mot · GM02Fi14 · 1999-04-29 00:00:00 — Kommunerna medhög skatt har bibehållit denna.Till yttermera visso har regeringen själv kunnat konstatera att någotstatistiskt säkerställt samband mellan förändringen i utjämningssystemet ochresultatet i enskilda kommuner inte kunnat påvisas.Det är alltså uppenbart att de för många kommuner kraftigt höjda bidrageninte använts till vare sig sänkt skatt eller förbättrat resultat. Kvar står dåattde berörda kommunerna höjt sin ofta relativt höga kostnadsnivå ytterligare.Utjämningssystemets konstruktion har sålunda både konserverat höga skatteri högskattekommuner och höjt kostnadsnivån som systemetmotverkar ekonomisk tillväxt genom att lägga ut negativa incitament påenskilda kommuner.I vår partimotion med anledning av regeringens separata proposition1998/99:89 Förändringar i utjämningssystemet för kommuner och landstingföreslår vi att det tillväxtfientliga och grundlagsvidriga inomkommunalautjämningssystemet avskaffas per den 1 januari 2002.För de systemet måste vara kvar föreslår vi vissa nödvändigatemporära förändringar. Inom ramen för i grunden oförändrad utjämnings-grad ändrar vi inkomstutjämningen, så att effekten av alla positiva, relativaförändringar i skattekraft får behållas till . Därmed skapas - i bjärtkontrast mot gällande ordning - ett kraftigt incitament för alla kommuner attvidta åtgärder som ger ekonomisk tillväxt genom lägre arbetslöshet ochökad förvärvsfrekvens.Kostnadsutjämningens olika faktorer föreslås inte förändras under över-gångstiden. Det av regeringen föreslagna systemet har av erfarna forskareutdömts som minst lika skakigt som det gällande, och det finns då ingenanledning att justera det för en kort övergångsperiod.Vi föreslår att en utredning tillsätts med uppdrag att skyndsamt presenteraett nytt bidragssystem för kommunsektorn. Det skall grundas på att systemetskall stimulera landets tillväxt samt vara grundlagsenligt och avsevärtenklare i sin uppbyggnad än dagens svåröverskådliga system. Utformningenunderlättas, om vissa uppgifter som finansieras genomkommunerna och landstingen får en nationell finansiering.I vårpropositionen anges att en särskild utredare senast den 1 oktober 1999skall lämna en slutredovisning av sin analys hur väl systemet med moms-redovisning för kommunerna uppfyllt sitt syfte, dvs. att skapakonkurrensneutralitet vid kommuners och landstings val mellan att utföraverksamhet i egen regi eller upphandling. Vi har noterat att det föreliggerolika typer av kritik mot nuvarande system och finner det angeläget attregeringen följer sin tidsplan och lägger fram förslag om erforderligaändringar av systemet.Stopp för kommunalskattehöjningarMed en socialdemokratisk regering på riksplanet och med ettmycket stort antal socialdemokratiskt styrda kommuner ochlandsting krävs en tydlig spärr om kommunalaskattehöjningar skall kunna undvikas. Det var därförföljdriktigt att regeringen införde en sådan spärr 1996, somersatte det tidigare kommunala skattestoppet. Spärren somregeringen nu avskaffar har haft avsedd effekt. haremellertid regeringens politik inneburit fortsatt storbelastning på den kommunala ekonomin. De mångaregleringar som försvårar möjligheten till en effektivverksamhet finns kvar.Regeringsföreträdare har emellertid angivit att risken för skattehöjningarnu är relativt liten. Vi gör en annan bedömning utifrån den situation somföreligger och med den inställning som ofta präglar socialdemokratiskakommunpolitiker. Risken är därför stor att en våg av kommunal-skattehöjningar nu tar sin början när det blir fritt fram att höja kommunal-skatten. Det innebär ännu sämre ekonomi för de redan skattetyngdahushållen.En politik med den inriktning som Moderata samlingspartiet förordar gördet däremot möjligt att avstå från spärrar mot höjda kommunalskatter tillföljd av avregleringar och en bättre utveckling av det egna skatteunderlaget.Det blir då istället fråga om skattesänkningar.Vår politik går ut på att stimulera kommunerna att genomföra dekommunala