mot · GN02So330 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So330av , ()Vård, omsorg och folkhälsa1 Inledning/sammanfattningVården och omsorgen ska utgå från den enskilda människansbehov och utövas i enlighet med patientens önskemål ochaktiva val. Människors förmåga att skaffa sig kunskap omoch påverka sitt hälsotillstånd ska vara vägledande förorganisationen av sjukvården. Alla ska ha möjlighet att,utifrån sina behov, välja personlig kontakt, vårdinrättningoch omsorgsform.Enskilda människors ekonomiska förutsättningar får aldrig avgöravårdinsatsen. anser att hälso- och sjukvården ska finansierasmed gemensamma medel.Den medicinska och tekniska utvecklingen ger förutsättningar för att mervård och eftervård kan ske i hemmet. Avancerad sjukvård i hemmet börutvecklas i samarbete med primärvården. Speciellt viktigt är detta för attskapa en värdig vård i livets slutskede. Vården ska grundas på medicinskkompetens - och utövas i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet.Ojämlika levnadsvillkor ökar hälsoskillnaderna och därför måstefolkhälsoarbetet vara en central del i allt samhällsarbete. Alla beslutsnivåermåste vara beredda att klarlägga riskfaktorer och ta ansvar för att förbättramiljön inom sitt ansvarsområde. Det lokala arbetet är betydelsefullt för attförebygga ohälsa. Individer, föreningar, bostadsföretag, kommuner ochlandsting har möjlighet att påverka och förbättra den lokala miljön.Satsningar på att få bort ohälsosamma miljöer kan minska hälsoklyftorna.Därmed blir folkhälsoarbetet lönsamt både på kort och lång sikt.Människor söker livskvalitet, som inte grundar sig på ekonomisk lyckautan snarare på välbefinnande. När människor har makt över sina liv och sermöjligheter till förändringar är risken för ohälsa mindre. Därför ska alltpolitiskt arbete genomsyras av hälsoaspekter. Ett decentraliserat samhälle,som grundas på människors aktiva deltagande, ger de bästa förutsättningarnaatt minska ohälsa.Patienter har rätt att bemötas med respekt och värdighet. Många människorkänner att de inte har mod eller tillräcklig kunskap för att kunna ifrågasättaeller signalera att de är missnöjda eller inte har bemötts med respekt. Rättenatt bemötas med värdighet måste alltid gälla. Hälso- och sjukvården måstealltid vara lyhörd för medborgarnas önskemål och signaler.Förbättringar kräver ekonomiska resurser. Därför har gått ispetsen för att öka anslagen till landsting och kommuner. Pengarna frånförsvarsöverenskommelsen är det senaste initiativet som visar att det går attprioritera vård och omsorg. Genom centermiljarderna, sammanlagt 8miljarder , görs nu viktiga satsningar på primärvården, tillvård och omsorg om äldre, till hjälp för psykiskt sjuka och till att kortaköerna och öka mångfalden.Utgångspunkten för det kommande förnyelsearbetet är den kompetens ochde erfarenheter som människor med erfarenheter av vård och omsorg självakan bidra med, oavsett om man fått dem som patient, anhörig, lokaltengagerad politiker eller som vårdpersonal. Förnyelsen ska ske med delokala behoven och förutsättningarna för ögonen och med insikt om attförutsättningarna och läget varierar mellan olika delar av landet. Det är baragenom att ta till vara lokala erfarenheter som vi kan få till stånd ettlångsiktigt och strategiskt riktigt förnyelsearbete.2 Folkhälsoarbetet2.1 Den ojämlika hälsanMedellivslängden i är en av de högsta i världen ochden har ökat med för män och för kvinnor sedanår 1960. ökademedellivslängden för kvinnor kraftigt. harökningen varit större för män än för kvinnor. Män lever igenomsnitt och kvinnor 81,9 år.Människors vilja att påverka sin hälsa och kunskapen om att det personligalevnadssättet har betydelse för hälsan har starkt bidragit till att medellivs-längden ökat. Hälsan och rörelseförmågan har förbättrats för flertaletsvenskar. Den medicinska utvecklingen har gjort att dödligheten i hjärt- ochkärlsjukdomar kraftigt minskat. Levnadsvillkor och levnadsvanor harförbättrats och minskade rökvanor hos