mot · GN02MJ255 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ255av , ()En liberal miljöpolitik1 InledningLiberal politik utgår från den enskilda människan. Denenskilda människan är också utgångspunkten för liberalmiljö- och naturresurspolitik. Naturens skönhet och rikedomär viktig för vår livskvalitet. Den biologiska mångfalden ären förutsättning för människans överlevnad, men också enständig källa till inspiration och rekreation. Att bevara orördnatur, ostörda rekreationsområden och biologisk mångfald ärdärför viktiga mål för liberal miljö- och naturresurspolitik.Vårt övergripande mål - den enskilda människans frihet och livschanser -kombineras naturligt med insikten om att mänskligheten är beroende avjordens resurser. Miljöpåverkan av mänsklig verksamhet får inte överskridagränserna för det som är ekologiskt hållbart. En människas frihet får inteinskränka andra människors frihet. Därmed har vi också ansvar att vårdajordens resurser för kommande generationer. Förvaltarskapstanken är därförvår utgångspunkt för hur vi ser på människans förhållande till naturen. Vårrätt att bruka är inte en rätt att förbruka. Människan är kapabel att ta ansvarför miljön då hon har en unik förmåga att dra lärdom av sina misstag ochmedvetet göra moraliska ställningstaganden.Hotet mot miljön har bytt karaktär. Från att främst ha varit en fråga omsynliga och omedelbara fabriksutsläpp med nationella eller högst regionalaskador har miljöproblemen blivit både globala och diffusa. ärföroreningar stora hot mot miljön. Det är tydligt att de största miljö-problemen - som klimatförändringar och förtunningen av stratosfärens ozon-skikt - till stor del är globala och beror på människors levnadsmönster. Ensäkrad god livsmiljö i det globala perspektivet är en utmaning som delas avhela jordens befolkning.Det är lätt att slå an en pessimistisk grundsyn när det gäller miljö-problemen. matas vi med information om lokala miljökatastrofer ivärlden som det publiceras nya rapporter om tilltagande globalaproblem. Men vi liberaler har en i grunden optimistisk syn ochen tilltro till varje generations förmåga att finna lösningar på sin tidsproblemoch känna ett ansvar för kommande släkten. Vi har också en positivteknikvänlig syn på verkligheten. Genom tekniska framsteg har mänsklig-heten kunnat upptäcka flera miljöhot och i många fall också minskat dessinskränkningar på den framtida friheten.Kopplingen mellan ekonomiskt tänkande och miljötänkande är en nöd-vändig utgångspunkt för miljöarbete. En liberal miljöpolitik bejakar ekono-misk tillväxt som förutsättning för att skapa resurser till miljöförbättrandeåtgärder. Marknadsekonomin står inte i motsats till förbättrad miljö, utan ärtvärtemot ett medel som använt på rätt sätt effektivt kan lösa många avdagens stora miljöproblem. är också det parti som under längsttid och hårdast drivit frågan om användning av ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken.Den positiva liberala inställningen innebär dock inte att vi aningslöstmenar att det går att tänja naturens spelregler hur långt som helst. Det ärdock tydligt att när miljöns intresse står i konflikt med miljöfarlig verksam-het måste naturlagarna på ett tidigt stadium ges företräde. En viktig slutsatsav detta är att en försiktighetsprincip måste prägla all mänsklig relation tillnaturen.Vi liberaler är övertygade om att miljöhoten går att bemästra. Men detkräver att ord blir handling. Det är hög tid att fatta de beslut som omsätterden politiska retoriken till konsekventa och medvetna åtgärder som gerkonkreta resultat i miljöarbetet.2 Den biologiskamångfaldenSkyddet av den biologiska mångfalden står högt upp påFolkpartiets politiska miljödagordning. Varannan dagavverkas i ett område där man är väl medveten omatt det finns hotade arter. Ett sätt att skydda naturskog ochdärmed den biologiska mångfalden är att undanta vissskogsmark från skogsbruk. För att en del av sistanaturskog ska kunna bevaras för kommande generationermåste mer skog skyddas i reservat.2.1 