mot · GN02N213 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N213av , ()RegionalpolitikenInledningMålet för regionalpolitiken måste vara att öka den enskildesmöjlighet till en garanterad grundservice inom skola, vårdoch omsorg varän i landet hon/han väljer att arbeta och bo.Politiska insatser kan utjämna skillnaderna och skaparättvisare levnadsvillkor mellan olika delar av landet.Regionalpolitiken måste utformas så att den stöder olikabygders och regioners unika förutsättningar att skapa godalevnadsvillkor, innebärande riktiga arbeten, ett bra boendeoch god social service. Från liberalernas sida villvi därför vara pådrivande för en allmän förändring avregionalpolitiken. Urbanisering måste stoppas.Den förändring vi förespråkar innebär en övergång till mobiliserings-politik. Det regionalpolitiska målet uppnås genom att satsa på den enskildamänniskans kreativitet och hennes förmåga till skapande av arbetstillfällen(entreprenörer). Varje region har sina unika möjligheter. Dessa kan endasttas till vara genom lokala/regionala initiativ. Tyngdpunkten ligger idecentralisering av besluten för nyetableringar av större eller mindre företagi lokal/regional samverkan.Mobilisering av lokala resurser kan inte kommenderas fram genompolitiska beslut. Men regionalpolitiken kan på olika sätt stödja, underlättaoch stimulera utveckling. Denna ambition innebär att en lång rad områdensom inte i snäv mening behöver kallas regionalpolitik blir allt viktigare.Skapande av arbetstillfällen förutsätter kontakter och utbyte, därför ärkommunikationer/infrastruktur i form av vägar, järnvägar, sjötransportersamt inte minst teleförbindelser (IT) väsentliga. Bra infrastruktur ochserviceutbud kan locka riskvilligt kapital till en investering. Utbildning ochforskning, liksom ett vitalt kulturutbud, blir också viktiga ingredienser. Enallmän politik som underlättar små- och nyföretagande blir av centralbetydelse.Folkpartiet liberalernas politik för att förverkliga målet att öka denenskildes möjligheter att fritt välja arbete och bostadsort sammanfaller därförmed huvudinriktningen på vår politik - en politik för rättvis växt i helalandet.Den regionala balansen är starkt beroende av låga räntenivåer och ettinvesteringsvänligt klimat. Regionalpolitiska stödformer blir verkningslösaom inte de grundläggande ekonomiska förutsättningarna för rättvis tillväxtkan skapas.Av avgörande betydelse för olika bygders och regioners möjligheter atterbjuda goda levnadsmiljöer är att den ekonomiska politiken skapar godabetingelser för företagande och företagare. hotas därför den regionalautvecklingen av regeringens brist på insikt om förutsättningar för livskraftigasmåföretag om riskkapital dubbelbeskattas, extra arbetsinsatser drabbas avhög marginalskatt och arbetsmarknaden görs inflexibel genom föråldrade,krångliga regleringar. De regionalpolitiska medlen kan inte bidra tillresursmobilisering i nuvarande tappning. Regeringens politik riskerar attutarma landsbygden.Vår svenska lands/glesbygd befinner sig just nu i ett mycket kritiskt skede.Flyttlassen rullar fortare än någonsin mot de större städerna och det är endastett fåtal län i som kan uppvisa en positiv befolkningsutveckling.Norr om växer endast en kommun! Det faller ett tungt ansvar påregeringen för den misslyckade regionpolitiken. Med en samarbetspartnersom blir det inte bättre, detta parti som ohämmat verkar kunnahöja diesel/bensinpriset till glesbygdsregionernas stora förtret.Nu gäller det att snabbt göra något och inte enbart föreslå defensivaåtgärder. Förslag som syftar till att skapa ett gott näringsklimat, såsomskattelättnader, förbättrad tillgång till riskvilligt kapital, reformeradarbetsrättoch en politik, som förenklar och stimulerar nyföretagandet lyser helt medsin frånvaro i regeringens budgetproposition. anser att politikensnarast bör läggas om i en riktning som syftar till att skapa nya jobb genomföretagande. En sådan politik leder till att vi får fler skattebetalare ochdärmed en