stora delar av befolkningen har gjortatt människor lever . Förändrade alkoholvanor har också bidragit tillatt öka medellivslängden.Svenska barn tillhör de friskaste i världen och spädbarnsdödligheten ärmycket låg, troligen den lägsta i världen. Spädbarnsdödligheten (döda underförsta levnadsåret) uppgick till ca 40 per 1 000levande födda, och ligger nu under 4 per 1 000 födda barn. Utvecklingenberor säkert på flera samverkande faktorer; bättre hygien, vaccinationer samtmödravårdens övervakande och förebyggande funktioner. Även har spädbarnsdödligheten reducerats. Till exempel har informationenom förebyggande insatser mot plötslig spädbarnsdöd gjort att antalet fallminskat från 146 till 41 under perioden 1990 till 1995.Det finns dock en oroande utveckling i barn- ochungdomsgruppen. Den psykiska hälsan och levnadsvanorna har försämratshos vissa barn. Ungdomars svårigheter att etablera sig på arbetsmarknadenhar skapat känsla av frustration och utanförskap.Det kommer larmrapporter från personal som arbetar med och kommer ikontakt med barn i utsatta miljöer. Situationen är speciellt oroande i socialtutsatta områden i storstäderna, där arbetslösheten är hög. En stor del, av all ohälsa bland barn, kan förklaras av förhållandenknutna till barnens sociala situation. Flertalet av dessa socialt betingaderisker är påverkbara. Därför finns också goda möjligheter att främja en godoch jämlikare hälsoutveckling bland barn. I tider av hög arbetslöshet ochknappa ekonomiska resurser är det givetvis speciellt viktigt att uppmärk-samma hälsans villkor bland barn som växer upp i socialt utsatta miljöer.Sverige är ett relativt homogent land. Ändå märks skillnaderna i livslängdoch hälsotillstånd tydligt mellan olika delar av landet. Spännvidden i frågaom livslängd mellan länen är till exempel för män - mellanGävleborgs län med och med - och förkvinnor - mellan med och med (genomsnitt 1992-96).Socialstyrelsen sammanfattar i sin Folkhälsorapport att det märks enogynnsam hälsoutveckling för män i norra glesbygden och för fler invandrar-grupper. var hälsoutvecklingen bättre för män än förkvinnor och bättre för tjänstemän än för arbetare. Segregationen i samhälletsyns tydligt i både medellivslängd och i ohälsotal . Städer är delade ochskillnaden mellan olika kommuner mätt i medellivslängd är upp till 9 år.Det finns ett tydligt samband mellan ensamhet eller bristande socialförankring och dålig hälsa. I de områden där nätverken är starka och detcivila samhället är utvecklat lever människor längre och mår bättre underlivstiden.En ökande andel kvinnliga arbetare besväras av sjukdomar i rörelse-organen. De sociala skillnaderna i hälsa tenderar att öka bland kvinnor. Enoroande utveckling är att kvinnliga arbetare röker i större utsträckning ochmotionerar mindre än såväl tjänstemän av båda könen som manliga arbetare.I stort sett utvecklas svenskarnas hälsa väl men det finns tydliga orosmolnsom är kända . Dessa riskerar att bli ännu tydligare om inteförändringar genomförs. Människor som lever under svåra ekonomiskaförhållanden och har få sociala kontakter har som tidigare sämre hälsa.Familjen och den lokala gemenskapen är av stor betydelse för hälsan.Människor behöver gemenskap, kärlek och social förankring för att må bra -både till kropp och själ. Ensamhet och utanförskap är ett av vår tids störstahot mot hälsan.2.2 Makt över vardagenEtt målmedvetet folkhälsoarbete innebär att grundläggandestrukturer i samhället måste förändras. Människors lika rättoch värde ska vara utgångspunkten. Samhället är starkt centraliserat och 1900-taletssociala ingenjörskonst har inte varit inriktad på att upptäckafunktioner som ger förutsättningar för social gemenskap,utan har till stor del ägnats åt det socioekonomiska synsättet.Vi vill vända perspektivet och utgå från människan och dennära omgivningen.Ett decentraliserat samhälle ökar förutsättningarna för människorsinflytande. En överblickbar närmiljö har stor betydelse för hälsansutveckling. Mekanismer och