ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ub439 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub439av , ()Sjöbefälsutbildning vid MitthögskolanTidigare gavs sjöbefälsutbildning på fem orter bl.a. i , medansådan numera ges på bara två orter, och . Utbildningen iHärnösand upphörde 1986.Minskningen av utbildningsorter har inneburit att sökande från norra delenav landet har minskat kraftigt.Högskolan i har sammanlagt 520 studenter på sjökaptens- ochsjöingenjörsprogrammen. Av antalet sökande till årets sjöbefälsutbildningarvar endast 37 personer eller från . Bilden är likartad i Göteborg.Väl representerade är , och Skåne.Det är oroande att så få från söker sig till denna utbildning. Manhar redan kunnat märka rekryteringsproblem. För att öka intresset från dennorrländska ungdomen bör sjöbefälsutbildningen återupptas vid Mitthög-skolan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återupptagande av sjöbefälsutbildning vid Mitt-högskolan.Stockholm den 29 september 1999Göran ()()()()
mot · GN02Ub441 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub441av , ()Forskningsresurser till i /samt föreslås ibudgetpropositionen erhålla betydande nytillskott av medel för forskningoch forskarutbildning och . Detta beroende på att dessabåda högskolor av regeringen tilldelats var sitt vetenskapsområdeoch därmed har rätt att bedriva forskarutbildning och rätt att utfärdaforskarexamen i ämnen som faller inom vetenskapsområdet.Högskolan i har inget vetenskapsområde men väl sedan 1995rätten att bedriva forskarutbildning och doktorsexamen i ett antal ämnen (). Regeringen har även satt uppexaminationsmål för forskarutbildningen vid IHH, vilka uppfylls med råge.Av det långsiktiga ramavtal har med staten omutbildning och forskning framgår att skall tillförasmedel för forskning och forskarutbildning vid IHH enligt en plan till ochmed . Parterna är överens om att därefter verka för en ytterligareexpansion av forskningen och forskarutbildningen under förutsättning attgoda vetenskapliga resultat uppnåtts och det statsfinansiella läget så tillåter.Utanför det särskilda åtagandet i ramavtalet med att bygga upp forskningoch forskarutbildning vid IHH erhåller mycket småresurser för forskning till övriga högskolan i jämförelse med andrahögskolor. Detta kan äventyra grundutbildningens kvalitet vid övriga delarav hänsyn till att staten och enligt det långsiktigaramavtalet skall verka för en fortsatt expansion av forskningenoch forskarutbildningen vid IHH och behovet av att en betydande förstärkning för forskning till övriga delar avhögskolan föreslås att tilldelar ökade medel för forskning samtforskarutbildning efter 2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilldelning av forskningsresurser till i efter 2000,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilldelning av forskningsresurser till övriga delarav den 28 september 1999Åke ()()()()()
mot · GN02Ub444 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub444av Kollmats, (-fp)Utbildningsplatser för läkareI finns en allvarlig läkarbrist. Detta leder bland annattill behov att minska antalet akutsjukhus i regionen. Antalet läkareverksamma inom den offentliga sjukvården (inklusive privatläkare medvårdavtal) är lägre i än i övriga regioner i landet. En viktigorsak till dagens läkarbrist i är beslut att minskaläkarutbildningen i . Då reducerades antalet utbildningsplatserfrån 170 till 105 per år.I budgetpropositionen föreslås läkarutbildningen i åter höjas med40 platser . Även vid övriga universitetsorter ökas antaletutbildningsplatser. Om budgetpropositionens förslag blir verklighet kommerläkarutbildningsplatserna i landet att fördelas enligt följande:Antalet utbildningsplatser (nybörjare ) per miljon invånare:Tabell 1: (() 157 )har således det klart lägst antalet utbildningsplatser i landet.Intresset för studenterna att läsa medicin i är dock mycket stort.Efter anger flest studenter somförstahandsalternativ för sina medicinstudier.Underlaget för läkarutbildningen i är bättre än vid övrigauniversitetsorter. där den kliniska utbild-ningen bedrivs har det största patientunderlaget av alla universitetssjukhus.Undervisningen byggdes ursprungligen upp för 170 studenter , vilketinnebär att såväl lärarkrafter som lokaler är dimensionerade för detta antal.Om ytterligare 25 utbildningsplatser tillfördes skulle antaletutbildningsplatser här vara 100/miljon invånare. Även om detta är betydligtlägre än riksgenomsnittet skulle ändå möjligheter att få enrimlig läkarförsörjning förbättras, som befintliga utbildnings-resurser utnyttjades bättre.Förändringen skulle kunna genomföras utan ändrade budgetramar för 2001och 2002 om tillfördes ytterligare 137 utbildningsplatser förmedicin år 2003.