ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T542 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T542av , ()Ökad kapacitet på BergslagsbananStora mängder gods transporteras på . Frånnorra kommer transporter till skogs- och stålindustrier i Dalarnaeller till rangerbangården i . Stora flöden fortsätter också vidaretill största hamn i för export till utlandet.Järnvägstrafiken på Gävle-Storvik-Falun-Borlänge ochvidare mot eller är en viktig pulsåder förmånga industrier . är också en viktig länk för denregionala persontrafiken i Bergslagen. Banan är även viktig för att knytaDalarna och dess näringsliv närmare och den växande utskepp-ningshamnen för svensk exportindustri.Banan måste ha god standard för att transporterna ska vara punktliga ochsnabba. ligger trafiken på en sådan nivå att kapacitetstaket i detnärmaste uppnås. En ytterligare utökning av trafiken kräver såledeskapacitetshöjningar på banan med bland annat delvis ny sträckning och pånågot ställe eventuellt dubbelspårsutbyggnader. Om kapaciteten ökas så attfler tåg får plats på banan kan både gods- och persontrafik fungera bättre.Mycket lastbilstransporter går på väg från Bergslagen till Göteborg.Både för miljöns och trafiksäkerhetens skull borde tunga transporter gå påjärnväg.Rangerbangården i har byggts om och upprustning avbanan pågår. Det är viktigt att upprustningen och moderniseringen fårfortsätta så att både godskunder och passagerare kan erbjudas transportermed hög kvalitet. måste få sin del av de stora infrastruktursatsningarsom sker i . En bra infrastruktur är viktig för allalandsdelar. Åtgärder för att öka kapaciteten på bör genom-föras snarast.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att åtgärder för ökad kapacitet på Bergslagsbananskall genomföras snarast.Stockholm den 4 oktober 1999Kenneth ()
mot · GN02T543 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T543av , ()Rikstrafiken och kollektivtrafiken i norra inlandetHuvuduppgiften för den nya myndigheten är attåstadkomma ett samverkande kollektivtrafiksystem som bidrar tilltillgänglighet och regional utveckling.Detta innebär bl.a. att det är viktigt att den interregionala trafiken i norrainlandet måste stödja viktiga regionala tillväxtmotorer. Det finns bra lös-ningar som kan optimera de statliga insatserna för trafiken så att en av deviktigaste och snabbast växande näringarna, turismen, kan växa också i norrainlandet. För detta krävs det att den busstrafik som går i nord-sydligriktning i inlandet, styrs över till tåg. Det optimala upplägget på dennakollektivtrafik är en kombination av tåg och buss . Ettminimum i krav är en förlängning av sommarens turisttrafik med tåg underperioden maj t.o.m. september månad.När det gäller trafiken på utgår inget statligt stöd. Trafikut-övarna, i huvudsak SJ, bedriver godstrafik på på heltkommersiella grunder, en trafik som stadigt ökat under de senaste fem årenoch som betyder oerhört mycket för näringslivet i inlandet.Det är det regionalt, av kommunerna, ägda ,, som ansvarar för banans drift och underhåll. För detta ändamål utgårstatligt stöd via , dock betydligt mindre än till övriga järnvägar ilandet. Detta i sig är anmärkningsvärt.Den interregionala persontrafik som upphandlas av länstrafikhuvud-männen, med det statliga stöd, som tidigare användes till persontrafik medtåg på , används till till busstrafik på riksväg 45.När nu det nya verket Rikstrafiken sköter upphandlingen av kommandetrafik med inlandskommunerna IEF och länstrafikhuvudmännen som sam-talsparter, måste kravet från staten vara att trafiken fr o m styrsöver,så att den interregionala trafiken sker i kombination buss-tåg . Iandra hand kan en förlängning av sommarens turisttrafik med tåg underperioden maj t o m september månad vara möjlig.Med detta som utgångspunkt kan upphandlingen, rätt hanterad, gynnanäringslivet längs hela inlandsstråket, inte minst en växande turistnäring, ochdärmed också gynna den regionala utvecklingen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Rikstrafikens trafikupphandling av kollektiv-trafik i norra inlandet.Stockholm den 5 oktober 1999Ulf ()
