mot · GN02A230 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A230av , ()En liberal integrationspolitik1 InledningUnder har vårt land genomgått den förändringsom många andra länder också har fått uppleva: från att ha varit enrelativt homogen nation till ett samhälle i vilket många kulturer ochmånga språk lever bredvid varandra. Men har gett upphovtill ett stort politiskt misslyckande. Decennier av invandrarpolitik ochintegrationspolitik byggda på förmynderi och bidragsberoende har slutati fiasko. Grundtanken med hela systemet har varit att ge nykomlingarnaen god start i det nya landet. I verkligheten har ett enormt maskineri avbyråkrater, projektledare, kuratorer och bidragsgivare fångat sina klienteri maktlöshet.Många bekräftar att invandrarpolitiken, trots att den förmodligenhuvudsakligen haft ädla ambitioner, påverkat enskilda människor mycketnegativt. Självkänslan har malts ner. Så här säger en invandrare i en skriftfrån :"Sedan jag kom till har jag förlorat hela mig själv. Jag är ingen. "Att häva utanförskapet, bryta vanmakten och bejaka integrationen är enav vår tids största utmaningar. behöver en ny kurs i integrations-politiken. En ny kurs med frigörelse av den enskildes initiativ ochrespekt för de nya små och fristående gruppernas ansvar.Människor kan inte älska det land som ger dem bidrag men håller demutanför det aktiva livets arenor. Människor älskar det land som uppmuntrardem att själva ta itu med sina liv och stöder dem i ansträngningen att lyckas.Målet med integrationspolitiken är därför att var och en ska ta makten översitt liv och själv kunna forma sin framtid i samverkan med andra människor.Dessutom vill vi inte att en ny integrationspolitik avskärmar integrations-arbetet från politiken i stort: vi hoppas att nya grepp på många politiska fältöppnar betydligt större spelrum för individens initiativ och handling ändagens genomreglerade och överorganiserade samhälle.2 Jobb bryter utanförskapAv absolut avgörande betydelse för att nå makten över sin egen vardag ärgivetvis arbetet. Att kunna försörja sig själv och sina nära med det egnaarbetet ger självrespekt och kontroll över den egna livssituationen.Arbetet ger inte bara försörjning, det ger ett kontaktnät, ett sammanhangoch en identitet. är arbetslösheten bland invandrare mycket hög.Under hela 1990-talet har ungefär var tredje invandrare saknat arbete.Den socialdemokratiska regeringens oförmåga att skapa förutsättningarför nya jobb drabbar invandrare hårdare än andra grupper.Kombinationen av en integrationspolitik som låst in invandrare och ennäringspolitik som skapar ett uselt företagarklimat är de främsta orsakernatill det utanförskap som invandrare lever i idag.En liberal integrationspolitik syftar till att öka möjligheterna för invandrareatt tidigt få anknytning till arbetsmarknaden. är det många invandraresom inte ens får chansen att visa vad de kan. En självklar orsak till detta äratt invandrade svenskar per definition oftast saknar de nätverk som är vägentill ett jobb. Men till stor del beror bristen på exponering på arbetsmarknadenockså på en integrationspolitik som låser in invandrare i bidragsberoende ochinstitutionellt omhändertagande. Fördomar och diskriminering är också etthinder för många med annorlunda namn, eller utseende.2.1 Kombinera svenskundervisning med arbeteBra kunskap i det svenska språket är en förutsättning för att arbetslösainvandrare ska få fotfäste i arbetsmarknaden. Språkundervisningen förnykomna invandrare, innan de kan söka sig in i arbetslivet, bör varamycket intensiv. För invandrare som har fått tillfälliga jobb eller någonform av praktik i arbetslivet bör finnas möjlighet till deltidsstudier medanknytning till det egna arbetet. Likaså bör givetvis svenskstudiernakunna ske på praktikplatser eller i annan naturlig miljö, särskilt för demsom inte är vana vid teoretiska studier.Undervisningen bör ha en tydlig inriktning på arbetslivet och på de olikayrkenas specialiserade språkbruk. Kombination av