mot · GN02T242 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T242av Waidelich, ()Vägar och järnvägar i MälardalenHur når vi transportpolitiska mål?Riksdagen antog 1998 nya mål för transportpolitiken. En förutsättning föratt målen skall nås är att de insatser som olika aktörer genomför leder i önsk-värd riktning. Grundläggande för om så skall ske är bl a hur staten fördelarsina resurser när det gäller infrastrukturinvesteringar.Den stora befolkningstätheten i leder till att en stor andel avlandets resande utförs här. Antalet gång-, cykel- och bilresor i regionen upp-går till ca 1/3 av landets totala antal. För kollektivtrafikresandet i landetsvarar för av resorna.Vi menar att en ökad tilldelning av investeringsresurser till Mälardalenskulle innebära positiva steg mot ett förverkligande av de transportpolitiskamålen.Mälardalen - tillväxtmotorMälardalens befolknings- och näringsstruktur skapar unika möjlighetertill ekonomisk tillväxt för både regionen och för landet som helhet. Inteminst Mälar- och har bidragit till att knyta sammanMälardalsregionen. Men de positiva effekterna tas inte till vara fullt utförrän regionens befolkning och näringsliv får tillgång till ett effektivttransportsystem som sammanlänkar viktiga målpunkter på ett bättre sättän i dag.Nya ekonomiskt lönsamma verksamheter utvecklas i regionen och kanmed hjälp av bl a goda kommunikationer spridas till övriga delar av landet.En indikation på att så är fallet är att nästan alla de näringsgrenar som 1980hade en hög regional specialisering i växte i övriga landet underde följande tio åren. Ökad tillväxt i sker således inte på bekost-nad av tillväxten i övriga utan bidrar till utveckling i hela landet.Detär därför en nationell angelägenhet att bästa möjliga förutsättningar förtillväxt skapas i Mälardalen.Mälardalslänen har knappt 3 miljoner invånare, en tredjedel av landetstotala befolkning och av det totala antalet förvärvsarbetande i landet. Avlandets sju största städer är fyra (, , och )belägna i regionen. Tillväxten är dock ojämn i området. I Storstockholms-området är tillväxten hög. Flera av de större städerna ökar sin befolkningmedan de gamla industriområdena i flera fall brottas med svåra omställnings-problem. Detta gör att det är angeläget att infrastrukturen bidrar till att helaregionen kan samverka.Det finns i en stor potential för att ta steg mot de transport-politiska målen. Olyckor, trängsel, miljöpåverkan och andra faktorer somnegativt påverkar utvecklingen kan med en annorlunda resursfördelningge radikala förbättringar i just , och därmed kraftfullt påverka dennationella utvecklingen.I finns de lönsamma projekten...Inför investeringsplanerna för vägar 1998-2007 analyserades möjliga ny-investeringar bland annat utifrån samhällsekonomisk lönsamhet. Vidberäkningarna visades att av de åtgärder på stamvägnätet somuppfyller regeringens krav på samhällsekonomisk lönsamhet finns iregionen. I den nationella väghållningsplanen för 1998-2007 fördeladesdock av rikets nyinvesteringar till Mälardalen.I de länstransportplaner som upprättats för finns iMälardalen avsatt för nyinvesteringar i länsvägaroch riksvägar. Detta kan jämföras med objekt för somuppfyller regeringens krav på samhällsekonomisk lönsamhet.För investeringar i stomjärnvägar beräknades ett investeringsbehov påcirka inom östra regionen. Fördelningen tillregionen i stomnätsplanen 1998-2007 blev dock endast cirka 11 miljarderkronor.. . . och de nationellt strategiskaVid sidan om de samhällsekonomiskt lönsamma projekten finns också iMälardalen ett antal strategiska projekt som bidrar till att målen förtransportpolitiken kan uppnås. Hur betydelsefull är som navför den nationella persontrafiken på järnväg kan illustreras av de viktigajärnvägslinjer för persontrafik som passerar regionen. Fem av Sverigesmest högtrafikerade linjer (mätt i personkilometer) för interregionalpersontrafik berör Mälardalen.Avgörande för på vilket sätt tågtrafiken i såväl som landet iövrigt skall kunna utvecklas är därför att infarterna till hartillräcklig kapacitet. Inte minst kapaciteten söderifrån måste förstärkas förattklara den ökade spårtrafiken. Det är därför nödvändigt att de lösningar somkommer fram i olika planprocesser också kan genomföras genom att statentillför investeringsmedel av tillräcklig omfattning.En rättvis andel av resursernaTilldelningen av medel för investeringar i infrastruktur under 1990-talethar inte motsvarat den roll som har i fråga om befolkning,näringsliv och transporter. gick cirka 21 %av landets totala medel för vägbyggande till regionen. För investeringar ijärnvägar var andelen till regionen cirka 39 %.Resurstilldelningen i ser ut att bli lägre äntidigare för såväl järnvägs- som väginvesteringar. Dessutomplaneras andelen järnvägsinvesteringar till minska jämfört med tidigare . Varken för vägareller järnvägar motsvarar andel av rikets planerade investeringarden andel av befolkning och resor som finns i regionen.Just nu pågår arbetet med planeringen av infrastrukturinvesteringar åren2002-2011. Arbete med strategiska analyser pågår och skariksdagen fatta beslut om den nya infrastrukturinriktningen.Av ovanstående framgår att skyndsamt måste tillföras betyd-ligt mer resurser för investeringar i trafikens infrastruktur än vad som varitfallet under 1990-talet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om infrastrukturinvesteringar inom Mälardals-området,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kapacitetsförstärkningar söderifrån tillStockholm Central.Stockholm den 5 oktober 1999Tommy Waidelich (s)()()()()()