rättvisare välfärd i hela landet. Glesbygdsfaktorn i utjämnings-systemet måste kvarstå tills ett bättre förslag har presenterats av denregionalpolitiska utredningen som äntligen har börjat arbeta. Gles-bygdskommunerna måste få ett rättvist stöd till skola, vård och omsorg, detsom vi vill benämna en rättvis grundservice. Detta för att kommunerna skakunna använda den egna skattekraften i högre grad till egna regionalpolitiskaåtgärder, till gagn för skapande av riktiga arbetstillfällen. Detta kan varaiordningställande av industri och bostadsmark, gator, vatten och avlopp samtmiljöstationer. Kultur samt turism som lockar är också kostnadskrävande,nödvändiga satsningar.KommunikationerTillgången till goda kommunikationer betyder mer förutvecklingen i lands- och glesbygden än någon annan åtgärd.I stora delar av vårt land klarar inte kollektivtrafiken att lösafolkets resebehov. Bilen är i stället det dominerandefärdsättet för flertalet människor igles/landsbygdskommunerna. På många håll finns det ingamöjligheter att åka tåg och då är buss eller bil det endaalternativet. Det är därför av största betydelse att det finns ettväl fungerande vägnät i hela landet.Av stamvägnätet vill vi speciellt nämna flaskhalsarna på mellanStockholm och (t.ex. sträckan ) samt E 12 mellanHolmsund och . Likaledes väg 61 samt väg 45(som borde bli ) vars standard är livsviktig för transporter genom helalandet från till . Det är emellertid extra viktigt attmedel också satsas på underhållet på en rad mindre vägar i skogslänen.Underhållet och tjälsäkringen av grusvägnätet har länge varit ett krav frånskogsindustrin. Störst har problemen med avstängningen av vägar undertjällossningen varit, här är det främst skogsindustrin som drabbats medstörningar i råvarutillförseln som följd. Problemen finns i hela Norrlandsinland men även i och . Speciellt stora har problemenvarit i och samt i delar av ochDalsland. Speciella tjälsäkringsstråk finns framtagna av irespektive län och måste därför tas på allvar och tillföras pengar. Det ärdärför angeläget att satsningarna på att förbättra dessa vägar kan genomförasså snart som möjligt.GlesbygdsflygetPå avstånd och rutter där snabbtåg och sovvagnståg inteutgör något alternativ är flyget, genom sin snabbhet ochflexibilitet ett bra och nödvändigt persontransportmedel.Således har flera kommuner i inland starktförbättrat sina kommunikationer genom att med visst statligtstöd satsa på egna flygfält och flygförbindelser. Detta nät ärnu nära nog komplett i och med att får sin flygplats.Under de senaste åren har statens stöd till dessa flygplatserminskat. Det är därför bra att staten nu tar ett större ansvaräven utanför det nuvarande statliga nätet enligt riksdagensbeslut. Tillfredsställande är det också att regeringen avser attbehandla flygplatser som kan bli helt eller delvis privat ägdapå samma sätt. Vi vill från sida påpeka att dekommunala flygplatserna inte bör drivas i kommunalbolagsform utan det är önskvärt att flygplatserna istället kanligga direkt under en ellerprivatiseras.TelekommunikationerI glesbygden är väl utbyggda och fungerandetelekommunikationer av mycket stor betydelse. Kontakternamed omvärlden via tele, data, IT måste vara tillförlitliga.Detta påverkar valet av etableringsort för företag. Det äräven viktigt att telekommunikationer kan användas till ettrimligt pris. Grundservicen är här återigen viktig i helalandet för att skapa rättvisa. Så har skett i och närTelenor och är ett företag så måste även fååtnjuta IT-service av god kvalitet i hela landet. Detta ärregeringens uppgift att kräva av operatörerna.UtbildningUtbildningsnivån hos befolkningen blir allt viktigare för atten region skall kunna hävda sig och utvecklas. Människorkommer att behöva utbilda sig många gångerunder sin livstid då metoder, teknik och kunskap fort blirinaktuella. Den hårda konkurrensen på exportmarknadenkräver dessutom att våra exportprodukter innehåller en högteknisk och kvalitativ nivå. För att klara dessa krav måstehögre