skattesänkningar som blir möjliga. I ett sådant sammanhangskulle det vara naturligt att låta en del av det höjda statsbidrag som föreslåstill kommunsektorn destineras som en direkt stimulans till kommunalaskattesänkningar.Effekter för kommunsektorn av våraförslagBasen för ekonomi är skatteintäkterna. Trefjärdedelar av kommunernas inkomster utgörs avskatteintäkter. Löneinkomsterna svarar för huvuddelen avskatteunderlaget, även om olika lönerelaterade inkomster,t.ex. sjukpenning, också är beskattningsbara för kommunalskatt. När det går bättre för svensk ekonomi och när fler fårnya riktiga jobb, ökar kommunens skatteintäkter utan attskattebasen behöver höjas. Om den ekonomiska tillväxten ärgod, skapas successivt ett utrymme för skattesänkningar.Den ekonomiska politik som Moderata samlingspartiet förordar skaparförutsättningar för ett snabbare växande skatteunderlag. Genom enavreglering av arbetsmarknaden, en bättre fungerande och mer flexibellönebildning och lägre skatt på investeringar och arbete skapas betydligt flerarbetstillfällen i företagen runt om i . Det leder bl.a. till attkommunernas kostnader för socialbidrag och arbetsmarknadsåtgärder kansjunka. Det finns ett mycket tydligt samband mellan skattenivå och socialakostnader. Detta kan bl.a. åskådliggöras av att om kommunalskatten höjsförloras av höjningen i ökade kostnader, främstsocialbidrag. På motsvarande sätt minskar en kommuns kostnader när skattensänks.Det är vidare viktigt att det sociala skyddssystem som bl.a. socialbidragenutgör får utformas utifrån de lokala förutsättningarna. Det är inte rimligt attriksnormer som prövas av domstolar skall förhindra att kommunerna fårbedöma sådana ärenden utifrån lokal kännedom och erfarenhet. hindrasmånga kommuner från att på ett lokalt anpassat sätt utveckla sin verksamhetpå det sociala området. Den statliga regleringspolitiken förefaller grunda sigpå den felaktiga föreställningen att kommunerna inte skulle leva upp till sittsociala ansvar utan statliga rikslikare.I tabell 10.1 redovisas hur en ökning av skatteunderlaget och en bättreproduktivitetsutveckling i kombination medminskade kostnader skulle förbättra den kommunala ekonomin. Med tankepå att den omläggning av politiken som vi föreslår inte skulle kunna träda ikraft förrän har vi inte beräknat någon ökning avskatteunderlaget och enbart en produktivitetsförbättring på 0,5 %.Tabell 10.1Effekter av en bättre ekonomisk utveckling, (miljarder kronor)Tabell 10: (2000 2001 2002 )Genom en kombination av att den kommunala verksamhetenrenodlas och effektiviseras, att tidigare tillskott tillstatsbidraget utnyttjas och att ekonomin utvecklas starkareskapas successivt utrymme för att sänka den kommunalautdebiteringen som kvaliteten på kommunalservice säkras. I vissa kommuner kommer skattesänkningaratt kunna genomföras på kort sikt.För att möjliggöra sänkt kommunalskatt i hela landet föreslår vi att statenövertar kostnader som åvilar kommunerna. Vi föreslår i annat sammanhangatt en nationell skolpeng införs. Innebörden av förslaget är att staten övertarfinansieringsansvaret 2001, då motsvarande drygt10 miljarder kronor tillförs kommunsektorn. tillförs drygt21 miljarder kronor. Kommunerna svarar för mellanskillnaden intill det attstaten genom fortsatta besparingar kan finansiera helt.Kommunerna avlastas därmed kostnader för , vilket år 2001motsvarar en sänkning av den kommunala utdebiteringen med i genomsnitt1 krona och ytterligare 1 krona.Under förutsättning att de åtgärder vi föreslår för att stärka den kommunalaekonomin genomförs kan kommunernas beroende av statsbidrag ocksåminska. Enligt vår bedömning kan statsbidragen, givet en bättre ekonomiskutveckling, vara oförändrade jämfört med regeringen och därefterreduceras med 2001 och med ytterligare 4 miljarderkronor 2002.I tabellen nedan redovisas, med utgångspunkt i exemplet i tabell 10.1 påkommunalekonomiska effekter av en tillväxt- och sysselsättningsorienteradpolitik, hur skattesänkningsutrymme kan skapas i