mot · GN02So357 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So357av , ()Barns och ungdomars psykiska ohälsaBakgrundI överlämnades till dåvarande socialministernslutbetänkandet av . Den har ett mycket talandenamn, Det gäller livet.Psykiska problem kan kosta barn och ungdomar livet. Psykosocialafaktorer är inblandade i de flesta dödsfall som drabbar tonåringar. Självmordär den vanligaste dödsorsaken bland pojkar och unga män i åldern ,vanligare än trafikolyckor. Bland flickor och unga kvinnor i motsvarandeåldrar är det mindre vanligt, men även för dem utgör självmord en av devanligaste dödsorsakerna. Vi måste lära oss att se barns och ungdomarspsykiska problem i ett folkhälsoperspektiv.Psykiska problem ett folkhälsoproblemÄven med mycket strikta och snäva definitioner förekommer psykiskaproblem och störningar hos av barn- och ungdoms-populationen. De psykiska problemen vållar stort lidande hos dedrabbade och deras familjer som kostnaderna för samhället äravsevärda - den egentliga barnpsykiatriska vården kostar drygt enmiljard kronor per år.För den enskilde individen kan en period av psykiska problem tveklöst gelivslånga konsekvenser, både socialt, utbildningsmässigt och ekonomiskt.Utredningen varnar också för att samhällets utveckling mot ett utpräglatkunskaps- och informationssamhälle samt kraven på socialt samspel iarbetslivet kan innebära att även måttligt psykiska problem kan få karaktärenav allvarliga funktionshinder.Vi bör se barns och ungdomars psykiska problem i ett folkhälsoperspektivjämbördigt med andra omfattande samhällsproblem - tandhälsa och alkohol-relaterade hälsobrister etc. Samhälls- och folkhälsoperspektivet innebär eftersträvar att minska kända betydelsefulla riskfaktorer på olika nivåeri samhället. I utredningen Det gäller livet skriver man: Troligen är kvalitativtbra basverksamheter som MVC, BVC, barnomsorg, skola av stor betydelse.Iden mån psykiska problem kan förebyggas genom generella insatser, såsomstöd till den unga familjen och bra basverksamheter, kan man se kostnadernasom investeringar snarare än som konsumtion av resurser.Enligt utredningen Det gäller livet bygger möjligheten att anlägga ettpraktiskt användbart folkhälsoperspektiv på två grundförutsättningar:- att det finns grundläggande kunskaper om problemens utbredning och omrelevanta skadefaktorer och/eller skyddsfaktorer,- att det står i samhällets makt att påtagligt minska barns och ungdomarsutsatthet för skadefaktorer och/eller främja effekten av stödjande ochhälsobringande faktorer.I ett samhällsperspektiv är det lika viktigt att fråga sig vad som främjarbarns och ungdomars psykiska hälsa som att motverka risk- ochskadefaktorer.I det långa perspektivet är barn och ungdomars psykiska hälsa avhängigtav i vilken mån ett folkhälsoperspektiv är präglat av barn och ungdomarsbehov och dessutom vilket genomslag detta får dels hos allmänheten, delshos beslutsfattare i olika verksamheter på olika nivåer.BarnkonventionenKonventionen om barnets rättigheter antogs av FN:s generalförsamlingden . ratificerade 1990 utanatt reservera sig på någon punkt. är en internationellförpliktelse som har åtagit sig gentemot andra stater som ocksåanslutit sig till konventionen. Genomförandet av konventionen är ettpolitiskt ansvar för staten, inte bara för regering och riksdag utan för allamyndigheter och offentliga organ. Genom åtagandet i konventionen ärstaten skyldig att vidta sådana åtgärder att rättigheterna verkligengenomförs och kommer alla barn i landet till godo.Enligt artikel 3 skall barnets bästa alltid beaktas. Detinnebär att ärenden på olika nivåer kan komma att innehålla två ställnings-taganden, dels en bedömning av vad som faktiskt är barnets bästa, dels enavvägning mot andra intressen. Men konventionen stadgar att barnets bästa ivissa situationer skall ges absolut prioritet. I situationer då barnets bästavägsmot andra intressen skall barnets bästa vara en tungt vägande faktor, ävenvad gäller fördelning av ekonomiska resurser. har framhållitatt barn inte får missgynnas i förhållande till vuxna.Enligt de krav som ställer skall barnperspektivetgenomsyra alla beslut som rör barn. Utgångspunkten i barnperspektivet ärrespekten för barnets fulla människovärde och integritet. Barndomen skallinte ses som en förberedelsetid för vuxenlivet utan som en del i livet med ettvärde i sig.BarnperspektivBegreppet perspektiv betyder synvinkel. I detta sammanhang kan detbetyda att se olika beslutsalternativ ur barnets synvinkel, att se det medbarnets ögon. Det handlar om att försöka att ta reda på hur barn uppfattaroch upplever sin situation och eventuella förändringar. Det räcker intemed att man gör någonting som man som vuxen anser vara till barnetsbästa. Barnperspektivet innefattar såväl empati som förmåga attidentifiera sig med barnet i olika situationer. Att ha ett barnperspektivinnebär att man sätter sig in i och försöker förstå barns och ungdomarssituation. Förståelsen är central och en förutsättning för att kunna vidtaåtgärder för barnets bästa. Därmed inte sagt att förståelsen alltid betyderett accepterande. Att byta perspektiv, att se världen med andras ögon,förutsätter också förmågan att sätta gränser för sin egen inlevelse så inte helt anammar barnets eller tonåringens värld. Det är ändå oftaså att i sista hand är det den vuxne som utifrån ett vuxet perspektiv,kunskaper och erfarenheter måste fatta beslut och ta ansvar för beslutet.Men till mångt och mycket skall barn och ungdomar med sina specifikaerfarenheter tillfrågas och svaren måste tillmätas ett stort värde.Miljöpartiets förslagUr ett samhällsperspektiv är det av stor vikt att satsa på bredahälsofrämjande insatser, och att försöka undanröja olika skadefaktorer.Därför anser att alla större samhällsbeslut borde inbegripa enkonsekvensanalys ur ett barn- och ungdomsperspektiv. Man ska därmedställa frågan på vilket sätt drabbar detta beslut barn och ungdomar ochvilka konsekvenser får det för deras psykiska och fysiska hälsa, det-samma bör gälla för alla utredningar, dvs alla utredningar bör innehållaen barnkonsekvensbeskrivning. För att detta ska kunna ske på ett för deberörda myndigheterna konstruktivt sätt krävs det till exempel att entydlig skrivelse om att prioritera dessa frågor lämnas iFolkhälsoinstitutets, , , , , m.fl regleringsbrev.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att frågan med förebyggande arbete för barns ochungdomars psykiska ohälsa prioriteras i berörda myndighetersregleringsbrev,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att barns och ungdomars psykiska ohälsa skallses som ett folkhälsoproblem,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barnkonsekvensbeskrivningar i utrednings-direktiven.Stockholm den 1 oktober 1999Birger ()()()()()()()()()Per ()()()()()()()