utbildning bli tillgänglig för fler så att vi i kanskaffa oss en högre allmänkompetens än genomsnittet i våromvärld. Tid och plats är de begränsande faktorerna isammanhanget. Distansutbildning är en metodik som kan gefler människor tillgång till högre utbildning, vidareutbildningoch fortbildning.Av speciell vikt för landsbygden är att universiteten/högskolorna tar sittansvar för distansundervisning och att de ges resurser för denna verksamhet.Att etablera en god distansundervisning som kräver en egen metodik är enkrävande uppgift. Dessutom måste bristen på daglig direktkontakt med lärarekompenseras genom en hög kvalitet på tekniken man använder liksomläromedlen, veckoslutsmöten, snabba lärarreaktioner, resurser för resor m.m.En god distansundervisning kräver en stark basorganisation hos detuniversitet/högskola som anordnar den. Vinsten är att studenterna med hjälpav teknik kan få tillgång till internationella lärare, levande distansnätverk,internationella databaser och därigenom en bättre utbildning. Folkpartietliberalerna är övertygade om att första året i många ämnen, , kan gesvia distansmetodik inom universiteten/högskolan.Vi vill också påtala behovet av ett ökat antal studieplatser förutlokalisering från universitet och högskolor.För landsbygden är det speciellt viktigt att nätverk kan etableras. När sam-verkan råder mellan ortens företagare, , komvux, musik- ochkulturskolorna, gymnasieskolan och universiteten/högskolan ökar regionensom helhet sin kompetens genom att invånarna stärker och moderniserar sinakunskaper.Folkpartiet liberalerna vill etablera postgymnasial utbildning som normal-nivå, dvs. minst hälften i varje årskull går vidare till sådan utbildning it.ex.högskola. Här fyller de regionala universiteten/högskolorna en dubbelfunktion. Dels behöver de studerande inte lämna regionen för att få högreutbildning samt fort- och vidareutbildning, dels får det lokala näringslivettillgång till kompetens som man annars kanske inte haft varken råd eller modatt skaffa sig.Ett flexibelt gymnasium är en viktig del i att öka allmänkompetensen. Attalla elever får plats på gymnasiet, med en inriktning de själva valt, är därförett viktigt mål. Genom den snabba utbyggnaden av gymnasiekolan som skettunder har kommit ett stort steg närmare detta mål.Men fortfarande saknas en flexibel och väl utvecklad lärlingsutbildning.Utveckling av distansmetodik även för gymnasister skulle bl.a. underlättaför landsbygdens ungdomar att slippa tröttsamma bussresor till närmastegymnasieort. En gymnasieskola i landsbygd kan också vara så mycket meraän en skollokal. Lärare och elever liksom lokaler och utrustning kan fungerasom en allmänt kompetenshöjande resurs för bl.a. företagare på orten. Vad vihär anfört om utbildningens betydelse bör som sin mening geregeringen till känna.KulturTillgång till kultur är en mycket viktig förutsättning för attskapa utvecklingskraft och en anda av trivsel och kreativitet ilandsbygderna. Här har musik- och kulturskolorna samtbiblioteken en ledande roll. För det första är kultur i sig enkreativ verksamhet, och skapande och utvecklingskraft inomdetta område föder lätt samma tendenser på andra områden.För det andra utgör kulturyttringar ofta viktiga inslag i ennödvändig omprövning - ett exempel är de bygdespel, sominte sällan samlat medborgarna till gemenskap ochnytänkande. För det tredje är tillgång till kultur en viktigförutsättning för att kunna attrahera och behålla nyalandsbygdsinnevånare. Kultur är därför ingen lyx, som kanges lägre prioritet än andra ansträngningar att utvecklalandsbygden och bevara dess särprägel samt bevara bl.a.fornminnen i hembygdsföreningar med stor aktivitet.Kulturturism är ett växande utbud i gles/landsbygden. Initialtkräver kulturturism stora resurser.Regionalpolitiska medel skall kunna användas för kulturella insatser igles/landsbygd. Dessa möjligheter kan inrymmas inom länsanslagets ramkompletterat med EU:s projektverksamhet. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.StödområdesfrågorFolkpartiets linje i regionalpolitiken utmärks av enlångtgående decentralisering av besluten till lokal/regionalnivå och förenkling och schablonisering av deregionalpolitiska stödformerna. Vi välkomnar därför enfortsatt inriktning av de regionalpolitiska stödformerna ienlighet med denna linje.Jordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt annan personligserviceverksamhet måste få sänkta socialavgifter i stödområden. Sänktaarbetsgivaravgifter anser vi vara ett verksamt medel för att öka antalet jobb.De branscher som drabbas är dessutom ett betydande inslag för att fåmänniskor att bo kvar i glesbygden. Dessa verksamheter utförs ofta ikombination med annan näringsverksamhet och de lämnar, inte minst inomjord- och skogsbruket, ett betydande bidrag till att hålla landsbygden öppenoch levande.EU:s översyn av målområdena måste innebära att regionalpolitikenanpassas så att inte effektiva satsningar i de mest utsatta delarna av landetmotverkas. Inplacering i tillfälliga stödområden måste endast få tillåtas gällaunder en begränsad tid. bör som sin mening ge regeringen dettatill känna.EU:s regionalpolitiska stödDe nya möjligheter för regionalpolitiska satsningar somöppnats genom medlemskapet i Europeiska unionen innebäratt regionalpolitiken tillförs ytterligare medel. Dessaresurstillskott skall på effektivaste och mest ändamålsenligasätt utnyttjas för att bidra till att de regionalpolitiska målennås. Vi anser att dessa medel bör leda till att spännandesamarbetsmönster utvecklas. Men detta får inte innebära attökad byråkrati utvecklas så att det hämmar eller förhindraren naturlig utveckling av småföretagandet. Den byråkratisom utvecklats i administrationen av målområdena, måstemed all kraft motverkas. Regelverket måste förenklas ochdet bör t.ex. bli möjligt för projekttagare att få förskott påbeviljade medel. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.NäringspolitikDessvärre mäktar regeringen inte med att föreslå något somförbättrar för företagsamheten i de regionalpolitiskt utsattaområdena. Dettabeteende belyser klart regeringens problem att prata väl omallt men sedan inte göra något konkret för att förbättrasituationen. föreslår som vi redan nämnt i börjanav motionen en helt annan politik för att skapa fler jobbgenom företagande. Denna politik innebär:- Arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektorn sänks. Detta skullevara av stor betydelse inte minst för turistbranschen i våra fjällområden,kustområden och lands/glesbygdsområden.- Arbetsgivaravgifterna för tjänster riktade mot hushållen reduceraskraftigt i enlighet med det förslag som presenterat till-sammans med och Kristdemokraterna.- Fåmansbolagen får nya skatteregler.- Riskkapitalförsörjningen förbättras bland annat genom slopad dubbel-beskattning.- Krånglet minskar bland annat genom att en förenklad självdeklaration förföretagare införs, reglerna för F-skatten förenklas och en ny förenklings-kommission tillsätts - med hög politisk prioritet.- Arbetsmarknadslagarna anpassas efter småföretagens behov, med blandannat ändrade turordningsregler och slopad facklig vetorätt mot entre-prenader.- Trygghetssystemen anpassas efter småföretagarens villkor.- De selektiva företagsstöden minskar till förmån för generella skatte-justeringar till vissa regioner och etableringshinder undanröjs.- Flertalet kommunala bolag bör avvecklas.