kommunsektorn.Tabell 10.2Kommunalekonomiskt utrymme (miljarder kronor)Tabell 11: (2000 2001 2002 )Moderata samlingspartiet står bakom finansieringsprincipen.Det innebär att kommunernas ekonomiska ställning inte skallförändras genom statliga beslut. Ett antal förändringar inuvarande avvägning av uppgifter mellan stat och kommunföreslås i denna motion liksom skattesänkningar sompåverkar det kommunala skatteunderlaget. I alla dessaavseenden kompenseras kommunerna fullt ut för minskatskatteunderlag eller ökade kostnader. Full kompensationlämnas således för förslagen om grundavdrag för barn vidden kommunala beskattningen, för förvärvsavdrag vid denkommunala beskattningen och för andra skatteförslag.Tabell 10.3Förändring enligt finansieringsprincipen (miljarder kronor)Tabell 12: (2000 2001 2002 )Den moderatabudgetpolitikenUtgångspunkter och inriktningI budgetpolitiken omsätts vår politiska viljeinriktning tillkonkreta förslag. De överordnade målen för vårtbudgetalternativ är:- Att skapa förutsättningar för så många nya arbetstillfällen i företagen attmassarbetslösheten elimineras. Det förutsätter och leder till högre tillväxtoch därmed bättre välståndsutveckling.- Att växla lägre skatter på arbetsinkomster mot mindre bidrag ochsubventioner så att det blir möjligt att försörja sig på sina egna arbets-inkomster och bygga upp ett eget sparande.- Att återskapa förtroendet för att stat och kommun klarar sinagrundläggande åtaganden genom en prioritering av kärnuppgifterna inomramen för de omfattande resurser som tas i anspråk av den offentligasektorn.Dagens ekonomiska problem är strukturella och kan inte lösas utanomfattande strukturförändringar. behöver därför en i bredbemärkelse ny ekonomisk politik, som har sin utgångspunkt i stabilitet ochökad frihet, som syftar till att stärka incitamenten till företagande, arbeteochförkovran och som bygger på enskilt ägande, fri företagsamhet ochkonkurrens.Jämvikt i de offentliga finanserna är grundläggande för företags ochprivatpersoners möjligheter att planera sin framtid. Vår målsättning är att deoffentliga finanserna skall vara i balans över konjunkturcykeln och attstatsskulden reduceras som andel av ekonomin.Stabila offentliga finanser kräver en mindre offentlig sektor. Storleken påvår offentliga sektor har gjort den till en koloss på lerfötter -konjunkturkänslig och destabiliserande för ekonomin i övrigt. Den politiskasektorns omfattning och inflytande måste också minska, så att utrymmeskapas för privat verksamhet och individuellt ansvar.Med dessa utgångspunkter syftar vår budgetstrategi till att skapa utrymmeför skattesänkningar på arbete, företagande och investeringar och till att statoch kommun skall prioritera sina kärnuppgifter och utföra dem väl.För att skapa goda betingelser för hög tillväxt och en kraftig expansion avantalet arbetstillfällen i den privata sektorn föreslås avregleringar påarbetsmarknaden, bättre förutsättningar för en fungerande lönebildning,eliminerad överbeskattning av företagande och investeringar samt successivtsänkt inkomstskatt.Rejäla skattesänkningar på arbetsinkomster för alla med inriktning på låg-och medelinkomsttagare gör det efter hand möjligt att försörja sig på sinaegna arbetsinkomster. Då minskar behovet av bidrag. I vårt budgetalternativväxlas därför lägre skatter på arbete mot mindre bidrag och subventioner fördem som får sänkt skatt.De medborgare som är beroende av offentligt stöd för att klara sin vardagmåste värnas inom ramen för en socialt genomtänkt besparingsprofil. Därförföreslår vi bland annat ökat stöd för handikappade och att de särskildaskattehöjningarna för dem som uppbär änkepension och förtidspensionavskaffas.Sjukvård, omsorg och skola skall prioriteras inom ramen för de omfattanderesurser som finns i kommuner och landsting. För att återställa en fungeranderättstrygghet föreslås ökade resurser till polis, åklagare och kriminalvård.Försvaret ges ekonomiska förutsättningar att klara omställningen till ett nyttsäkerhetspolitiskt