arbete och studier ochstörre inblandning från näringslivet i språkundervisningen är ett sätt att görakurserna mer anpassade till arbetslivets krav. Reglerna för sfi-undervisningbehöver anpassas till detta.Samtidigt bör vi uppmärksamma vissa medelålders eller lite äldreinvandrare som länge har vistats i landet och som antingen har förlorat sinajobb eller aldrig kommit i kontakt med arbetslivet. Många av dem har fåtttillgång till olika former av svenskundervisning men tillgodogjort sigstudierna dåligt. Dessa människor löper en stor risk att hamna i för djupisolering och då glömma bort det de tidigare kunde i svenska språket. Isådana fall behövs koppling mellan en ofta återkommande språkträning ochbestämda program för social rehabilitering.2.2 Gör det lättare att översätta utländska yrkesutbildningarMöjligheten att få utländska examina och yrkesutbildningar översatta ochvärderade måste fortfarande förbättras, liksom möjligheterna attkomplettera det som saknas för svenska förhållanden på ett rimligt sätt.Detta gäller särskilt inom den högre utbildningen. I alltför många fallkrävs orimligt lång kompletterande utbildning, i stället förvidareutveckling och förnyelse av kunskaper som redan finns.Preparandkurser eller korta högskoleutbildningar skräddarsydda förutländska akademiker är nödvändiga på flera olika yrkesfält.2.3 Högre kvalitet i arbetsmarknadsutbildningenSocialdemokraternas arbetsmarknadspolitik har ofta syftat till att flytta såmånga arbetslösa som möjligt från kolumnen "öppet arbetslösa" tillkolumnen "i arbetsmarknadspolitiska åtgärder" i AMS-statistiken.Samtidigt har denna politik systematiskt försummat stora grupperutförsäkrade arbetslösa eller socialbidragstagare som aldrig har haftarbete i : dessa personer registreras inte alls iarbetslöshetsstatistiken.Denna politik som i första hand syftar till att försköna statistikens tabellerfår förödande konsekvenser för arbetsliv och företagsklimat. En del företaghar lärt sig att utnyttja gratis arbetskraft med hjälp av arbetsmarknads-åtgärder eller generösa rekryteringsstöd. missgynnas de företagaresom har svårt att få tillgodogöra sig dessa stödformer, vilket ofta ärinvandrare och småföretagare. Vi anser att av arbetsmarknadsåtgärderbör stramas åt kraftigt. Även en lång rad andra krångliga företagsstöd måstebort. måste kvaliteten i arbetsmarknadsåtgärderna höjas. Förmånga arbetslösa har det blivit en tröstlös rad av utbildningar ochpraktikplatser utan något mål i sikte. Syftet med nya åtgärder blir i förstahand att få ny arbetslöshetsersättning en period, inte att verkligen få enkompetenshöjning som leder till ett riktigt jobb.Varje sökande måste få en praktiskt fungerande individuell plan som ocksåbättre än tar hänsyn till varje persons utbildning ochyrkeserfarenheterfrån hemlandet. Varje åtgärd måste ses som en del av en plan somuppmuntrar den arbetslöse att själv finna sin väg in i arbetsmarknaden.Gränsen mellan socialtjänst, försäkringskassa, arbetsförmedling med fleramyndigheter måste suddas ut. Det får inte vara formen för ekonomiskersättning som avgör vilka möjligheter som finns att komma in påarbetsmarknaden. De försöksverksamheter som har kommit i gång på olikaställen och den inriktning som storstadspropositionen pekar på måste kunnagälla generellt till individens nytta.2.4 Specialiserade arbetsförmedlingar och självständigagrupperSpecialisering av arbetsförmedlingar och flera privata förmedlingar kanhjälpa olika grupper av arbetssökande med speciella behov.Konkurrerande arbetsförmedlingar ökar de arbetssökandes ocharbetsgivarens valmöjlighet och skapar nya vägar för de arbetslösa in iarbetslivet. Arbetsförmedlingar som specialiserar sig på att stödjautländska yrkeskategorier så som "Internationella ingenjörer" gör iStockholm kan bidra till en effektivisering av stödet till de sökande.Utveckling av självständiga aktivitetscentra för utländska arbetslösastartade och drivna av de berörda behövs. Om aktivitetscentra tillåtsutveckla långa och