SkogenNaturens skönhet utgör en viktig dimension av livskvalitet.Tillgången på naturupplevelser utgör således ett viktigt måttav frihet för medborgarna. För att säkra naturvärdena krävsinsatser över hela det miljöpolitiska fältet, eftersom samtligamiljöhot i slutändan alltid går ut över naturens skönhet.Vissa former av skogsbruk med dess brukningsmetoderutgör ett hot mot den biologiska mångfalden i skogen.Genom den nuvarande skogsvårdslagen och genom ökadekunskaper hos skogsbrukarna har dock viktiga framsteggjorts. Vi ser med glädje hur ett konstruktivt samarbeteutvecklats mellan skogsägare och miljöorganisationer.I skogen återfinns unika biotoper och ekosystem som utgör grunden förmånga arters överlevnad. Dessa förutsättningar måste återspeglas i avverk-nings- och reproduktionsreglerna för att den biologiska mångfalden skallbevaras. Skyddsskog, svårföryngrad skog och fjällnära skog har vi ettspeciellt intresse av att bevara. Där inte vardagshänsynen räcker till är olikaformer av områdesskydd nödvändigt för att bevara större ekosystem ochunika biotoper. För detta ändamål måste dock avsättas tillräckligt medresurser för markinlösen.En bra riktlinje för hur mycket mark som ska skyddas återfinns i Miljö-vårdsberedningens uppmärksammade förslag (SOU 1997:97). Miljövårds-beredningen menar att bör skyddas i reservat och 25 000hektar genom biotopskydd. bedöms att kunnaskyddas inom ramen för frivilliga åtaganden. har skogsbruket frivilligtskyddat 25 000 ha nedanför den fjällnära skogen.Beträffande reservat i skogsmark har tidigare ställt sig bakom ettuttalande att av den produktiva skogsmarken nedanför det fjällnäraområdet kan behöva skyddas i reservat. Detta förutsätter att målför miljöanpassning av skogsbruket uppfylls. inte målet ökar reservats-behovet upp till emot . bör reservatsbehovet varauppfyllt.Med rådande system där intrångsersättning måste betalas till markägarnaäven vid skydd av mindre biotoper krävs trots regeringens tillskott ytterligareökade budgetanslag till markinlösen. Det finns många unika naturområdensom är akut hotade. Det är framför allt stora områden av ovärderlig så kalladgammelskog som står på spel. Effekten av det otillräckliga anslaget blir attvärdefulla biotoper förstörs och att den biologiska mångfalden utarmas. Pånågra timmar kan värdefulla områden försvinna, områden som det kommeratt ta hundratals år att återskapa.I Världsnaturfondens genomgång av skogspolitiken i får Sverigekritik för att inte skydda tillräckligt stora delar av skogsmarken. Folkpartiethar föreslagit kraftigt höjda anslag för skydd av skogsmark. Det ärglädjande att regeringen höjt anslaget, men vi förespråkar att anslaget höjsytterligare. Det är just takten i skyddsarbetet som är och kommer att vara denavgörande faktorn för om klarar målet att bevara den biologiskamångfalden i tillräcklig omfattning. För att komma upp till en rimlig nivå villFolkpartiet under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård utöka anslagA 3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden med ytterligare 50miljoner kronor utöver regeringens förslag.2.2 Stärk älvskyddetDen absoluta merparten av våra älvar är exploaterade för attutvinna elektrisk kraft. återstår endast ett fåtal av destora älvarna och andra betydande vattendrag i outbyggtskick. En utbyggd älv med följande miljöskador kan inteåterställas. Det är därför av stor betydelse för naturvården attde orörda älvarna och andra vattendrag bevaras. De besitterunika naturvärden och utgör ofta viktiga ekosystem förhotade djurarter. Vid ett flertal tillfällen under deninnevarande mandatperioden har dock frågan om att byggaut vattenkraften förts på tal.Frågan om skyddet för de så kallade nationalälvarna, älv, älv,Piteälv och , regleras i 3 kap naturresurslagen. Dessa reglerhar inarbetats i den nya i oförändrat skick under rubrikenSärskilda bestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissaområden i landet. Endast några redaktionella ändringar har gjorts.Folkpartiet liberalerna har