läge.Nya villkor för företagandeDen avgörande förutsättningen för att skall kunnaåterta sin position som ett ledande, dynamiskt företagarlandär att de begränsningar och ryggsäckar som införts genompolitiska beslut kan undanröjas.Vår politik i detta avseende innebär att utrymme skapas för att elimineraöverbeskattningen av riskkapital och ett antal särskilda skatter somsnedvrider konkurrensen för svenska företag jämfört andra länder. Dessutomkrävs en rejäl, successiv sänkning av inkomstskatten för såväl medarbetare iföretagen som för företagarna. Här finns en stor konkurrensnackdel förSverige.Därutöver måste arbetsmarknadslagstiftningen anpassas till vad framtidenkräver. Det innebär mindre reglering och större utrymme för individuellalösningar. Hindren för en fungerande lönebildning när det gäller exempelvisobalansen mellan arbetsmarknadens parter måste rivas.Kunskap med kvalitetFörutom nya villkor för företagande förutsätter en godvälståndsutveckling en konsekvent satsning på god kunskapoch kompetens. Inom ramen för de resurser som avsätts förutbildningen föreslår vi därför fler studieplatser ochkvalitetshöjande åtgärder inom den högre utbildningen.Särskilt betydelsefullt är det att öka satsningarna på IT-relaterade utbildningar. Inom skolan genomförs en kvalitets-och IT-satsning som omfattar dekommande tre åren. Jämfört med regeringens anslag anslårvi nästan mer till grundforskning,forskarutbildning och internationellt forskningssamarbete.Resurstillskotten skall avvägas på ett sådant sätt attgrundforskningens behov tillgodoses, som sådanforskning som har en mera omedelbar betydelse förnäringslivets utveckling förstärks.Familjereform för valfrihet och kvalitetEn huvudpunkt i regeringens vårproposition är de medel somanslås för att genomföra en så kallad maxtaxa inombarnomsorgen. Detta förslag innebär att de orättvisa ochstyrande inslagen i familjepolitiken ökar ytterligare.I dag är stödet till barnfamiljerna orättvist subventionerat och fixerat vidbidrag. Stödet styr familjernas mest privata val, inte minst när det gällerformen för barnomsorg. De föräldrar som inte får eller inte vill ha en plats ikommunal barnomsorg fråntas i realiteten möjligheterna att själva bestämmahur omsorgen om barnen när de är små skall utformas.Förslaget om maxtaxa innebär en än starkare institutionalisering av justkommunal barnomsorg. Genom den ytterligare kraftiga subventioneringenbegränsas möjligheterna för alternativ i barnomsorgen. Statsbudgeten ochden kommunala ekonomin belastas också på ett sätt som gör att riskerna försämre barnomsorg är överhängande.I vårt budgetalternativ avsätter vi i stället medel för en genomgripandefamiljereform som bland annat syftar till att skapa förutsättningar för en godbarnomsorg utan att familjernas val styrs. En mångfald av alternativ ochvalfrihet för föräldrarna höjer kvaliteten i barnomsorgen på kort sikt ochutvecklar den på . Olika behov och önskemål kan tillfredsställas.Inräknat vårt förslag om grundavdrag för barn vid den kommunalabeskattningen har vi avsatt ett ekonomiskt utrymme på drygt 10 miljarderkronor.Flera jobb i stället för subventionerRegeringen föreslår i vårpropositionen särskilda åtgärderriktade mot personer som varit långtidsarbetslösa. Förslageninnebär sänkta arbetsgivaravgifter under huvudsakligen detförsta anställningsåret. Erfarenheterna av motsvarandesystem, visserligen med mer generell inriktning, i form avdet så kallade KAS respektive RAS har varit starkt negativa.