mot · GN02N298 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N298av , ()MinerallagenMånga kommer säkert ihåg filmen . - När storföretag villeförvandla den vackra änglamarken till ett jättelikt turistgetto. finnsdet risk för att filmen blir verklighet. Men den här gången är det intehotell och nöjesfält man vill bygga utan gruvor!1 GruvbrytningAtt bryta zink och bly kan man göra i många olika sorters gruvor. Menvare sig man väljer öppna dagbrott eller "vanliga gruvor" ärutvinningsprincipen densamma. Malmen tas upp och mals sönder till finsand som slammas upp i ett kemikaliebad. Genom kemiska processer,flotation, flyter zinken upp till ytan och kan skummas av. Resten avsanden, som innehåller en hel del zink och bly, pumpas ut i en storavfallsdamm, som kan vara upp till en kilometer lång. Hela gruvområdet kan var upp emot 250 hektarstort, med närmare och runt omavfallsdammarna.Det var förresten en sådan vägg som brast för i häromåretoch förgiftat vatten vällde ut i den närbelägnanationalparken. Världsnaturfonden har redovisat att det enbart i finnsflera tusen sådana giftupplag.2 Aktuella konflikterInte bara har en aktuell konflikt om gruvbrytning. I Dingelvik iDalsland kom 1995 företaget för att söka mineraler.En "död hand" la sig över bygden, befolkningen protesterade. I februari1998 sa regeringen nej till tillstånd för gruvan. I och Ronnebyskommuner kom gruvföretaget för attprojektera. Och i Nybyn i dalgång, norr om , harbyborna också protesterat mot den prospektering som bergmästarenbeviljat.3 ÖsterlenSamma sak händer i , på . Det råder konflikt mellanmineraljägare och boende som vill se sin bygd överleva. harförblivit ett kulturlandskap, förskonat från gigantiska vägbyggen ochinstängda köpcentra. Medvetandet om kulturlandskapets värde harpräglat bygden.Trots att de politiska partierna i de berörda kommunerna på vareniga - de ville inte ha någon gruvbrytning pågår projektering. Enprojekteringsfirma från har tillstånd att inom två stora österlenskaområden undersöka den eventuella lönsamheten för zinkgruvor. Trots attkommunerna har sagt nej stövlar projekteringsfolket ändå redan i markerna.Enligt lagen har ingen rätt att hindra dem. Zinksökarna har rätt att inte baraströva, de får borra, anlägga vägar och bygga. Undantagna från derasrättigheter är bara kyrkogårdar, nationalparker och militärområden.Flera tusen hektar mark och hundratals markägare är berörda.Inmutningarna är enorma. Hela Gylleboskogen, runt , Andrarumoch Eljaröd. Vid Tunby och . Ovanför Baskemölla och Rörum. Ingen har frågat markägarna. Ingen har frågat grannarna.Ingen har frågat kommunerna. Ingen har frågat länsstyrelsen.Region har diskuterat gruvbrytningen på i regionalautvecklingsberedningen. Det poängteras att delar av det inmutademarkområdet är rikt på fornlämningar och gränsar till naturreservat.Beredningen har gett presidiet i uppdrag att på lämpligt sätt uppvaktaregeringen i ärendet. Presidiet i regionala utvecklingsberedningen har fått iuppdrag att kontakta enmansutredaren för översyn och till vederbörandeframföra regionala utvecklingsberedningens uppfattning.4 Bergmästarens rollBehöver gruvbolag fråga andra om lov? Ja, men den enda som behövertillfrågas är bergmästaren i . Så säger minerallagen. Bergmästarenbestämmer helt ensam över inmutningar, provgrävningar m.m.Bergmästaren kan till och med ge tillstånd till fullskalig drift. Men dåskall även andra myndigheter ge sitt godkännande innan gruvbrytningenkan börja. Enligt minerallagens nuvarande formulering kan ett gruvbolagfå tillstånd att hämta upp de fyndigheter som finns i jord ochberika sig på en eventuell vinst. har till och med värvatintresserade exploatörer runt om i världen.Vi anser att minerallagen måste ändras. Kommunerna måste få makt attförbjuda olämplig mineralprospektering och gruvdrift, precis på samma sättsom de kan stoppa annan oönskad företagsetablering. Även markägare ochlänsstyrelse bör ha vetorätt.5 FörsiktighetsprincipenMineralhanteringen måste liksom andra sektorer i samhället ställas om,kunna vara en del av en hållbar utveckling. Vi måste våga vända på"bevisbördan". Vad döljer sig bakom det "samhällsintresse" som kantvinga kommuner att ändra framtidsplaner och tvinga markägare att geupp sina näringar och eventuellt flytta? Starka kapitalplacerare som seren möjlighet att få snabb och god avkastning på en guldfyndighet?Förhindra olyckor liknande den som skedde vid anläggning iSpanien? Äventyrar mineralbrytningen kommande generationersmöjligheter att få sina behov tillgodosedda? Exploatering avnaturtillgångar ska grundas på försiktighetsprincipen. Exploatören skaredovisa huruvida brytningen står i överensstämmelse med en långsiktigthållbar utveckling och att denna kan ske utan allvarligamiljökonsekvenser.6 Pågående utredningRiksdagen har tagit intryck av de upprörda känslorna som tillämpningenav lagen har väckt. Regeringen har tillsatt en enmansutredare som får ettår på sig att gå igenom lagen ordentligt. Direktiven i utredningen tarframför allt upp äganderätt och naturskyddet. Vi anser attenmansutredaren behöver ett tilläggsdirektiv från regeringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett beslut om etttilläggsdirektiv till utredningen om minerallagen med syfte att tillföraen vetorätt mot prospektering för länsstyrelse, kommun ochmarkägare,2. att hos regeringen begär ett beslut om etttilläggsdirektiv till utredningen om minerallagen för attförsiktighetsprincipen samt principerna för en långsiktigt hållbarutveckling skall beaktas.Stockholm den 4 oktober 1999Karin ()()()()()