anpassade till denlokala situationen och den arbetslöses behov och förutsättningar.Vi avvisar den arbetsmarknadspolitiska åtgärden flyttningsbidrag, vilketberäknas minska kostnaderna med 200 miljoner kronor.Kristdemokraterna har länge drivit frågan om ökade anslag för lönebidragtill arbetshandikappade. ytterligare bör anslås förförbättrade lönebidrag.Vidare föreslås vissa besparingar inom anslaget bidrag och upphandlingarinom arbetslivsområdet samt på administration på de centrala och regionalanivåerna inom organisation.Kristdemokraternas samlade förslag om ökade resurser för fler tjänsterinom vård, omsorg och skola, rättsväsende, försvar, skattemyndigheter ochtull, samt kraftfulla företags- och tillväxtfrämjande åtgärder beräknas ocksåleda till att trycket på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan minskanågot.Kristdemokraterna föreslår besparingar på en rad myndigheters administra-tion. Detta gäller även och Arbetslivsinstitutet.Sammantaget kan ramen minska med , och år 2002.Utgiftsområde 15 StudiestödUtgiftsområdet omfattar utgifter för studiefinansiering förstudier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier.För att värna om utbildningskvaliteten har förespråkaten jämn och långsiktig utbyggnad av högskolan, med totalt sett något lägreantal platser än regeringens förslag. Därmed möjliggörs också särskildasatsningar inom högskolans område som beskrivs under utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning. Färre platser innebär vidare ett någotlägre anslag för studiestöd.Dagens studiefinansieringssystem har stora brister. Detta har vi pekat på itidigare motioner som vi efterlyst en reform på området.