Även om det nu föreliggande förslaget är mer begränsattorde det få samma effekt. Det är dessutom inte fråga om attskapa förutsättningar för nya jobb utan att åstadkomma enomfördelning av redan existerande.Vi föreslår att regeringens förslag avslås. Det bör i stället ersättas med enpolitik som skapar förutsättningar för betydligt fler arbetstillfällen och, närsådana möjligheter finns, insatser som förbättrar de långtidsarbetslösasmöjligheter att ta arbete. Det gäller inte minst kvalitetsinriktade åtgärder vadgäller vuxenutbildning.Läkemedelsförsäkring i stället för högre kostnaderRegeringen föreslår som en sparåtgärd att det så kalladehögkostnadsskyddet vad gäller läkemedel höjs. Någraegentliga åtgärder för att komma till rätta medläkemedelskostnaderna görs emellertid inte. I vårtbudgetalternativ föreslår vi bland annat att Apoteksbolagetsmonopol upphör och att en frivillig läkemedelsförsäkringinförs för att jämna ut kostnaderna för läkemedel mellanmedborgarna som belastningen för skattebetalarnaminskar. Därmed kan förslaget om höjt högkostnadsskyddavslås.Balans på lägre nivåEn avgörande del av vår politik är väsentligt lägre skatter.Till en del är det fråga om att skapa bättre förutsättningar förföretagande och kapitalbildning, men huvudsakligen rör detsig om sänkt skatt på arbetsinkomster för framför allt låg-och medelinkomsttagare. För perioden fram till år 2002innebär våra förslag att utgifts- och skattekvoten sjunker medungefär . Skattesänkningarnamåste givetvis finansieras fullt ut.Denna ambition innebär också att de offentliga finansernas känslighet förkonjunktursvängningar begränsas. Även om de förändringar i utgifts-systemen som genomförts kan ha minskat dennakänslighet, kvarstår enligt flera internationella organisationer en alltför storrisk för framtida obalanser i de offentliga finanserna. Mot den bakgrundenhar såväl IMF som rekommenderat att föra just en sådanpolitik som vi förordar.Enligt regeringens kalkyler kommer den offentliga sektorns finanser attuppvisa växande överskott enligt tabell 11.1. Regeringens mål för detfinansiella sparandet i den offentliga sektorn är både . Ivårpropositionen föreslås att målet också sätts till . Denoffentliga sektorns finanser bedöms visa ett överskott, som är större änmålen, varför det enligt regeringen finns ett utrymme för överföring tillhushållssektorn.Tabell 11.1Den offentliga sektorns finanser enligt regeringen (miljarder kronor,löpande priser)Tabell 13: (2000 2001 2002 )Ett mål för finanspolitiken bör enligt vår uppfattning vara attuppnå balans i de offentliga finanserna överkonjunkturcykeln. Till skillnad från om målen sätts till ettpermanent offentligt överskott kan därmed tillväxten blisnabbare och ekonomin som helhet expandera, samtidigtsom den offentliga skulden som andel av ekonomin krymper.Det statsfinansiella målet bör därför formuleras som enminskning av statsskulden till en viss nivå.Även om tillväxten inte beräknas bli högre än genomsnittligt överkonjunkturcykeln , bör det finansiella sparandet varapositivt dessa år för att få till stånd en minskning av statsskulden. Vårtbudgetalternativ, som sammanfattas i tabell 11.2, innebär ett finansielltsparande på 2000, 2001och 2002.Tabell 11.2Den offentliga sektorns finanser enligt (m) (miljarder kronor,löpande priser)Tabell 14: (2000 2001 2002 )* Avser bl.a. finansiering av Internetuppkoppling till samtliga landets grund-ochgymnasieskolor, av ett vägbyggnadsprogram och engångsanslag till försvaretVi föreslår besparingar som uppgår till knappt 31 miljarderkronor , 2001 och drygt 64miljarder kronor 2002. Detta ger som framgår av tabell 11.2ett utrymme för skattesänkningar, givet det större finansiellasparande vi eftersträvar, som uppgår till drygt 35 miljarderkronor , 2001 och drygt 89miljarder kronor 2002.Den politik vi förordar underlättar en privatisering av den storleks-ordningen som anges i vårpropositionen. Till skillnad från regeringen har videssutom en plan för vilka företag som skall säljas. Sammantaget förordar viprivatiseringar som 2000-2002 är större än vadregeringen föreslår. Detta utrymme finansierar vissa engångsutgifter.Det bör emellertid påpekas att vid en svagare ekonomisk utveckling än iregeringens kalkyl får en justering göras av utgifts- och skatteförslagen. Motbakgrund av vårt mål att de offentliga finanserna skall vara i balans överkonjunkturcykeln kan vi acceptera att det finansiella sparandet blir någotlägre vid en lägre tillväxt. Vi kan dock inte tillåta att det finansiellasparandetkrymper