drivit kravet på ett starktlagstadgat skydd för orörda älvar och vattendrag. Trots framgångarär det legala skyddet, enligt vår mening, fortfarande för svagt. Regeringenhar för avsikt att snabbavveckla kärnkraftsreaktorer trots att miljövänligarealternativ inte finns utbyggda. Detta äventyrar eltillgången iframtiden och medfört att hotet mot värdefulla vattenområden ökar drama-tiskt.Hotet mot skyddsvärda vattendrag skärps ytterligare av att företrädare förvattenkraftsindustrin allt oftare hävdar att "miljöanpassad vattenkrafts-utbyggnad" inte ger lika stora skador på miljön som . Begreppet"miljöanpassad vattenkraftsutbyggnad" är oriktigt och innehållslöst. Teknik-utveckling och effektivisering av kraftutvinning är självfallet välkomnaåtgärder, men all vattenkraftsutbyggnad som förutsätter reglering avvattendrag skadar naturvärden. liberalerna föreslår mer resursertill investeringar i elproduktion från förnybara energikällor men anser attbidrag till så kallad småskalig vattenkraftsutbyggnad inte bör utgå. Vi villdärför att 1 § punkt 4 och 9 § i förordningen (1998:22) om statliga bidrag tillvissa investeringar inom energiområdet tas bort. Istället bör regeringen geNaturvårdsverket i uppdrag att genomföra en inventering av uppdämdavattendrag som kan restaureras i syfte att återskapa strömmande vatten.Mot bakgrund av de ökade hoten finns det mycket starka skäl att skärpaälvskyddet för att göra långsiktigt trovärdigt att vattenkraftsutbyggnaden ivårt land är ett avslutat kapitel. Enligt liberalernas uppfattningskall älvskydd skärpas på tre punkter.- För det första skall det vara det för ett vattendragredovisade skyddsbehovet som skall bedömas och dettaoberoende av vilket syfte ett planerat ingrepp skulle tjäna.- För det andra skall inget generellt undantag från skyddetgöras för några exploateringsskäl. Åtgärder för att utvecklabefintliga tätorter, att utveckla det lokala näringslivet eller attutföra anläggningar som behövs för totalförsvaret börgenerellt inte undantas från skyddet.- För det tredje skall kraven på åtgärder, som ofta kallasmindre ombyggnader, av sådana vattenområden ochälvsträckor som omfattas av älvskyddet skärpas så att dessamed säkerhet utesluter en faktisk utbyggnad. Införande av nyoch effektivare teknik för kraftutvinning skall självfalletvälkomnas, men denna får aldrig förutsätta tillkommandereglering av skyddade vattendrag.2.3. Natura 2000Naturvård handlar om att skydda och bevara naturvärden ochmångfalden i naturen åt framtida generationer. Biologiskmångfald och variation inom arter främjar dessutomekosystemens flexibilitet och uthållighet. Natura 2000 -av naturreservat - innebär ett ofullständigtskydd och bygger främst på hotbilder och attityder i Syd-och . Det finns därför anledning att arbeta föratt vidga direktiven för Natura 2000 till att passa ävennordeuropeisk natur.Av de över 2000 områden som föreslagit som Natura 2000-områden har bara en dryg fjärdedel passat in på EU:s lista, varav ingetrepresenterar unikt nordisk natur. Mycket tyder på att den svenska regeringeninte agerat tillräckligt kraftfullt för att få svenska naturområden klassade påEU:s lista, något som bland annat föranlett kritik från WWF. Inte ens deförslag som lämnats in från svensk sida innebär något heltäckande skydd.2.4. VåtmarkerVåtmarkerna har stor betydelse som ekosystem ochnaturresurser. Förutom att dessa ofta utgör ekosystembetydelsefulla för den biologiska mångfalden har de enviktig funktion som naturliga omhändertagare av kväve- ochfosforläckage till våra vattendrag. För att minska problemetmed övergödningen av kustvattnen är det därför angeläget attinte bara bevara utan även arbeta för att restaurera ochnyanlägga våtmarker. Särskilt gäller detta våtmarker på såkallade Ramsarområden, som ska skyddas enligt deninternationella våtmarkskonventionen.3 VäxthuseffektenOmfattande klimatförändringar och ozonurtunningen utgörde två största hoten mot mänsklighetens överlevnad.Eftersom klimatfrågan i mycket hög utsträckning är englobal