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att läkar-utbildningen i bör tillföras ytterligare 25 utbildningsplatserfrån år 2001.Stockholm den 4 oktober 1999Lennart Kollmats (fp)()()()()()()()()()()()Per ()()()()()()()()()()()
mot · GN02Ub446 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub446av , ()Universitetsutbildning till /DegerforsDe har alla kommuner i län, med somundantag, tappat i folkmängd, främst genom utflyttning. Den öppnaarbetslösheten är fortfarande för hög, inte minst bland ungdomar.Degerfors är i hög grad beroende av ortens största företag, , vars stålverk var nedläggningshotat. IKarlskoga kvarstår ett starkt beroende till inom Celsiuskoncernen.Det är högst sannolikt att nedskärningarna och omstruktureringen av detsvenska försvaret, inklusive framtida försvarsmaterielbeställningar,kommer att påverka och därmed den integrerade arbetsmarknadeni med omnejd mycket hårt.En ökad omställning och avknoppning av företag till civil produktion harinletts och är ganska framgångsrikt. Med en sådan omvälvandeomstrukturering tar tid och det måste sättas in stöd från alla nivåer om detskall bli framgångsrikt. Det finns en stor naturvetenskaplig/tekniskkompetens i området, som riskerar att försvinna om inte alternativa ochtekniskt avancerade verksamheter kommer igång i ännu snabbare takt.Denna kompetens skulle universiteten i och kunna drastor fördel av. Fler högskoleutbildningar i skulle vara ettlyft och inge framtidshopp, eftersom universitet/högskolor och derasutbildningsprogram ofta leder till en positiv utveckling på berörda orter. Detkan ske successivt och på olika sätt, t.ex. att fler universitetsprogram kanförläggas till /genom distansutbildning och/eller"vanlig" undervisning, till att en universitetsfilial, med främstnaturvetenskaplig/teknisk inriktning, byggs upp.En regional fotbollsakademi är på gång i . Detta kan leda tillledarutbildning på olika nivåer och universitetsstudier med anknytning tillidrott, främst fotboll. kan denna byggas upp till ett riksrekryterandefotbollscentrum, en nationell fotbollsakademi.Ett likartad motion (1998/99:Ub419) har behandlats men avslagits avriksdagen. Motiveringen var i princip att det ankommer på berördauniversitet att bestämma om var de förlägger sina utbildningsprogram. BådeKarlstad och är nya universitetsstäder. Det är inte rimligt att kräva attde i ett utvecklings- och upppbyggnadsskede skall kunna anslå de medel somkrävs för en satsning som uppfyller motionens förslag. Det behövs extraanslag för att klara detta. Det har mer eller mindre utlovats stöd för de ortersom drabbas av omstruktureringen inom försvaret och försvarsindustrin. Ensatsning på högre utbildning skulle snart betala sig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts föratt belysa förutsättningarna, utvecklingsmöjligheterna ochkonsekvenserna, i ett brett samhällsperspektiv, vid en förläggning avuniversitetsprogram till /, med anknytning tilluniversitetet i och/eller ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att man bör överväga att tilldela berördauniversitet extra anslag, om förutsättningar för den i motionenföreslagna utbildningssatsningen i /ansesföreligga.Stockholm den 2 oktober 1999Peter ()()
