mot · GN02Ub709 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub709av Skånberg, (kd)Statens finanser och studielånestockenInledningInför det nya studiestödssystemet är det viktigt att hantera den nuvarandestudielånestocken på ett ekonomiskt försvarbart sätt.Enligt uppgifter från () uppgår studie-lånen till . De gamla lånen (tagna )uppgår till ca och de nya lånen () uppgår tillmer än . Lånens avskrivningar utgör avden totala lånestocken.Om dessa återbetalades till staten -naturligtvis rent hypotetiskt - skulle statens kredit förbättras i motsvarandegrad och en osäker fordran skulle bli en säker tillgång. Det mest radikalavore att sälja ut den samlade studielånestocken på marknaden, underförutsättning att villkoren för studenterna blir lika fördelaktiga eller bättreäni dagens situation. Den frågan bör utredas.Man kan också tänka sig att låta låntagarna frivilligt, mot en bonus, fåavbetala sina lån snabbare än enligt den överenskomna planen. Med entillräckligt stor bonus skulle detta inte bara vara intressant och lönande förstaten, utan även för det stora flertalet låntagare, som t.ex. vid en vinst frånen husförsäljning eller ett arv vill göra sig skuldfria.Tanken är inte ny. , nämligen ochhela 1986 erbjöds låntagare att mot en premie frivilligt återbetala sinstudieskuld. Premien var beroende på antalet återstående betalningar.1983 (när erbjudandet bara gällde ) utnyttjade 12 832 personerdenna möjlighet till förtida återbetalning, 1986 hela 16 690 personer.Nedan följer ett resonemang om vid vilken bonus det slutar bli lönsamt förstaten om studielåntagarna betalar tillbaka sina lån.Gamla lånEnligt reglerna för lån tagna räknas lånen om medett regleringstal som är lika med inflationen. Regeringen fastställer enövre gräns för uppräkningen. Denna gräns är 5,7 procent.Konsumentprisindex för var lägre än motsvarande tal för1995. Detta innebär att regleringstalet var 0,9942, dvs. skuldenhar räknats ned . Staten har alltså ingen realräntein-komst från de gamla lånen.Om vi antar att de gamla lånen skulle betalas tillbaka till staten innebärdetta att statsskulden kan minska med motsvarande 34 miljarder kronor.Enligt uppgifter från Riks-gäldskontoret ligger den genomsnittliga räntan förstatsskulden grovt räknat på . Beräknat på årsbasis skulle medandra ord staten kunna minska sina ränteutgifter för statsskulden med ca 1,7miljarder kronor (av ).Enligt reglerna för de gamla lånen ges en bonus på högst av detbelopp som betalas utöver påförda studiemedelsavgifter. Denna premieskulle kunna höjas , allt annat lika, dvs. upp till sammanivå som staten betalar i ränta på statsskulden () utan att statenssaldo förändras. Till detta kommer den förlust staten gör vid avskrivningarav studielån (0,av lånestocken). Sammantaget innebär detta attbonusen skulle kunna höjas till en nivå kring utan att staten görnågon saldoförlust. Detta jämfört med att inget studielån taget före år 1989betalades in i förtid.Om staten vinner vid återbetalning av studieskulderna och ger enbonus på innebär det att staten på denna procents differens gör en vinstav 340 miljoner kronor.Nya lånEnligt reglerna för de nya lånen är räntan under år 1997.Räntan bestäms av regeringen och beräknas utifrån ett genomsnittav statens upplåningskostnad . Hänsyn tas tillavdragsreglerna i skattesystemet, räntan är därför inte avdragsgill i denallmänna självdeklarationen. Detta innebär att staten inte gör någon rän-tevinst om inbetalade studielån används till att betala räntorna påstatsskulden. De båda räntenivåerna motsvarar varandra. Det kan ocksåkonstateras att CSN inte infört något bonussystem för låntagare som väl-jer att betala av lånen i förtid.Om låntagarna valde att betala tillbaka sina lån, allt annat lika, skullestatsskulden minska med , statens minskade ränteutgifterför den minskade statsskulden skulle motsvara statens ränteförlust för deinbetalade studielånen. Med tanke på den låga andelen avskrivningar (0,4procent av lånestocken) skulle en bonus överstigande bli enförlust för staten.Till detta kommer att den mycket måttliga omfattningen av avskrivningarhänger samman med att systemet med de nya lånen ännu är ungt och attflertalet låntagare ännu är unga. Enligt uppgifter i utredningen (SOU 1996:90) befaras antalet avskrivningar öka markant från år2020, då antalet kvarvarande låntagare som uppnår kraftigt ökar.Vid en avskrivning på lågt räknat skulle alltså en bonus på 18 %innebära en vinst på , vilket utslaget under lånens löptid skulle innebäraen vinst för staten på 1,3 miljarder kronor.Detta är dessutom räknat enbart på de 65 miljarder som utgör lånestockenför de nya lånen . Om man räknar med samma grad av låntagande framtill 2020 som varit växer lånestocken med ytterligare223 miljarder kronor, och den totala vinsten för staten med det nämndabonussystemet är istället hela 5, . Allt talar dessutom föratt lånestocken kommer att växa i väsentligt mycket högre takt, och likaså attavskrivningarna för såväl de nya som de gamla lånen kommer att öka.Betydande vinst för både staten och den enskildeAlla kommer naturligtvis inte att utnyttja möjligheten till förtidaåterbetalning mot en viss bonus, men om lågt räknat av låntagarnagör det, är vinsten för staten vid återbetalning av det gamla lånet bonus , och vinsten av återbetalning av det nyalånet bonus () hela , ocksådet lågt räknat.Idag är bonusen mycket måttlig, , vid frivillig, förtida återbetalningav de gamla lånens studieskulder och ingen bonus vid återbetalning av denya, ändå utnyttjade 31 433 personer 1996 denna möjlighet. Att siffrorna ärså höga jämfört med och 1986 beror naturligtvis på att så många flerhar studieskulder , men också på att villkoren för de nya studielånen ärsämre än villkoren för de studielån som gällde . Om 1986 årskampanj upprepades skulle med all sannolikhet flera tiotusental lån-tagare använda sig av möjligheten.En besparing för staten på väsentligt mer än , därstaten gör en god affär och byter osäkra fordringar mot ett säkert kapital, ochde som betalar tillbaka sina lån med god bonus är nöjda, är en åtgärd som börgenomföras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda alternativet att utförsälja studie-lånestocken på marknaden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att mot en bonus ge möjlighet för dem somönskar att återbetala sina studieskulder.Stockholm den 1 oktober 1999Tuve Skånberg (kd)()