kontinuerliga program har dessa centra realistiskachanser att sätta i gång rehabiliteringsprogram som med tiden förvandlastill riktiga jobb.2.5 Särskilda åtgärder för invandrarkvinnorVissa grupper av invandrarkvinnor har ofta en svår situation. De leverisolerade och har svårt att tillgodogöra sig det utbud av utbildningar ocharbetsmarknadsinsatser som erbjuds. Därför behövs det särskildaåtgärder för dem. Aktivitet där praktiskt arbete kombineras medundervisning har visat sig framgångsrikt särskilt då olika yrkes- ochhantverksgruppers kunskaper tillvaratas och utvecklas. Skolan ochförskolan är också viktiga kontaktytor för invandrarkvinnor.2.6 Utbildning om den nya lagen mot etnisk diskrimineringLagen om åtgäder mot etnisk diskriminering i arbetslivet har skärpts. Vistödde i huvudsak den nya lag som trädde i kraft den 1 maj 1999.Samtidigt uttryckte vi en viss oro: kraven som ställs på företagen kanmisstolkas och missförstånden kan leda till onödigt krångel. Företagarnamåste kunna se det rimliga i kraven. Ett stort pedagogiskt arbete behövsför spridning om kunskap om denna lag: rätten till ett eget arbete börgälla för alla, oavsett etnisk bakgrund. Rätten till rättvis behandling när tex rekrytering av arbetskraft pågår är en grundläggande mänskligrättighet.2.7 att arbeta för etnisk jämställdhetVi tror att det därutöver vore bra om stora företag och statligamyndigheter mera energiskt visade intresse för någon form av positivaåtgärder. Detta ska inte förväxlas med kvotering. Tanken är att störrearbetsgivare som vidtar konkreta åtgärder för att få in invandrargrupperinom sin organisation skapar positiva förebilder och i praktiken angripersjälva grunden för främlingsfientliga värderingar i arbetslivet (t.ex. olikatrainee-program eller etniska jämställdhetsplaner, rekryteringsprojekt avden typ som har genomfört eller speciella utbildningsprogram förde invandrare som redan är anställda men behöver förbättra sinkompetens inom språk och kultur). Metodutveckling och spridning avgoda exempel får stöd av , men dennamyndighet har till sitt förfogande mycket begränsad arbetskraft. Störreföretag, viktiga myndigheter och kända organisationer kan bedrivavärdefull opinionsbildning i sammanhanget.3 Jobb genom företagandeFör att knäcka massarbetslösheten krävs en strategi för jobb genomföretagande. Varje försök att rå på arbetslösheten måste utgå ifrån att denhelt övervägande delen av de nya jobben måste komma i det privatanäringslivet. Vår politik bygger på att det inte råder någon brist påarbetsuppgifter i . Det råder heller ingen brist på kreativamänniskor som kan tänka sig att bli egna företagare eller till och medarbetsgivare åt någon annan. Däremot har det rests nyahinder för företagandet. Om företagandets villkor settlikadana ut som hade troligen flera av de svenska storföretagenaldrig funnits.Det dåliga företagsklimatet är ett av de främsta skälen till utanförskap. Dehinder som gör att få vågar starta eget och att företagen inte växer är ännuhögre för den som startar från en sämre position på arbetsmarknaden.Sveriges industriella historia är fylld av exempel på hur invandrare startatföretag som tryggat deras försörjning och kraftigt bidragit till vårt nationellavälstånd. Med ett företagsvänligt klimat skulle många invandrartäta områdenkunna förvandlas från bidragsghetton till tillväxtzoner.De politiska åtgärder som krävs för ett bättre företagarklimat är i huvudsakgenerella. Lägre skatter på arbete och investeringar och mindre krångel förföretagen är lika viktiga för invandrarföretag som för företagsamheten i stort.Men det krävs också specifika insatser på några områden för att riva dehinder som i synnerhet drabbar invandrare som vill starta företag. Till vissdel handlar det om att göra de generella villkoren anpassade till förortensvillkor, till viss del att skapa likvärdiga förutsättningar som de flesta andraredan har och till viss del om att göra specialinsatser. För invandrarföretagareär det uppenbart att en öppen