mot · GN02Ub448 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub448av Örnfjäder, ()DistansutbildningAtt studera på distans med hjälp av ny teknik ger fantastiska möjligheter.Det är en utbildningsform som jag tycker att vi i skall ta vara påoch vidareutveckla.Idag är utbildning på högskole- och universitetsnivå i första hand knutentill olika orter. Vi är naturligtvis medvetna om att det i många stycken är ennödvändighet, men enligt vår mening borde fler utbildningar ges på distans.Vinsterna med distansutbildning blir flera. Många orter som inte harhögskole- utbildning kan behålla sina ungdomar längre och de kan i sin turpå ett bättre sätt knytas till den lokala/regionala arbetsmarknaden. Trycket påhögskole- och universitetsorter minskar, inte minst vad gäller bostäder ochkommunal service. De regionala skillnaderna vad gäller utflyttning respek-tive inflyttning minskar och i motsvarande grad så kan hela utveck-las.Dessutom är det ju så att utvecklingen kräver ett livslångt lärande och därär distansutbildningen en förutsättning, eftersom man inte behöver vara ledigfrån jobbet och kan sitta i princip var som helst.Att läsa på distans innebär naturligtvis inte att man tillbringar sin utbild-ningstid på en och samma plats utan kontakt med andra. Istället är det så träffar så många fler.På hemorten är man uppkopplad i hemmet och i lokala studerandecentertillsammans med andra studerande i samma situation. Flera moment inomolika ämnen måste kanske ske under speciella omständigheter som t exlaborationer, vilket innebär att eleven måste vistas vidhögskolan respektive universitetet.Sammantaget så ser vi inga negativa konsekvenser av en utveckling avdistans-undervisning varför vi hoppas att mer av högskolans resurser iframtiden går till distansundervisning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om distansutbildning på högskolenivå.Stockholm den 29 september 1999Krister Örnfjäder (s)()()()
mot · GN02Ub449 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub449av , ()Doktorsexamen inom konstnärliga yrkenHögskoleutbildningarna inom de konstnärliga områdena skiljer sig inteväsentligt från övriga akademiska utbildningar. Avancerad konstnärligutveckling och forskning är tämligen likartade inslag i utvecklingen avlandets kreativa massa.Därför bör områdena jämställas med likartade examina - mastersexamentyp avancerad yrkesexamen och/eller doktorsexamen för nyutveckling (efteravlagda prov - utställning, uppspelning eller liknande).På sikt bör därför också samma typ av finansiering införas för avanceradkonstnärlig utbildning, ovanför grundexamen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om doktorsexamen inom konstnärliga yrken.Stockholm den 4 oktober 1999Bertil ()
mot · GN02Ub450 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub450av Nisser, ()universitetDen blev ett universitet.Utvecklingskraften som sker kring är mycket glädjande ochviktig för och hela som region. Möjligheten till högreutbildning och forskning är viktig för hela landets framtida utveckling. Allaär överens om att satsning på ökad utbildning är en förutsättning, om båderegioner och vårt land skall utvecklas och klara konkurrensen med andraregioner internationellt.Redan i dag har samarbete med näringsliv vad gäller utbild-ning och forskning. Detta kommer att vara en av förutsättningarna föratt elever som studerar vid blir attraktiva för arbetsmarknaden.På i krävs en fortsatt utveckling och kvalitetshöjningav lärosätet. Det gäller såväl grundutbildning som forskning och forskarut-bildning. Grundutbildning finns inom humaniora, samhällsvetenskap, natur-vetenskap, teknik och hälsovetenskap. Profilskapande forskningsprogramsom är flervetenskapliga finns inom skogsindustri, miljö, kommunikation,skola och barn samt tjänster, turism och arbetsliv. Gränsöverskridandeprogram har stor samhällsrelevans. Genom detta erhålls ny kunskap.Det kommer framgent att krävas fler satsningar vad gäller grundutbildning,forskning och forskarutbildning med examinationsrätt. Detta för attuniversitetet skall vara attraktivt vid rekrytering av elever, lärare ochforskare. Det kommer att krävas resurser för att utveckla vadgäller lokaler, investeringar i utrustning och apparatur, finansiering avdoktorander och handledare, initiering av ny forskarutbildning m.m.Denna satsning är viktig, inte bara på kort sikt. Denna utveckling krävsunder framöver. bli ett fullvärdigt ochattraktivt lärosäte krävs satsningar på lång sikt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om universitets framtida utveckling.Stockholm den 4 oktober 1999Per-Samuel Nisser (m)