funktioner i det lokala samhället kan fungerasom drivkrafter i folkhälsoarbetet. Enkla metoder för att skapa trivsel inärmiljön måste utvecklas.2.2.1 Strategi för folkhälsoarbetetFolkhälsoarbetet bör genomsyra allt samhällsarbete och depolitiska besluten grundas på principen om en hållbarhälsoutveckling och att människor ges möjlighet att leva etthälsosamt liv. Ekonomisk tillväxt innebär inte medautomatik förbättrad social utveckling, om stora grupper avbefolkningen inte får del av de växande resurserna.Nationalräkenskaperna bör därför inkludera positivarespektive negativa effekter på folkhälsan, dvs. ett hälso-justerat BNP-mått. Detta bör ges regeringen till känna.Folkhälsoarbetet måste utgå från den enskilde individen och dennes vilja.Det måste finnas en rimlig avvägning mellan det som anses folkhälso-politiskt motiverat och människans önskan.Skillnaden i hälsoutveckling hos olika grupper kan förklaras med attmänniskor har olika levnadsbetingelser. De sociala skillnaderna måste därförminska. De stora regionala skillnaderna i hälsa mellan människor i olikalandsdelar och inom län och städer måste också minska. Även ojämlikheten ihälsa mellan kvinnor och män måste bli mindre. Det krävs ökade insatser föratt uppmärksamma och förbättra kvinnors ogynnsamma hälsoutveckling.Folkhälsoarbetet ska också inriktas på att utveckla mekanismer för socialgemenskap och integrering av funktioner i lokalsamhället. Ensamhet, osäker-het och utanförskap skapar dåliga miljöer som har en negativ påverkan påmänniskors fysiska och psykiska hälsa. Ofta är det enkla mekanismer ellerträffpunkter som gör att människor känner ökad trivsel och därmed mårbättre.Ett lyckat folkhälsoarbete kräver fler aktörer och mer genomgripandesektorsöverskridande arbete. Alla beslutsnivåer måste vara beredda att görainsatser för att klarlägga riskfaktorer och för att förbättra miljön inom sittansvarsområde. vill betona vikten av arbetet på lokal nivå.Enskilda individer, föreningar, bostadsföretag, kommuner och landsting haralla möjlighet att påverka och förbättra den lokala miljön. Det behövs ocksåmer systematiska åtgärder från statens sida för att folkhälsoarbetet ska fågenomslag. Den nationella nivån har ett ansvar att utveckla strategier förpreventiva åtgärder för enskilda sjukdomar och för att förändra grund-läggande strukturer som påverkar folkhälsan.Det bör på nationell nivå utformas strategier liknande dem som gjordes förAgenda 21-arbetet och som innefattar mål för kommunalt genomförande ochen tidsplan. anser vidare att kommuner och landsting medjämna mellanrum bör ta fram folkhälsorapporter som belyser hälsositua-tionen bland kommuninvånarna. Det skulle underlätta bedömningarna ipolitiska beslut rörande folkhälsofrågor. Regeringen bör inleda samtal medKommunförbundet om sådana insatser på nivå. Detta bör gesregeringen till känna.Centerpartiet vill också betona vikten av att det före viktiga beslut görs enomfattande analys av vad beslutet kan få för betydelse för hälsoutvecklingen,motsvarande vad som görs på miljöområdet. Metoder förhälsokonsekvensanalyser bör utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna.2.2.2 FolkhälsoforskningArbetsmiljön i är internationellt sett bra. En orsak tilldetta är den mycket medvetna satsningen som gjorts för attförbättra arbetsmiljön. Enligt bör nu enmotsvarande strategisk satsning göras på livet utanförarbetsplatsen, med utgångspunkt i det sociala livetsstödpunkter: familjen, de sociala nätverken och närmiljön.Centerpartiet anser att ett omfattande forskningsprogram börinitieras om den sociala gemenskapens betydelse förfolkhälsan. Det behövs ny kunskap om social integration ochom vilka mekanismer som påverkar människors livsvillkoroch levnadssätt. Forskningsprogrammet bör utgå frånmikroperspektivet och ha till syfte att belysa familjens, desociala nätverkens och den yttre närmiljöns betydelse förmänniskors hälsa. Programmet bör vara tvärsektoriellt ochomfattas av idéhistoriker, sociologer, medicinare,antropologer