mot · GN02T545 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T545av , ()Snabbtågetsförbindelse mellan , och StockholmEn stor brist i dagens tågtrafiksystem bedöms vara att det saknasdirektförbindelse mellan , och . Det anserden samarbetsgrupp som finns mellan länstrafikbolagen i VästraGötaland, , , och i en nyligenutgiven rapport. I rapporten anges att trafiken bör bygga på enintegrering av den lokala, regionala och interregionala trafiken med ensystematisk uppbyggnad kring knutpunkter där linjerna samverkar i ettsammanhållet system. En linje mellan , , ,och är något av kärnan i ett sådant system.Detta västra upptagningsområde som har fler än 400 000 invånare behöverdenna förbindelse av många skäl. Näringslivet är i behov av snabba ochbekväma transporter och det är en konkurrensnackdel för denna del av landetatt dessa inte har kommit till stånd som det gjort i andra områden med betyd-ligt färre tänkbara resenärer.Av miljöskäl är det angeläget att så många som möjligt använder dettamiljövänliga transportsystem och är hårt ansatt av luftföro-reningar som till stor del härrör från trafiken.Bandelen mellan och är av flera skäl i behov av enupprustning. Det är mycket gods som skall till från Sju-häradsbygden som transporteras på vägarna. Både av transporttekniskaskäl och miljöskäl skulle bandelen bli mycket värdefull efter enupprustning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upprustning av järnvägen mellan , Boråsoch ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om snabbtågstrafik mellan , ,och Stockholm.Stockholm den 4 oktober 1999Alf ()()
mot · GN02T546 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T546av , ()från till NylandDet första startskottet gick för nya den 14 augusti 1999.Den ska knytas ihop med Ådalbanan, som går mellan ochNyland. När hela bansträckningen är färdig från till Umeåöppnas "Norrlandsfönstret" på allvar för godstrafik. Banan utgör den nyahuvudvägen för person- och godstrafiken från och till övre Norrland.Botniabanan öppnas för trafik 2006. Med start i följer den Norr-landskusten för att vid ansluta till . Det är det störstajärnvägsbygget och kommer att avlasta Norra stambanan.För att ska uppfylla sin roll i järnvägsnätet behöverbanstandarden förbättras och vissa flaskhalsar byggas bort. DagensÅdalsbana med dess geometri i plan och profil, hastighetsstandard etc.uppfyller inte de krav som ställs på en järnväg som ska ingå som en viktiglänk i ett nationellt och internationellt transportnätverk.Ådalsbanan är , räknat från den framtidabroövergången för över norr om ochner till . Banan är mycket krokig och backig. Det gör att restidenidag är mer än dubbelt så lång som på en tänkt modern bana på sträckanSundsvall till . Även med en förbättrad Ådalsbana, enl. de liggandeförslagen, kommer den att vara en allvarlig flaskhals.I samband med upprustningen är det också av mycket hög prioritet att tittapå den ekonomiska och miljömässiga hållbarheten. Det krävs enframförhållning med skärpta miljökrav. Miljöeffekterna, inte minst genomSundsvalls centrum, behöver beaktas extra noga. När hela transportnätet ärfärdigt kommer järnvägstrafiken att öka kraftigt. Genom centrumkommer tågrörelserna att öka från dagens 35 till ca 95 . Varjebomfällning tar , vilket innebär att järnvägsbommarna kommer attvara fällda . Längs järnvägssträckningen genomSundsvalls centrum finns det åtta stycken järnvägsövergångar medbomfällningar. Hur många bilar som kommer att stå i köerna som bildas ärinte möjligt att veta , men om järnvägen skulle fortsätta att ligga imarkplan så kommer det att bli stora miljöproblem i staden, som ligger i endalgång mellan de två stadsbergen. Det skapar dessutom oacceptablaproblem för trafiken i Sundsvall.De åtgärder som behöver vidtagas för att inte ska bli denbefarade flaskhalsen i ett bra framtida transportnät kommer att kosta mycketpengar. är det planerat för en kostnad runt 1,9-2,5 miljarder. Det är avstörsta vikt att regeringen i ett tidigt skede avsätter de pengar som behövsför upprustningen, samt låter miljöaspekterna väga tungt i utredning ochplanering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om järnvägsnätets dragning genom settur trafik- och miljöaspekter samt om att avsätta pengar tillutbyggnad av Ådalsbanan.Stockholm den 2 oktober 1999Birgitta ()