så mycket att våra statsskuldsmål inte kan uppfyllas.Hänsyn måste självfallet också tas till den samhällsekonomiska situationenså att överhettningstendenser ej uppstår.Offentligt utgiftstakUtgiftstaket för de offentliga finanserna består av det statligautgiftstaket, som fastställer, samt av beräknadekommunala utgifter. Interna transaktioner mellankommunsektorn och ålderspensionssystemet dras av vidberäkningen av det offentliga utgiftstaket. Regeringenföreslår att utgiftstaket för staten ochsocialförsäkringssektorn skall beräknas till 810 miljonerkronor för . har taken för 2000 och 2001fastställts till 761 respektive 786 miljarder kronor.De förslag vi lägger i denna motion påverkar i högre grad det offentligautgiftstaket än det statliga utgiftstaket. En orsak är att vi föreslårinförandetav en nationell skolpeng i , vilket innebär att kommunalakostnader övertas av staten. En annan orsak är att de skattesänkningar viföreslår i stor utsträckning påverkar de kommunala skatteinkomsterna, varfören ekonomisk reglering måste ske mellan staten och kommunsektorn.Tabell 11.3Utgiftstak för den offentliga sektorn 2000-2002 (miljarder kronor)Tabell 15: (2000 2001 2002 )(OBS! Avrundning innebär att summorna 2001 och 2002 inte summerar exakt)Mot denna bakgrund föreslår vi att utgiftstaket för offentligsektor beräknas till 2000 samt till 1043 och respektive 2002.Vårt utgiftstak för den offentliga sektorn är således33 miljarder kronor lägre 2000, lägre2001 och lägre 2002 än regeringens. För2002 innebär detta att de offentliga utgifternas andel av BNPär lägre än enligt regeringensberäkningar.Lägre skatt, mindre bidrag,prioriterade kärnuppgifterI tabell 11.4 beskrivs våra förslag till besparingar. Detutrymme för skattesänkningar som skapats genom de olikabesparingarna har huvudsakligen utnyttjats för att finansierade skattesänkningar som redovisats i avsnitten 4.4 och 4.5.Vi föreslår också omprioriteringar till förmån för deoffentliga kärnuppgifterna.Tabell 11.4Förändringar av de offentliga utgifterna (statsfinansiellaeffekter, miljarder kronor, löpande priser)Tabell 16: (2000 2001 2002 )Sålunda har anslagen för rättstrygghet räknats upp liksomanslagen för handikappade och vissa pensionärer somdrabbats orättfärdigt av regeringens besparingar. Vi föreslåråtgärder som leder till stärkt kvalitet såväl i dengrundläggande skolutbildningen som inom högskolans ram.Det innebär även större forskningsanslag än vad regeringenförordar. Vi föreslår inga besparingar som berör sjukvård,äldreomsorg eller undervisningen i grundskola ochgymnasium.Våra förslag om minskade transfereringar till hushållssektorn och en störreegenfinansiering av den nya arbetslöshetsförsäkringen förutsätter att deskattesänkningar vi föreslår genomförs. Genom skattesänkningarna skapasutrymme för att täcka ökade kostnader, endera löpande eller genom attutrymme ges för att bygga upp en egen sparad buffert när skatterna blirväsentligt lägre.Skattesänkningarna och de offentligafinansernaI tabell 11.6 redovisas effekterna av våra förslag till sänktaskatter för de offentliga finanserna. Beräkningarna bygger påuppgifter från . Justering hargjorts för det kassamässiga utfallet för respektive budgetår.Tabell 11.6Skattesänkningar jämfört med regeringens förslag 2000-2002,miljarder kronor, priserTabell 17: (Att kunna leva på sin lön2000 2001 2002 )Statens utgiftstak och utgiftsramarDe utgiftsminskningar vi föreslår för de kommande trebudgetåren leder till att det statliga utgiftstaket kanbestämmas till belopp som är i motsvarande mån lägre. Viavvisar dessutom budgeteringsmarginalen eftersom denpåverkar budgetdisciplinen negativt. Om de föreslagna takenför statens utgifter behöver överskridas, får regeringenåterkomma till med redovisning av varför detökade resursbehovet uppstått samt förslag till åtgärder för attuppfylla det ursprungligen fastställda taket för de statligautgifterna.Mot denna bakgrund föreslår vi att det statliga utgiftstaket bestäms till 773miljarder kronor för .