mot · GN02Ub452 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub452av , ()Utbildning av logopederI en motion nr 1998/99:Ub257 tog vi upp de stammandes problem ochvikten av att utbildning och stöd till skolans elever uppmärksammas.Motionen har inte behandlats i denna del under 98/99, varför viavvaktar kommande behandling under innevarande riksmöte.Däremot har vårt förslag i samma motion om vikten av att regeringenborde vidtaga åtgärder i syfte att utöka utbildningen av logopeder avslagits ibetänkandet 1998/99:UbU07.Logopeder är den enda yrkesgrupp som på ett bra sätt kan diagnostiserabarnstamning. Stammande barn som aldrig fått hjälp med sin stamningupplever ofta att stamningen utvecklas negativt och dramatiskt underskolåren. Förklaringen kan bero på att lärarna saknar relevant utbildning omstamning, trots att läraren är en nyckelperson när det gäller att skapa envänlig talmiljö i skolan. Skolan måste få kompetens på området. En viktiggrund för att kunna ge hjälp är dock att tillräckligt många logopederutbildas i landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning av logopeder.Stockholm den 4 oktober 1999Ingvar ()()
mot · GN02Ub453 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub453av , (-fp)Merkostnader för decentraliserad högre utbildningEtt viktigt inslag i universitetsutbildningen är de högre utbildningar somdecentraliseras från universitetsorterna. Den decentraliseradeutbildningen har ökat i omfattning fr o m till glädjeför många studerande, som annars skulle ha mycket stora svårigheter attskaffa sig en högskoleutbildning.Decentralisering innebär emellertid kraftigt ökade kostnader för utbild-ningsgivaren. Exempelvis medför decentralisering från tillSkellefteå, , m fl orter en kostnadsökning som förkommande verksamhetsår beräknas till ca för de nu nämndaorterna.Vi vill också framhålla att det skulle vara önskvärt att sprida utbildningentill fler orter än de som är aktuella, men det innebär ytterligare merkostna-der. Det skulle därför vara av stort värde med en sådan fördelningsmodell attresurser kan anvisas regionalt för merkostnader som kan variera beroende påvolym.Det innebär stora problem för den högskola eller det universitet som be-driver decentraliserad utbildning att klara den extra kostnaden inom givnaramar. Det borde vara möjligt att göra en omfördelning av medel från anslagB 53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor, m m. Under dettaanslag finns bl a ett förslag om "för regeringens fördel-ning".Det är väsentligt att framhålla att regeringen i den regionalpolitiska propo-sitionen liksom i direktiv till den nu arbetande regionalpolitiskautredningen betonat vikten av tillgång till god utbildning i alla delar avlandet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelning av medel från anslaget B 53 Särskildautgifter inom universitet och högskolor till de universitet ochhögskolor som har extra kostnader för decentraliserad utbildning.Stockholm den 4 oktober 1999Yvonne ()()
mot · GN02Ub454 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub454av , ()Forskningsanslaget till universitetLinköpings universitet har etablerat sig som ett av landets ledande.Utvecklingskraften är stark och rikt på nydanande idéer, isynnerhet inom området tvärvetenskaplig forskning.Under de senaste nio åren har antalet studenter mer än fördubblats. Idaguppgår de till cirka 20.000 stycken. Beträffande forskningen, som är av storvikt för att kunna bibehålla en hög kvalitet på utbildningen, har omfattningenunder endast ökat med en tredjedel. universitetssenaste satsning, Campus , är under uppbyggnad. Tillström-ningen av elever är god och många av de nya utbildningarna starkt efter-frågade. För att utvecklingsarbetet ska kunna fortgå på ett framgångsrikt sättkrävs även en fortsatt utbyggnad av forskningen. hardock ett relativt lågt fakultetsanslag i förhållande till omfattningen avgrundutbildningen.Anslag till forskning och forskarutbildning i förhållande till anslag tillgrundutbildning till vissa universitet och högskolor år 1999.Tabell 1: (Kvot (%) )Källa: Budgetprop. 1999 och statsliggare för år 1999.Linköpings universitet bör tillföras forskningsresurser i sådan omfattningatt Campus kan utvecklas utan att det sker på bekostnad avandra delar av verksamhet. Regeringen bör därföråterkomma till med förslag om ökade fakultetsanslag tillLinköpings universitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fakultetsanslag till universitet.Stockholm den 4 oktober 1999Gunnar ()()