mot · GN02T547 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T547av , ()mellan och , kommun, i län ochLandstinget i län gjorde 1995 en utredning om behovet ochmöjligheterna att anlägga en järnvägsförbindelse mellan ochUppsala.I den rapporten har utöver effekterna för person- och godstrafiken ävenmiljö- och struktureffekter samt samhällsekonomiska effekter studerats.Rapportens slutsatser är till övervägande del positiva. Rapporten äröverlämnad till Banverket.Persontrafiken på Enköpingsbanan beräknas bli minst lika omfattande sompå jämförbara delar av regionaltågsnätet i i övrigt. Det är enkombinerad effekt av överströmning från andra kollektivtrafiklinjer ochkraftigt ökat marknadsunderlag för den nya förbindelsen. Det är i första handde som åker buss som kommer att övergå till tåg om Enköpingsbananbyggs, eftersom restidsvinsten blir så betydande som från sextiominuter med buss mot med tåg. En så betydande övergång frånbuss till tåg har också stora miljövinster.Stora godsmängder varje vardagsdygn beräknas kunna utnyttja en utbyggdEnköpingsbana. Detta gäller i öst-västlig riktning från destinationer somHargshamn, och mot knutpunkter som och vidarevästerut och söderut. Även den nord-sydliga trafiken kan utnyttja en nyförbindelse och därigenom avlasta frångenomgående trafik. Med sådana omläggningar menar utredningen atttransportarbetet för de berörda linjerna kan minskas med ca 20 %.Mälardalens befolknings- och näringsstruktur skapar unika möjligheter tillekonomisk tillväxt både för regionen och för landet som helhet. Inte minstMälar- och har bidragit till att knyta samman . Men de positiva effekterna tas inte till vara fullt ut förränregionensbefolkning och näringsliv får tillgång till ett effektivt transportsystem somsammanlänkar viktiga målpunkter på ett bättre sätt än i dag.Det är i detta perspektiv som jag ser att en järnvägsförbindelse mellanEnköping och är en lönsam investering och underlättar ävenden ansträngda trafiksituationen i Stockholm.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att järnväg mellan ochUppsala finns med i den framtida planeringen.Stockholm den 5 oktober 1999Mats ()
mot · GN02T602 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T602av , ()Svensk sjöfarts konkurrensmöjligheterKonkurrensen inom den internationella sjöfarten har hårdnat alltmer,vilket innebär stora svårigheter för svensk sjöfart att framgångsrikt verkapå denna marknad. Det generellt sett höga svenska kostnadsläget försvenska rederier skapar därigenom stora problem. För att kunnakonkurrera och i praktiken överleva har svenska rederier tvingats flaggaut många fartyg. Att flagga ut fartyg verkar tyvärr numera i stort sett varadet enda alternativet för svenska rederier, vilket är ytterst beklagligt.I runda tal består den svenska handelsflottan nu av 250 fartyg. har rederierna begärt förhandlingar med sjöfartensfackliga organisationer om att få flagga ut 50 av dessa.Ett exempel på aktuell utflaggning är rederiet som, enligtTidningarnas Telegrambyrå (TT) 16 oktober1998, vill flagga ut fem fartygdär flaggan kommer att bli . Sker ingen, från rederiernas synpunkt,positiv förändring kommer nämnda rederi i likhet med andra förmodligen attfortsätta med ytterligare utflaggning.Länge har regering och riksdag talat om att införa ett system för svensksjöfart som skall vara långsiktigt konkurrenskraftigt. Dessvärre har alltförlitei den riktningen gjorts. I stället har presenterats närmastlappverk i form av diverse subventionssystem för att möta akuta problem,men detta löser inte svensk sjöfartsnärings problem på sikt.Att även fortsättningsvis ha en svensk sjöfart som för att kunna överlevatvingas leva på subventioner är i längden inte hållbart och dessutom innebärsubventionstänkandet att mindre utvecklade sjöfartsnationer hindras i sinambition att verka på marknaden. måste acceptera även inomsjöfartsområdet, vad som gäller för andra branscher, att det inte gåratt förbättra konkurrenssituationen genom subventioner.Om ambitionen är att svensk sjöfart även fortsättningsvis skall finnas kvartvingas man anpassa sig till de konkurrensmetoder som gäller för andraländer. kan inte driva en sjöfartspolitik som markant skiljer sig frånomvärlden. Det går t.ex. inte längre att säga nej till någon form avinternationellt register.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av förslag på hur svensk sjöfartsnäringlångsiktigt skall kunna vara internationellt konkurrensduglig.Stockholm den 23 september 1999Sten ()