miljöfråga fordras det internationellt samarbete för attminska utsläppen av växthusgaser.I undertecknades 1992 en klimatkonvention som innebar enöverenskommelse om att det är viktigt att koldioxidutsläppen begränsas överhela världen för att ge någon effekt. I konventionen beskrivs på flera ställenatt det krävs mer av och andra industrinationer - vilket naurligtvis ärrimligt.Under uppföljningsmötet i fastställdes att EUsammanlagt skall minska utsläppen . För del innebärdet dock att regeringen förhandlat fram en kvot som innebär att utsläppentillåts att öka . Detta är beklagligt med tanke på att böragera med kraft och minska koldioxidutsläppen för att på ett trovärdigt sättkunna driva frågan på det internationella planet.I har fattat beslut om att koldioxidutsläppen skastabiliseras nivå för att därefter minska. Utsläppen fråntrafiken är en av de främsta orsakerna till att ännu inte lyckats medatt stabilisera koldioxidutsläppen enligt miljömål. Trots dettafinns en del att glädjas åt. har tillsammans med bland annatKalifornien ur miljösynpunkt de allra bästa fordonsbränslena i världen. Detär också bra att regeringen nu tagit intryck av behovet att uttala långtgåendemål som exempelvis bilindustrin kan rätta sig efter.Vi liberaler oroar oss dock över att koldioxidutsläppen med storsannolikhet kommer att öka om kärnkraftverket avvecklas, tillföljd av en ökad import av el från kolbaserad produktion i . Det ärdärför av största vikt att en omfattande miljökonsekvensbeskrivning (MKB)av den planerade avvecklingen görs, för att belysa effekter på såväl kort somlång sikt. Regeringen bör - om den verkligen har för avsikt att leva upp tillRio-åtagandet - se till att en sådan översyn görs.Det är vidare angeläget att gränsöverskridande beslut som minskarkoldioxidutsläppen fattas i de forum där så är möjligt. EU är ett sådant.Folkpartiet anser därför att en gemensam lägsta nivå för koldioxidskatt iEU:s medlemsländer bör införas.4 VattenVår planet, den blå planeten, är den enda i vårt solsystemsom har vatten i fast, flytande och gasform. Vatten är ocksåett dominerande inslag i livets materia. Det är för vår egenöverlevnads skull viktigt att minimera de vattenrelaterademiljöproblemen.4.1 ÖstersjönMiljöproblemen i och övriga Öst- ochCentraleuropa är mycket stora. meddess unika ekosystem fortsätter att nedsmutsas genomutsläpp och läckage från samtliga länder, och räknas som ettav de mest förorenade havsområdena i världen. Även vårtgemensamma luftrum tillförs utsläpp som försurar våraskogar och marker. Utsläppen kring och till krävergemensamma lösningar och samarbete över gränserna.Samverkan med våra grannländer bör bland annat inriktas påatt minska koldioxidutsläppen på effektivast möjliga sätt.Den extremt dåliga hushållningen med energi i göratt marginalkostnaden för att reducera utsläppen där ligger långt under vårkostnad här hemma för motsvarande effekt. Den bästa miljöinsatsen vi kangöra på lång sikt för att stärka regionen kring är att arbeta för attvåra grannländer blir medlemmar i . På kort sikt krävs dock vissa punkt-insatser, bl a ökade resurser för att minska oljeutsläppen i . Detkrävs framför allt en ökad och samordnad övervakning av sjöfarten iÖstersjön.Sekretariatet för skall koordinera och initiera insatser för attuppfylla Agenda 21-kraven om en hållbar utveckling inom regionen. För attintensifiera arbetet kring bör det lokala samarbetet mellan vänorterstärkas.Många viktiga projekt pågår, inte minst genom miljöorganisationerna, föratt minska utsläppen av miljöföroreningar och för att bevara den biologiskamångfalden. Det återstår emellertid mycket att göra. Vad som saknas är enlångsiktig plan för bevarandet av den biologiska mångfalden i och kringÖstersjön.4.2 Fosfor- och kväveläckageÖvergödningen av våra kustvatten är ett omfattandemiljöproblem som vi sett effekterna av under flera årtionden.Tillväxt av alger och blomning av växtplankton har ökat ochalltfler bottenytor saknar syre. Detta beror till stor del påkväve- och fosforutsläppen