eller dold diskriminering på grund av etnisktursprung finns när det gäller att få fram riskkapital och lån, och även ikontakten med myndigheter som , , länsstyrelserna, skatte-myndigheterna med flera. För dem som kanske skulle vilja, men ändå intestartat eget, visar erfarenheten att svårigheterna med kontakter och att fåfram kapital är stora. För invandrare är även språket ett stort hinder.Den utredning om invandrarföretagarna som lagt frampekar på många svårigheter, ändå är skriftens förslag långt ifråntillfredsställande. Att t ex höja utbildningsbidragens nivå från perdag till per dag när det gäller arbetslösa med lägsta möjligaersättningar, kan inte vara en lösning. Dessa personer tvingas ändå sökasocialbidrag och då hamnar de i en välkänd ond cirkel: de får inte söka nyainkomster, men utan inkomster kan inte deras företag överleva.De stödsystem som byggts upp av staten har uppenbart inte haft stor-städernas utsatta förorter och deras befolkning som målgrupp. Lokaliseringsåväl som utformning av verksamheterna talar för att man haft helt andramänniskor i tankarna. har visserligen i uppdrag att ihögre utsträckning nå invandrare, men av detta ser man litet.Lånemöjligheten för dem som inte redan har ett eget kapital är obefintlig,liksom förståelsen för de problem, svårigheter, möjligheter och idéer somfinns. Vi tror att en grundförutsättning för att lyckas är att rekryterarkonsulter från berörda grupper och förlägger sin verksamhet därmänniskorna finns. och övriga statliga verksamheter måste få etttydligare uppdrag att verka för fler företagare i utsatta förorter. Dessutomborde både och föregå med goda exempel när det gällerrekrytering av personal med annan etnisk bakgrund än den "rena"svenskheten.Om någon tror sig kunna bryta sitt bidragsberoende och hitta en egenfödkrok, t ex genom att sälja enklare tjänster, öppna en butik eller vara agentför en importvara, kommer han eller hon tyvärr att finna att det är praktiskttaget omöjligt. Den som vill starta eget behöver ett litet startkapital och detsaknar bidragstagaren. Han eller hon har ingen möjlighet att finnafinansiering på gängse riskkapitalmarknad. Den som saknar tillgångar ocheget startkapital får inga lån. Lånar man istället pengar på mer informellavägar, genom släktingar och vänner, för att komma igång så mister mangenast rätten till socialbidraget. Och därmed möjligheten att försörja signågorlunda under ett uppbyggnadsskede av den egna verksamheten.Fler jobb kräver också en näringspolitik för förorten. , ochlänsstyrelsernas utvecklingsenheter måste förändras. Genom handelshus elleretniska nätverk kan bokföringshjälp, juridisk service, lånemöjligheter ochriskkapital kanaliseras. Förorternas infrastruktur såväl realt som virtuellt börutvecklas.Regionala och lokala företagarföreningar kan ordna /fadderprogramoch bygga bryggor mellan nya och rutinerade företagare. Statliga ochkommunala verk och myndigheter bör i större utsträckning lokaliseras iutsatta områden. På det sättet höjer man förorternas status och ökarunderlaget för kommersiell service.3.1 Förenklad självdeklaration för egenföretagareEnmans- och fåmansföretaget bör kunna välja att lämna "förenkladföretagsdeklaration", precis som en löntagare kan lämna förenkladsjälvdeklaration. Dagens deklarationsregler är inte anpassade efter detmoderna tjänsteföretagandet. Regler om avskrivningar, expansionsmedel,räntefördelningsbelopp, m.m. saknar ofta relevans för den som har"kontoret på fickan". Många av de nya entreprenörerna har ganska småomkostnader och bör därför kunna använda ett schablonavdrag förkostnader. Till den förenklade deklarationen kopplas ett enkelt ochtydligt system för inbetalning av moms, sociala avgifter ochpreliminärskatt, så att enkelhet präglar hela relationen tillskattemyndigheten. Härigenom kan även bokföringen förenklas.3.2 F-skatt åt alla som villEn blivande enmansföretagare i tjänstesektorn riskerar att uppfylla nästansamtliga kriterier för avslag på en ansökan om F-skattsedel. Vi