mot · GN02T603 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T603av , ()OljeutsläppEtt stort antal oljeutsläpp från fartyg sker runt de svenska kusterna varjeår. Tillgänglig statistik visar på ungefär 400 utsläppstillfällen - och dåtorde det dessutom existera ett betydande antal icke registrerade utsläpp.Inte minst den svenska är hårt drabbad. Havsströmmar ochvindar på och samverkar så att till stor delblir mottagare av allt drivande avfall. De miljömässiga problemen för faunaoch flora längst kusterna och på stränderna är mycket stora. Fartyg som harupptäckts vid oljeutsläpp har varit ägda av utländska rederier. är detinte i så stor utsträckning rengöring till havs av oljetankarna som förorsakarutsläppet utan i regel maskinrumsavfall som fartygen spolar ut i havet. Medden nuvarande lagstiftningen är det mycket svårt att fastställa ansvaret viddessa olagliga utsläpp, eftersom man måste fastställa vilken person påfartyget som orsakat utsläppet. Detta är i regel inte möjligt. Trots att t.ex.densvenska lämnat tydliga bevis har åtal fått läggas mer. Enförändring i lagstiftningen är nödvändig.Problemet med oljeutsläppen är ett internationellt problem. Inom har länderna enats om en gemensam strategi föromhändertagande av avfall och för att få bukt med de illegala utsläppen somalltfort sker i . bör spela en aktiv roll när det gällerdet fortsatta bekämpningsarbetet inom ram ochockså arbeta för att förbättra skyddsnivån på motsvarande sätt i alla vårafarvatten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändrad lagstiftning när det gäller ansvaret förillegalt utsläpp av olja.Stockholm den 23 september 1999Inger ()()
mot · GN02T604 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T604av , ()Godstrafiken mellan och fastlandetGotlandstrafikutredningen, SOU 1995:42, hade i uppdrag att lämnaförlag till långsiktiga lösningar för färjetrafiken till och från Gotland.Utredningen konstaterade att färjetrafiken har en helt grundläggandebetydelse för näringslivet och befolkningen på . Vidare påtaladesatt färjekommunikationernas utformning är helt avgörande för denfortsatta regionala utvecklingen på ön.Utredningen angav följande fem förutsättningar för färjetrafiken:- Säker och miljöanpassad färjetrafik- Tryggad och tillförlitlig bastrafik från två fastlandshamnar- Förbättrad persontrafik under dagtid- Effektivt resursutnyttjande- Trafiklösning på villkor.Utredningen underströk att godstrafiken till och från nödvändigtvisskulle erbjudas tillfredsställande villkor och goda utvecklingmöjligheter.Med hänvisning till Gotlandstilläggets (de rikstäckande speditionsföretagensuttag av avgift av transportköparna i landet) konkurrenssnedvridande effekterföreslogs att denna finansieringsform skulle avvecklas successivt med be-aktande av konsekvenserna. beslöt i princip enligt utredningensförslag.I budgetpropositionen framgår att regeringen uppmärksammat att denförsta delavvecklingen från till inneburit att fraktpriserna mellanGotland och fastlandet höjts med negativa följder för näringsliv och boendepå . Höjningar av fraktkostnaderna har enligt uppgift från närings-livet skett med i storleksordningen vilket innebär stora kon-kurrensnackdelar.Trots starka påtryckningar har inte regeringen vidtagit tillräckliga åtgärderför att återställa fraktkostnaderna i Gotlandstrafiken till den relativa nivå iförhållande till vägtransport som gällde före avvecklingen av Gotlands-tillägget . Regeringen har inte fullt ut fullföljt beslutom att vidta åtgärder om avvecklingen visade sig få negativa konsekvenserför . Förutom merkostnaden på grund av delavvecklingen avGotlandstillägget har det gotländska näringslivet och boende på Gotlanddrabbats hårt av den långdragna utredningsprocess som inte kommitfram till någon långsiktig lösning på godstrafiken. Näringslivetsinvesteringar bromsas av den osäkerhet som råder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fraktkostnaderna fr.o.m. den 1 januari 2000på färjorna mellan och fastlandet återställs till den nivå somgällde före delavvecklingen av Gotlandstillägget.Stockholm den 28 september 1999Agne ()()
mot · GN02T605 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T605av , ()flygpriserFlygpriserna till och från måste sänkas. uttalade isamband med att avregleringen av flyget genomfördes att åtgärder skullevidtagas om avregleringen ledde till oacceptabla förhållanden för flyg-trafiken mellan och fastlandet. kostar en flygresa mellanArlanda och ca . Det blir höga kostnader för den sommåste resa mycket jämfört med att resa samma sträcka på fastlandet därandra snabba kommunikationsmöjligheter finns till betydligt lägrekostnad.Den konkurrensutsättning som flyget utsatts för har inte lyckats med atttillförsäkra gotlänningarna en tillfredsställande flygtrafik, innefattande rim-liga biljettpriser. Kostnaderna måste nedbringas för att få ner också flyg-priserna.För en region där befolkningen saknar möjlighet att utnyttja väg ellerjärnväg i sina interregionala kontakter är flyget oftast det enda alternativet,också för privatresor. Ända sedan flyget blev ett mer allmänt kommu-nikationsmedel har därför andelen privatresenärer