m.fl. Detta bör ges regeringen till känna.Kvinnoperspektivet i folkhälsoarbetet glöms ofta bort. Analyser av ochforskning kring hälsoutvecklingen har ofta begränsats till specifika kvinno-sjukdomar och psykiska problem. Folkhälsoarbetet måste vidgas för attbelysa kvinnors situation ur andra perspektiv. Detta bör ges regeringen tillkänna.2.2.3 Statistiskt underlagsmaterial ifolkhälsoarbetetDet statistiska underlag som folk- och bostadsräkningarnautgjort har varit ett ovärderligt material för folkhälsoarbetet.Om inte motsvarande uppgifter tas fram inom en snarframtid kommer det att få betydande konsekvenser förforskningen om människors hälsa och dessbestämningsfaktorer. anser det mycketangeläget att det förberedelsearbete som pågår för att kunnagenomföra de nya registerbaserade folk- ochbostadsräkningarna påskyndas. Statistiken bör varakönsuppdelad. Detta bör ges regeringen till känna.2.3 Börja med barnenSverige har en lång tradition av förebyggande arbete för attförhindra sjukdomar, skador och dödlighet bland barn.Spädbarnsdödligheten är en av de lägsta i världen.Viktiga delar är bl.a. mödra- och barnhälsovården som når istort sett alla föräldrar och som kan ge stöd i föräldraskapetsamt hjälpa de föräldrar som är i extra behov av stöd. Iarbetet med att minska skillnaderna i hälsa bland barn fyllerden en central roll. Det är angeläget att det förebyggandearbetet som mödra- och barnhälsovården utgör inteåsidosätts. Föräldrautbildning för båda föräldrarna ska varaen återkommande del under barnens uppväxt. Föräldrarnahar alltid huvudansvaret för sina barns uppväxt.Skolan kan bidra till folkhälsoarbetet men oftast begränsar sig detta tillupplysning om alkohol, narkotika, tobak och sex- och samlevnadsfrågor.Ibland är det en alltför undanskymd del av skolans arbete och sker på etttraditionellt sätt som inte engagerar eleverna. En viktig del i folkhälsoarbetetär de signaler som skolan sänder ut. Om skolmaten är dålig, den fysiskamiljön undermålig och konflikter, stress och mobbning inte förhindrasminskar värdet av undervisning i förebyggande hälsovård. Därför är detviktigt att skolan utvecklar arbetsformer som ger eleverna inflytande ochsjälvkänsla och främjar gott kamratskap. Det är också viktigt att den fysiskaoch psykosociala arbetsmiljön är god. Även barns hälsa påverkas om de intehar inflytande och inte kan påverka sin vardag.En viktig del i det förebyggande hälsoarbetet utgör även skolhälsovårdensom tidigt kan upptäcka ohälsofaktorer i barns vardagsmiljö samt ge råd tillenskilda elever i riskzonen. Skolhälsovården kan tidigt upptäcka psykiskaproblem, till exempel ätstörningar, hos barn som den kan före-bygga allergier och droganvändning. För många barn och ungdomar kanskolsköterskan fungera som en förtroendefull kontakt med vuxenvärlden.Centerpartiet anser att det är angeläget att satsa på skolhälsovården. Dettagör ges regeringen till känna.Ungdomsmottagningarnas arbete med sex- och samlevnadsfrågor ärbetydelsefullt. De bör ha tvärvetenskaplig och mångkulturell kompetens såatt ungdomar med olika bakgrund kan känna ett förtroende för mottagningen.Detta bör ges regeringen till känna.2.3.1 Bättre hälsa - men inte för allaSvenska folket blir allt friskare och medellivslängdenfortsätter att öka. Det finns dock allvarliga orosmoln när detgäller hälsoutvecklingen bland barn och då speciellt barnfrån ekonomiskt och socialt utsatta familjer. Klyftornamellan människor mätt i hälsa tenderar att öka. Mångafamiljer och barn mår dåligt. Det kommer larmrapporter frånpersonal som arbetar med och kommer i kontakt med barn iutsatta miljöer. Situationen är speciellt oroande i socialtutsatta områden i storstäderna, där arbetslösheten är hög.Under 1990-talets första hälft har andelen skolbarn med psykiska problemoch diabetes liksom andelen barn med allergier och annan överkänslighetökat. har den tidigare positiva trenden när det gäller barn ochungdomars rök- och alkoholvanor upphört och ersatts av ett ökat