från land. Det är nödvändigt attutsläppen av både kväve och fosfor minskar.4.3 AvrinningsdistriktOfta begränsar de administrativa kommun- ochlänsgränserna samt bristande samordning arbetet att uppnåen god vattenkvalitet. Miljösamverkan på det lokala planet,exempelvis mellan jordbrukare inom ettdelavrinningsområde, ökar det lokala engagemanget. SMHIhar definierat 119 huvudavrinningsområden och cirka 11 000delavrinningsområden i . Till dessa kommerkustområden med direktavrinning i havet. Den svenskakusten har sedan delats in i 55 kustvattenområden.Folkpartiet anser att landet bör delas in i tioavrinningsdistrikt som innefattar huvudavrinningsområdena.4.4 FärskvattenEn del av det material som omsätts i samhället används intesom varor utan tillhandahåller snarare tjänster. Exempel pådetta är vatten som kylmedium eller transportmedium föravlopp. I den mån användningen orsakar dåligresurshushållning eller orsakar miljöproblem bör införandetav ekonomiska styrmedel övervägas.Färskvatten är med vissa lokala undantag ingen bristvara i , menavloppssystemen vållar miljöproblem trots långtgående rening. En avgift påutsläpp av förorenat vatten bör införas för alla källor av betydelse. På så sättskulle färskvattenanvändning minska, ett mer resurshushållandeavloppssystem skapas och näringsämnena i avloppet missgynnas.5 Grön skatteväxlingFolkpartiet anser det vara viktigt att driver enoffensiv miljöpolitik och därigenom verkar pådrivande i detinternationella miljöarbetet. Vi ställer oss positiva tillprinciperna för en grön skatteväxling. är detangeläget att beakta industrins internationellakonkurrenskraft och att miljöskatterna inte driver företag attlägga verksamheten i andra länder. I värsta fall skulle dettatill och med kunna försämra miljön, nämligen ommiljökraven i dessa andra länder är avsevärt mildare än iSverige. Det är också viktigt att notera att effektivamiljöskatter leder till att skattebasen minskar, vilketnaturligtvis reducerar möjligheten att finansiera andraskattesänkningar.Genom att genomgripande växla skatt på arbete mot skatt påmiljöförstöring förenas miljömålen med målen för den ekonomiska politiken.För att uppfylla kriterierna för begreppet skatteväxling är det viktigt att detsker motsvarande sänkningar av skatten på andra områden. Annars är det intefråga om en grön skatteväxling, utan snarare en missriktad svartväxling tilldålig kurs. De höjningar av energiskatterna som regeringen och dessstödpartier föreslår i årets budgetproposition innebär till viss del en sådansvartväxling. Trots omfattande skatteväxlingar från arbete till miljö isamband med skattereformen , som stodbakom, kommer fortfarande av skatteinkomsterna från arbete från miljö och energi. Det är en fördelning som successivt måsteförändras.5.1 DieselskattenRegeringen föreslår i budgetpropositionen en höjning avenergiskatten på dieselolja som ett led i skatteväxlingen.Vägtrafikbeskattningsutredningen, SOU 1999:62, pekar påatt drivmedelsbeskattning är "närmast ett perfekt styrmedel"vad gäller koldioxidutsläpp och andra förbränningsutsläpp.Höjd drivmedelsskatt ger betydligt bättre miljö- ocheffektivitetsvinster jämfört med höjd fordonsskatt.Folkpartiet menar därför att det av miljöskäl finns goda skäl att ökaskatteuttaget på diesel. Av beräkningar från bl a framgår att diesel ärunderbeskattat i förhållande till energiinnehåll jämfört med bensin.De transportföretag som använder dieselolja som drivmedel ärsjälvklart negativt inställda till ökat skatteuttag på diesel. Transportnäringenhar precis som alla övriga näringsgrenar i vårt land fått känna på internatio-nell konkurrens från våra grannländer. Det har förts fram synpunkter om attsvenska åkare inte klarar konkurrensen från seriösa utländska samt oseriösainhemska och utländska åkare. Till detta skall läggas lägre skatter ochavgifter, tummande på regelboken och dumpade priser som ytterligarepressar åkerinäringen.