varit ovanligt hög påVisbylinjerna.Avregleringen av inrikesflyget har drabbat extra hårt, dels genomatt flygavståndet till fastlandet är förhållandevis kort, dels genom ölägetsextrema beroende av fungerande flygkommunikationer.Marknaden är begränsad och konkurrens från andra kommunikationsmedelsaknas under större delen av året med undantag av kvälls- och nattgåendefärjor med en gångtid på cirka fem timmar.Ett sätt att sänka kostnaderna är att införa ett system för statlig upp-handling av flygtrafiktjänster som är regionalpolitiskt viktiga, som i falletGotland, men kommersiellt mindre intressanta. En sådan åtgärd kanfinansieras genom att en avgift tas ut på övriga inrikes flygresor. Regeringenbör återkomma med förslag till som innebär en sänkning avflygpriserna till och från Gotland.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av lägre flygpriser till och frånGotland.Stockholm den 29 september 1999Agne ()()
mot · GN02T606 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T606av , ()Etablering av färjetrafik mellan och samt och GotlandFärjeförbindelser till och från från ochVästervik bör etableras.En färjeförbindelse är av utomordentligt stor betydelse såväl förÖland och som för hela län. Turismen är en mycket viktignäringsgren, på näst jordbruket den viktigaste. Därför behöverturismen stimuleras och utvecklas.En färjeförbindelse till från och och vidare överÖstersjön till , och de baltiska staterna är ett stort tillskotttillturismutbudet och skulle i väsentlig grad bidra till ökat utbyte mellanländerna kring . I och kommuner har storaoch omfattande investeringar gjorts inom turismsektorn. totalt ochVästervik har cirka två miljoner gästnätter per säsong. På norra vistasunder högsäsong 200 000 turister. Dessa utgör en mycket stor"marknad", som skulle kunna erbjudas att åka närmaste väg till - enresa från till exempel Grankullavik/Byxelkrok.Linjen är med bred marginal det kortaste avståndetmellan fastlandet och . Förutom att är en stor turistort finnsdär ett stort turistiskt omland med till exempel värld iVimmerby. En färjeförbindelse mellan och blir ett utmärktkomplement som förstärker näringen i en viktig region. färje-förbindelser hade mycket frekvent beläggning vilket bevisar att behov finns.Konkurrens kan mycket väl eftersträvas. är ett trafikområde därfärjetrafik av olika typ kan prövas. Flera rederier kan och bör kunna upprättaoch utöva trafik på olika sträckor inom området.Östersjöområdet är ett av de mest intressanta tillväxtområdena i Europa.Det är en region där samarbetet utvecklas alltmer. I centrum av denna regionligger , med goda förutsättningar för ökad tillväxt. En viktig förut-sättning är goda kommunikationer. Färjeförbindelserna stärkerdessa möjligheter såväl på som längs och Öland.För ökad tillgänglighet, för mindre bilåkande och för ökad turism i berördregion är färjeförbindelser från och till av mycketstort värde.Regeringen bör förändra nuvarande regelsystem på ett sådant sätt attmöjligheten till kompletterande sommartrafik mellan och mellan och kommer till stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etablerande av färjetrafik mellan ochGotland och mellan och Visby.Stockholm den 29 september 1999Agne ()
mot · GN02T608 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T608av , ()HamnavgifterSveriges geografiska läge kräver en väl fungerande sjöfart. Stora delar avden svenska industrin är beroende av effektiva sjötransporter för att nåsina marknader. Anlöp av fartyg till t.ex. är betydligt dyrare -ungefär dubbelt så dyrt som till andra länder i Europa.Efter påfördes ytterligare en ny avgift för rederier meddirektanlöp till svensk hamn. Detta gör att svenska hamnar har svårt attkonkurrera med hamnar i t.ex. och Norge.De få oceangående containerrederier som kontinuerligt anlöperGöteborg riskerar att försvinna. En växande andel av framför allt last frånoceangående containerrederier är last som skall vidare till de andra nordiskaländerna, de baltiska länderna och last som är kontrollerad avstora svenska företag och handelshus. Risk föreligger att dessa lasterframöver undviker svenska hamnar och i stället går direkt till respektive landmed ytterligare negativa konsekvenser för svensk industri och sysselsättning.För att undvika detta bör det svenska regelverket när det gäller avgiften ihamnarna vara kostnadsneutral jämfört med övriga europeiska hamnar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kostnaden för anlöp till svensk hamn.Stockholm den 30 september 1999Inger ()()