- En översyn av turistmomsen i förhållande till övriga EU-länder börgöras.SmåföretagenPå många mindre orter har småföretagen en mycket storbetydelse för att skapa livskraft i bygden. Ofta är företagenknutna till den särskilda känsla som kan finnas på olika orter:"företagarandan" utgör en del av den lokala kulturen.Småföretagen ger också en mer differentierad arbetsmarknad än när orterdomineras av ett stort företag. Detta ökar möjligheterna för återflyttning tillbygden t.ex. efter studier. En differentierad arbetsmarknad är nödvändig föratt klara det s.k. "medföljarproblemet": Att båda makar behöver arbete inärheten av bostadsorten.En politik som gynnar mindre företag är därför också en politik somsäkerställer möjligheter till sysselsättning och utkomst i gles/landsbygden.Inom jordbrukssektorn är dessutom många företag en kombination mellanjordbruk och annan verksamhet, vilket ökar deras betydelse. Lantbruks-företagens villkor styrs till stor del av EU:s jordbrukspolitik. Vi vill härendast peka på den stora betydelse som lantbruksföretagen har förlandsbygdens utveckling, både företagen som sådana och den viktigamiljöskapande funktion som lantbruket utgör, inte minst vad gäller öppetlandskap.En ekonomisk politik som befrämjar allmän tillväxt är nödvändig ocksåför småföretagen. Det är vidare viktigt att svensk exportindustri har godamöjligheter och väljer att investera i ; i många fall är landsbygdensmindre företag underleverantörer till större företag. Därför är exempelvisEU-medlemskapet och en anslutning till EMU och en skattepolitik sombefrämjar tillväxt, satsningar på utbildning och infrastruktur viktig.Småföretagen tyngs av skatter, krångel, byråkrati och en lagstiftningsom är illa anpassad till deras verksamhetsformer.Skärgården leverSkärgården är en av vårt lands största tillgångar. Arbetet föratt skapa drägliga villkor och förutsättningar för människorsom vill bo, arbeta och verka i skärgården måste fortsätta.Politiska beslut kan undanröja hinder för en positivutveckling. Rätt beslut kan medverka till att stimulera ökadkreativitet, enskilda initiativ och lokal mobilisering.Fiske och jordbruk har varit basnäringar i kombination med annansmåföretagsamhet. Livskraftigt fiske är fortfarande en viktig förutsättning fören levande skärgård. Småföretagen i skärgården ger befolkningen serviceoch arbetstillfällen. Den anpassningsförmåga som utmärker de små företagenmåste stimuleras och uppmuntras. Särskilt viktigt är det att medverka till enutveckling av kvinnligt företagande och nysatsningar både i skärgården samti övrig gles/landsbygd.Inte minst den nya informationsteknologin ger möjligheter; i verksamheterdär geografiska avstånd spelar allt mindre roll, har skärgårdsområdena enunik chans att hävda sig i konkurrens med andra områden i fråga omnyetableringar och företagande.Tillgången på låg- och mellanstadieskolor i skärgården är av väsentligbetydelse. Skärgårdsbefolkningen har samma rätt till social välfärd ochomsorg som människor på fastlandet.Goda kommunikationer (broar, tunnlar och färjor) måste skapas ochvidmakthållas för att skärgårdsboendet skall kunna bli en realitet. Olikasamverkansmöjligheter, fantasi, god vilja och förutsättningar för okonven-tionella lösningar är ett måste såväl i skärgården som i den traditionellaglesbygden.Många skärgårdskommuner är oerhört beroende av turism och sommar-gäster. För det lokala näringslivets överlevnad är sommarmånadernasverksamhet helt avgörande. Goda förutsättningar för att driva privataturistanläggningar måste skapas. I samverkan kan också skärgårdensspeciella kultur tas tillvara genom konstnärer och kulturskapare. I detmoderna skärgårdslivet är inslag av hemslöjd, musik, hantverk och gamlabrukningsmetoder viktiga. Inte minst hembygds- och slöjdföreningar har enviktig funktion som kulturbärare. Mycket av skärgårdsbefolkningensspeciella problem kan också överföras på befolkningen i fjällvärlden som ilika stor omfattning måste specialbehandlas p.g.a. sina lokala problem.Vad som anförts om skärgårdens och fjällvärldens betydelse ochutveckling bör som sin mening ge regeringen till känna.Regional utveckling byggerpå samverkanEn viktig väg att nå lokal/regional mobilisering är samverkanoch samordning. prövas i gles/landsbygdskommunernya former för att samordna servicen i regioner. att statliga verk och myndigheter som post,arbetsförmedling, länsstyrelse och samverkar medkommunen/landstingen, som ansvarar för vård omsorg ochskola så att både personal- och lokalkostnader kan pressas.Inte sällan handlar det om att finna smidiga och informellalösningar