Även om en prisjämförelse med våra viktigaste konkurrentländer visar attdieselpriset inte på något sätt efter en höjning blir alltför avvikande, finnsallanledning att ta svensk transportnärings problem på allvar.Med mer konsekventa skatteväxlingspolitik genomförsbetydande skattesänkningar på arbete som skulle komma transportnäringentill godo. Vi kan bara beklaga att regeringen inte klarar av att förbättra före-tagsklimatet tillsammans med sina samarbetspartier.5.2 Jordbrukets skatterDe i budgetpropositionen föreslagna lättnaderna förjordbruket innebär att detta mer rättvist behandlas som ennäring bland andra och följaktligen beskattas därefter. Attjordbruket och livsmedelsnäringen inte skall utgöra någotundantag åt vare sig det ena eller andra hållet är något somFolkpartiet länge efterlyst.I detta läge finns dock anledning att åter ta upp frågan om skatten påhandelsgödsel. Kväveläckage från bland annat jordbruk leder till övergöd-ning av våra sjöar och vattendrag och i längden även av kustvattnen.Handelsgödselskatten är nödvändig för att minska överdosering och för attindirekt göra den naturliga stallgödseln mer värdefull. Jordbruket måsteuppmuntras att ta sitt miljöansvar.Folkpartiet föreslår därför en höjning av skatten på handelsgödsel fråndagens kr per kilo kväve. Det är av hög prioritet att ettsystem för skatt på handelsgödsel baserat på kväveeffektivitet/kväveförlustersnarast tas fram. Det uppdrag haft från regeringen måstepåskyndas.6 MiljökvalitetsnormerInförandet av miljökvalitetsnormer innebär ett viktigt steg iarbetet med att lösa de stora miljöproblem som till exempelförsurning och kväveläckage innebär. Miljökvalitetsnormerär föreskrifter om kvaliteten inom ett geografiskt områdeeller för hela landet.Om en miljökvalitetsnorm inte uppfylls skall ett åtgärdsprogram upprättas.I åtgärdsprogrammet skall det uppges vilka åtgärder som skall vidtas för attuppfylla , vilka myndigheter och kommuner somser till att angivna åtgärder vidtas samt när åtgärderna skall vara genomförda.Då miljökvalitetsnormer skall utgöra den absoluta miniminivån på livsmiljönmåste överskridande av normerna medföra vissa rättsverkningar. Det innebäratt åtgärdsprogrammen måste vara bindande. Annars blir miljökvalitets-normer och åtgärdsprogrammen ett meningslöst miljörättsligt styrmedel.7 KretsloppetEtt mål med miljöavgifter och grön skatteväxling är att slutakretsloppen i naturen. Men i grunden är det ännu viktigareatt så långt som möjligt genom olika styrmedel försökaminska materialflödet istället för att det i ett kretslopp baragår runt. Genom särskilda avgifter på vissa råvaror och påvisst avfall kan detta lättare uppnås.Naturresurser och råvaror används i alla tillverkningsprocesser. De varoroch kemikalier som tillförs används för sina olika ändamål och sprids ut inaturen eller blir slutligen avfall som slängs på tippen eller förbränns. Avfalluppkommer också i vart och ett av de tidigare leden. Behovet av att det finnsverkligt fungerande marknader för material som skall återvinnas måste ocksåbeaktas. Annars finns det risk för att vi hamnar i en situation där produ-centerna sitter med stora mängder återvinningsbart material som inte åter-används därför att nya råvaror är billigare.8 MiljöforskningSverige är världsledande när det gäller miljöforskning. Detgörs mycket värdefulla satsningar på forskning ochövervakning kring . Det är bra. Men havsmiljön iVästerhavet negligeras tyvärr.Det är mycket angeläget att fortsätta miljöforskningen på . Inteminst för att kunna fortsätta den långsiktiga uppbyggnaden av svenskmiljöforskning och för att upprätthålla den kunskapsbank som finns påuniversiteten. Miljöforskning och miljöövervakning är också väsentlig för attfå svar på till exempel vilka faktorer som leder till ogynnsamma alg-blomningar. Resultatet av forskning och övervakning är också viktigainstrument för att kunna ta reda på faktorer som kan återställa balansen inaturen.9 MiljöåklagareFolkpartiet föreslår att en miljöåklagare () inrättas.Erfarenhet visar att åklagare i allmänhet har bristandekunskaper om och intresse av att ta sig an miljöbrott.