bruk avsåväl tobak som alkohol och andra droger.En stor del, , av all ohälsa bland barn kan förklaras avförhållanden knutna till barnens sociala situation och därmed samman-hängande livsvillkor. Flertalet av dessa socialt betingade risker ärpåverkbara. Därför finns också goda möjligheter att främja en god ochjämlikare hälsoutveckling bland barn. I tider av hög arbetslöshet ochknappare ekonomiska resurser är det givetvis speciellt viktigt att uppmärk-samma hälsans villkor bland barn som växer upp i socialt utsatta miljöer.Detta kräver ett tydligt barnperspektiv i välfärds- och folkhälsopolitiken.2.3.2 De första levnadsårens sjukdomarSom ett resultat av en långsiktig hälsopolitik ärspädbarnsdödligheten i , sett i ett internationelltperspektiv mycket låg och skillnaderna i spädbarnsdödlighetmellan olika sociala grupper mindre än i ett jämförbart landsom . I dagens finns fortfarande åtgärdbarasociala skillnader när det gäller spädbarnstidens sjukdomar.Livssituationen för gravida kvinnor och nyblivna mödrar har stor betydelseför små barns hälsa. En orsak till att barn föds med för låg födelsevikt är bl apsykosociala påfrestningar som modern utsatts för, t ex bristande socialt stödoch misshandel. Tillgången till avlastning och stöd är av stor betydelse förgravida kvinnors förlossningsutfall.Ett annat problem som bör uppmärksammas är att endast avföräldrarna kommer till föräldragrupper som finns inom barnhälsovården ochatt socialt missgynnade familjer är underrepresenterade i dessa grupper. Ettsystematiskt arbete bör därför påbörjas med syfte att utveckla metoder så attdenna föräldrautbildning passar socialt mindre gynnade föräldrar. Barn-hälsovårdens sjuksköterskor bör också i ökad utsträckning initiera grupp-verksamhet för föräldrar med barn i förskoleåldern. Detta bör ges regeringentill känna.2.3.3 Barn till missbrukareBarn som växer upp i miljöer med alkoholberoende vuxna ärutsatta. Många vuxna som är alkoholberoende döljer dettamycket skickligt till dess omgivningen inser vad som sker.Barnen skyddar sina föräldrar och det är svårtatt upptäcka barnens missförhållanden. Män överger oftastsina missbrukande hustrur och barnen till alkoholberoendekvinnor tar ofta på sig ett stort ansvar för sina mödrar.Barnen lever ofta i isolering och rädsla. Ca 100 000 barnväxer upp i hem med föräldrar som missbrukar alkohol.Centerpartiet vill framhålla att dessa barn behöver stöd ochkunskap om att de inte är ensamma i denna situation. Alltflerfrivilligorganisationer genomför särskilda program i sammaformer. Organisationerna behöver stöd för sitt arbete.Kunskaps- och erfarenhetsutbytet och metoder ibehandlingsarbetet bör utvecklas. Detta bör ges regeringentill känna.2.3.4 Psykisk ohälsaDe psykiska problemen bland barn har ökat första hälft. De flesta problem är vanligare blandsocialt mindre gynnade barn. Orsaken är att i dessa utsattagrupper finns en rad olika faktorer som tillsammans ökarrisken för psykisk ohälsa som t.ex. ekonomiska problem,arbetslöshet och familjekonflikter. Barn som lever i familjerdär en vuxen är drabbad av psykisk ohälsa drabbas hårt ochproblemen är ofta dolda för omgivningen.I projekt om psykiskt sjuka föräldrar och deras barn harman bl.a. konstaterat att det är svårt att få fram uppgifter om antaletunderåriga barn med psykiskt sjuka föräldrar. Redovisningssystem saknasinom vuxenpsykiatrin och . En uppskattning är att 20-30procent av de vårdade patienterna har underåriga barn. En annan svårighet iprojektet har varit att definiera psykisk sjukdom och att bedöma vilka riskersom finns för barns hälsa och utveckling. Dessutom saknas fungerandesamverkan mellan socialtjänst och psykiatrin.Det krävs ett tvärvetenskapligt samarbete, som utgår från klientens/patientens sammansatta behov. Socialt stöd till föräldrarna kan minska dennegativa effekt för barnet av påfrestningar som de vuxna är utsatta för.Vuxenpsykiatrin måste tidigt "upptäcka" dessa barn, för att ge barnenadekvat stöd. måste försöka skapa förutsättningar