för att kunna säkerställa en god grundservice. Detär viktigt att sådana förslag uppmuntras och prövas, och intekvävs av traditionell tänkande.I linje med liberalernas allmänna krav om en förnyelse av denoffentliga sektorn anser vi att man bör pröva ytterligare vägar för attsäkerställa grundservice. Till exempel bör det bli regel att statligamyndigheter måste pröva möjligheterna att köpa tjänster från privata företagi syfte att utröna om detta kan medföra att en verksamhet kan förbättras/bevaras.För att öka lönsamheten i landsbygdsbutiken eftersträvar den att blicentrum för flera serviceinslag. Biblioteksverksamhet, post- och apoteks-ärenden är exempel på service som kan skötas via butiken. Det är i dettasammanhang viktigt att dessa servicebutiker som tar på sig ansvaret för dessaverksamheter driver dem på lång sikt så att inte bygden står utan service baranågot år efter det att den ordinarie offentliga verksamheten försvunnit.Ibland brukar det hävdas att reformer av den offentliga sektorn -innefattande decentralisering av besluten och ökad valfrihet för den enskilde- främst skulle vara ett intresse för boende i tätorter. Det är där man harfleraskolor, daghem och vårdcentraler att välja mellan, påpekar man. Detta är ettfelaktigt synsätt.En förnyad offentlig sektor är också ett intresse för gles/landsbygden, delsför att den är en viktig arbetsgivare, icke minst för kvinnor i landsbygden,dels för att det är än viktigare där med lokalt anpassade och flexiblalösningar när tryggheten skall garanteras. Med stora och centralstyrdaorganisationer finns en stor risk att förhållanden i mer tätbefolkade delar avlandet får styra verksamheternas utformning.Etableringsfrihet för läkare är något som kan förbättra läkarförsörjningenpå gles/landsbygden. Dessutom bör vårdavtal tecknas med landstingen så attäven små orter garanteras en bra läkartillgänglighet och en väl fungerandeambulansservice med både bil och helikopter i landsdelar med stora avståndtill akut sjukvård. Ett samarbete med försvaret/räddningstjänsten bör härockså utvecklas för användning även i fredstid.Statliga verk ochmyndigheterDe statliga verken och myndigheterna skall medverka till attde regionalpolitiska målen förverkligas. Statliga verks ochmyndigheters sektorssnäva och kortsiktiga rationaliseringaroch besparingsiver får inte medföra onödiga nedläggningarav statliga funktioner och service. Det drabbar företag,människor, kompetensnivå, förnyelseförmåga och regionaltinflytande. Den nya tele- och datatekniken medgerkvalificerad verksamhet över hela landet. Det krävs bredaoch noggranna konsekvensanalyser i verk och myndigheter,samt samråd med respektive länsmyndigheter, innanomstruktureringar vidtas. Mera av helhetssyn ochtvärsektoriella avvägningar krävs. Verk och myndigheter hartill uppgift att så långt som möjligt bedriva en effektivservice till gagn för befolkningen i respektive län. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Försöksverksamheten med ökat regionalt och lokalt självbestämmandeinom arbetsmarknadspolitik.Skåne län, , , och har friaremöjligheter att använda arbetsmarknadspolitiska medel. anser attdet är välkommet att man prövar att använda arbetsmarknadspolitiska medelfriare. Det är något som vi har efterlyst . Arbetsmarknads-politiken är och förblir dock en statlig angelägenhet och en delegering avbesluten skall endast avse delegering till statliga organ på lokal nivå dvs. denlokala arbetsförmedlingen i samverkan med kommunen. Vi anser att alla läni skall kunna bli frilän. Problemen på arbetsmarknaden är inte enbartknutna till skogslänen utan finns även på andra håll i . Det finnsmånga andra län som visar en mycket dyster långsiktig utveckling, och somdå kunde bli hjälpta av att bli frilän.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lokal mobilisering skall vara huvudin-riktningen i den regionalpolitiska inriktningen med förslag om englesbygdsfaktor i skatteutjämningen till dess att ett bättre förslag kanpresenteras,12.