menar attden enskilde själv bör få avgöra om han eller hon bedrivernäringsverksamhet, är "anställd" eller uppdragstagare.Skattemyndigheten ska inte kunna "överpröva" människors affärsidéerpå det sätt som sker . Alla som vill ska kunna få en F-skattsedel.3.3 Starta-eget-lotsarVarje blivande entreprenör ska kunna vända sig till en och samma personpå t ex skattemyndigheten, någon som fungerar som "personlig lots" tillvilken företagaren kan vända sig med alla sin frågor.3.4 Starta-eget-paketEn blivande entreprenör ska inte behöva ägna dagar och veckor åt attorientera sig i blankett- och skattedjungeln. "Starta-eget-paket" skafinnas tillgängliga på alla skattekontor. De kan t ex innehålla enbeställningskupong för F-skattsedel, en begriplig informationsskrift omregler för beskattning, bokföringskrav, en instruktion om hur man skaffarbehövliga tillstånd och bevis, en enkel kassabok för bokföring samt enförenklad företagsdeklaration.3.5 Satsa på tjänstesektornTjänstesektorn är stor och växer snabbt. I storstäderna är detta extratydligt. Inom tjänstesektorn finns allt från enklare service till avanceradkonsultverksamhet. Gemensamt är att man framför allt säljer sin tid ochsitt kunnande. I storstädernas utsatta förorter och bland invandrare finnsnya kulturimpulser, annat tänkande, kunnande och annan tradition, vilketkan bli en stark motor i en dynamisk tjänstesektor. Då man säljerarbetstid och mänskligt kunnande blir skattebelastningen på arbete merhämmande än då man säljer varor. Därför är en politik för sänkt skatt påarbete, för minskade skattekilar, näringspolitik för förorten.3.6 i offentlig sektorVi vill bryta den dyra dogmatismen, och ge fler chans att etablera sigsom företagare inom vård och omsorg och service. I storstadsregionernasutsatta områden skulle mycket kunna bli bättre om människor själva fickstörre möjlighet att skapa sina egna institutioner och verksamheter, omde fick bestämma mera själva över sin verksamhet antingen somproducent eller konsument.3.7 planering för lokalt företagandeKommunal planering har en viktig roll när det gäller att skapa grogrundför ett lokalt näringsliv. Det handlar om allt från att enkelt ändradetaljplanerna när människor vill öppna småföretag av skilda slag ibottenplanen på bostadshusen till att placera verksamhet ochförvaltning i de utsatta bostadsområdena. Kommunens egen planeringoch prioritering kan förstärka positiva såväl som negativa trender. Rättgjorda insatser kan vara med och vända negativa trender till positiva. Attse till att det är god tillgänglighet till utbildning på människors egnavillkor och efter deras behov, i direkt anslutning till de utsatta områdenaär en sådan insats. Att lokalisera kommunala förvaltningar ger ett ökatunderlag för service som bank, post, restauranger och butiker och kanlocka andra företag och kontor att etablera sig och stanna kvar.3.8 Utvidgade möjligheter till mikrolånBankerna såväl som är ofta inte en möjlighet, eftersom det förstkrävs ett eget kapital i botten. Flyktingar, långtidsarbetslösa, invandrareutan a-kassa eller kvinnor som blir övertaliga efter lågavlönade jobb ioffentlig sektor är exempel på människor som normalt har mycket svårtatt spara ihop till ett eget kapital. Har man hänvisats till socialbidrag försin omedelbara försörjning är egna sparpengar uteslutna.Därför borde som en del av sin kreditgivning införa ett mikrolån förden som vill och har idéer för att ta sig ur bidragsfällorna genom attförverkliga en affärsidé. Det har visat sig att de allra minstalånen har den största betydelsen för att skapa jobb och framtid för människor.Ett mikrolån innebär att även den som inte har en egen grundplåt kan få ettmindre lån just för att kunna komma igång. Detta bör finansieras inom ramenför ALMI:s kreditgivning.3.9 Starta-eget-bidrag också för invandrareMånga flyktingar, invandrare och även svenskar har aldrig kunnatkomma in på arbetsmarknaden. Det finns invandrare som trots högutbildning varit arbetslösa . Dessa är