för att stärkade, ofta svaga, sociala nätverk som präglar utsatta familjers livssituation.Föräldrautbildning i förskola och skola är ett sätt att stödja dessa familjer.Frivilligorganisationerna gör viktiga insatser för att stödja barn i dennasituation. Även här behöver organisationernas roll stärkas och möjligheter tillkunskapsutbyte och metodutveckling stödjas. Detta bör ges regeringen tillkänna.2.4 Folkhälsoarbete för äldreAndelen äldre i ökar. är drygt 1,5 miljoner avSveriges invånare ålderspensionärer. Dagens sjuttioåringar ärfriskare än vad motsvarande grupp var . Menbehovet av vård och omsorg ökar med stigande ålder. Detförebyggande hälsoarbetet för äldre är viktigt så att äldre kanleva ett självständigt liv med god livskvalitet. Av storbetydelse för hälsan är de sociala nätverken. Därför betyderfrivilligorganisationernas arbete mycket för äldre människorsom blivit ensamma. Tillgång till resurser för geriatriskforskning är angeläget. Fysisk träning, även upp i myckethög ålder, kan hindra benbrott och olycksfallsskador. Dettabör ges regeringen till känna.2.5 till SverigeFolkhälsa blev ett formellt samarbetsområde inomEU genom antagande.Amsterdamfördraget innebär att folkhälsofrågorna får enviktigare roll i EU:s framtida arbete. Inom folkhälsoområdethar ramprogram antagits och utifrån detta genomförsfolkhälsoprogram inom områdena cancer, aids och vissasmittsamma sjukdomar, narkotika, hälsofrämjande insatsersamt hälsoövervakning. Program för sällsynta sjukdomar ochmiljörelaterade sjukdomar är under beredning. I Amsterdam-fördraget betonas att en hög hälsoskyddsnivå för människorska säkerställas vid utformningen och genomförandet avgemenskapens hela politik och verksamhet. Gemenskapensinsatser ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebyggamänskliga sjukdomar och undanröja faror för människorshälsa.Amsterdamfördragets formulering att "hög hälsoskyddsnivå" ska säker-ställas vid utformningen och genomförandet av "gemenskapens hela politikoch verksamhet", är förpliktigande uttalanden. Det måste tolkas så att allaviktiga EU-beslut ska hälsokonsekvensanalyseras.Inom EU diskuteras behovet av och eventuellt bildandet av ett hälso-observatorium. Detta kan bli ett nytt gemenskapsinstitut, lämpligt att lägga inågot av de nyare medlemsländerna. Uppgiften är att arbeta med hälsodata,epidemiologiska frågor, sprida information snabbt, förebygga sjukdomar etc.Det borde, av flera skäl, vara av intresse att blir värdland för en för folkhälsa. Mot bakgrund av väldokumenterade bredakompetens och mångåriga erfarenhet inom hälsoskyddsområdet och i övrigtgoda infrastrukturella förutsättningar bör göra till en stark kandidat.En lokalisering av ett eventuellt hälsoobervatorium till förutsättersjälvfallet en vilja till detta och ett kraftfullt agerande av regeringen. Dettabör ges regeringen till känna.3 Ett strukturellt greppCenterpartiet har träffat en överenskommelse medSocialdemokraterna om inriktningen och finansieringen avförsvaret. Uppgörelsen innebär att sammanlagt ca 8 miljarderkronor frigörs . Socialdemo-kraterna och är överens om att dessa medel -genom en konkret och uppföljningsbar satsning - skatillföras vård- och omsorgssektorn. Medlen bedöms kunnafrigöras enligt följande: , 3miljarder kronor och år 2004.Målet är att kvaliteten och tillgängligheten i vården och omsorgen skaförbättras genom ökad närhet och korta väntetider i hela landet. Iöverenskommelsen nedan anges i punktform den huvudsakliga inriktningsom ska gälla för satsningen.På grundval av denna överenskommelse ska initiativ tas till att särskildautvecklingsavtal tecknas mellan staten och . I utvecklingsavtalen ska den närmare inrikt-ningen anges. Avsikten är att fortlöpande följa upp hur avtalen fullföljs ochvilka resultat som uppnås. Årliga uppföljningsrapporter ger förutsättningarför att vid behov besluta om korrigeringar. Socialdemokraterna ochCenterpartiet följer kontinuerligt rapporteringen och aktualiserar vid behovförändringar.