mot · GN02Ub457 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub457av , ()Trafiklärarutbildning på högskolanI årets budgetproposition poängteras nollvisionen i trafiken. Extra medelavsätts för att förbättra vägarna från trafiksäkerhetssynpunkt, men vadhänder med förarutbildningen?Vi vet att kraven kommer att öka på förarutbildningen för att förbättratrafiksäkerheten i enlighet med Nollvisionens anda, och då behöver ut-bildarna, trafiklärarna, få en långsiktigt god utbildning med fortbildnings-möjligheter. Vi vet också att arbetar långsiktigt med att utvecklaett stegvist förarutbildningssystem.Trafiklärarnas betydelse i körkortsutbildningen ger dem som yrkesgruppen central roll i hela trafiksäkerhetsarbetet. Utifrån den kompetens somgruppen besitter finns goda möjligheter att utveckla och reformera körkorts-utbildningen i grunden och att vidga arbetsfältet inom trafik- och pedagogik-sektorn för trafiklärare.Trafiklärarutbildningen bedrivs inom komvux på tre orter nämligenÖrebro, och . För att förbättra densamma behöver utbild-ningen också bedrivas på högskola. Detta skulle även bidra till att höjakompetensen och bredda rekryteringen till forskarutbildning och forskninginom trafiksäkerhetsområdet.Ända har det talats om att förlägga trafiklärarutbildningen tillhögskola. har frågan diskuterats mellan Utbildningsdeparte-mentet och . En av hörnstenarna för att få anordna praktik iutbildningen har varit tolkningen av KKF 4 kap 11 §. Den tolkning som idagråder medger endast komvux att anordna praktik på trafikskolan för sinablivande trafiklärare. Högskolan har alltså inte den möjligheten och kandärmed inte utbilda trafiklärare.Trafiksäkerhetsarbetet skall självklart vila på vetenskaplig grund och enforskningsanknuten lärarutbildning är en av förutsättningarna för detta. Engenerell höjning av kompetensen hos trafiklärarna skulle också innebära enhöjning av hela trafiksäkerhetsarbetet i Nollvisionens anda. Regeringen bördärför återkomma till med förslag om hur trafiklärarutbildningenskall kunna förläggas till högskolan i framtiden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inrymma trafiklärarutbildningen inom hög-skolan.Stockholm den 1 oktober 1999Christina ()()()
mot · GN02Ub458 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub458av Feltzing, ()SklerodermiSklerodermi är en ovanlig bindvävssjukdom, som har fått sitt namn avlatinets ord för hård hud. Det är en immunförsvarssjukdom och sorterarunder de reumatologiska sjukdomarna. Vid sklerodermi uppträder treolika rubbningar. Ett förändrat immunförsvar ger upphov tillautoantikroppar, en förändring av de små blodkärlen leder till attblodcirkulationen försvåras och en ökad bindvävsbildning uppträder ihud och inre organ.Bindväven i de inre organen och i huden drabbas. Förändringen i blod-cirkulationen leder till en ökad köldkänslighet i händer och fötter, ett s kRaynaudfenomen. Led- och muskelvärk, trötthet och ögon- och muntorrhetär några av symtomen.Diagnosen bör ställas , för att behandling av de inreorganen skall komma igång snabbt. Symptomen uppträder oftast först efteratt påverkan har pågått en tid.Det finns ingen behandling som botar sjukdomen, men inflamma-tionsdämpande läkemedel används. Ökad forskning behövs, dels för att ommöjligt få fram behandlingsformer som botar, dels, och inte minst, för attsjukdomen troligen är underdiagnostiserad. Sjukdomen är dåligt känd hosallmänheten, men även inom sjukvården i allmänhet är bristen på kännedomom sjukdomen markant.Fler professurer i reumatologi vid universitetssjukhusen skulle kunna med-verka till att dagens brist på reumatologer minskas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning på sjukdomen sklerodermi.Stockholm den 4 oktober 1999Barbro Feltzing (mp)