hänvisade tillsocialbidrag för sin försörjning helt eller delvis. Socialbidragstagaren haringen rätt till a-kassa och kan därför inte heller komma ifråga för s kstarta-eget-bidrag. Som socialbidragstagare har man heller inte rätt attspara ihop det minsta lilla startkapital på egen hand. Den som bara harKAS måste oftast fylla ut med socialbidrag vilket leder till sammasituation.Grundinställningen måste vara att människor är kapabla att försörja sigsjälva och ta ansvar för sina egna liv. Olika bidrags- och stödsystem måstevara utformade så att de stöder människor när de på olika sätt tar initiativtillatt förändra sin tillvaro.För att människor ska kunna ta sig ur bidragsberoendet ochfattigdomsfällan krävs vid sidan av ökade riskkapitalmöjligheter, rådgivning,stödfunktioner etc även möjlighet till starta-eget-bidrag till dem som kanskeallra mest behöver detta stöd. Många invandrare har aldrig haft fastförankring på arbetsmarknaden och klarar därför inte av att försörja sig påarbetslöshetsersättningen. Starta-eget-bidraget bör även vara möjligt att getill dessa individer på samma villkor som för den a-kasseberättigade, d.v.s.om affärsidé och övriga omständigheter är likvärdiga med dem som krävs föratt den a-kasseberättigade ska kunna få bidraget. starta-eget-bidrag utgår bör socialbidraget utgå oförändrat.4 Skolan en murbräcka mot segregationSegregation, utanförskap och vanmakt är ingen bra groplats för ungamänniskor. I våra mest utsatta bostadsområden finns många av de mestutsatta barnen och ungdomarna. har också registreratett ständigt ökat antal brott begångna av ungdomsgäng från förorterna.Detta är ytterst alarmerande.Vi är övertygade om att det går att bryta onda cirklar och skapa godaväxtplatser. De som behöver skolan mest ska också ha den bästa skolan.Inget är viktigare för att ge människor jämlika livschanser än en skola däralla har goda möjligheter att utvecklas. En sådan skola ställer höga krav påsina elever. Eleverna kan också ställa höga krav på sin skola. haren mycket lång rad förslag för att skapa en bra skola för alla barn ochungdomar. Förskolan skall också vara en del av utbildningen. Grundskolanbör göras tioårig med start från . Utbildningen i både grund- ochgymnasieskolan måste anpassas efter den enskilda elevens behov ochförutsättningar. Skolan skall ge utmaningar och stimulans åt alla så att lustenatt lära hålls levande. Ingen skall få lämna utan att kunna läsa,skriva och räkna. De 133 s k magnetskolorna i New har gjortssärskilt attraktiva genom speciella program och resurser och har tillkommitsom en ersättning för och ett alternativ till den alltmer impopulärabussningen. Istället för att transportera barnen skapas skolor som förmårlocka till sig barn från ett större område. Forskare från Columbiauniversitetethar visat att magnetskolorna tenderar att ge bättre resultat än traditionellagrannskapsskolor. Eleverna hoppar inte av studierna lika ofta som iandra skolor och presterar i genomsnitt bättre resultat. Lärarna är stolta ochengagerade.Olika exempel i våra egna storstadsregioner visar att när kraften ochengagemanget hos framför allt skolledning och lärare släpps loss kan manskapa en skola som lockar fler och som ger bra studieresultat. Det måste intevara så att skolor i utsatta områden är mindre attraktiva än andra.4.1 Skolan och segregationenDet finns knappast något samhällsområde där segregationen blir så tydligsom i skolan. I skolan förstärks den bostadssegregation som innebär attdet i några områden bor väldigt många människor med låga inkomsteroch som ofta har råkat ut för arbetslöshet. Det mesta tyder på attsegregationen har ökat i storstäderna under de senaste åren.I spåren av den svenska flumskolan är både elever och lärare offer. Varfemte elev går ut utan tillräckliga kunskaper i läsning, skrivningoch räkning. De eleverna klarar inte av enkla matematiska beräkningar somvad en tröja för kostar med 30 procents rabatt. Lika många klararinte av att läsa och förstå gratistidningen .