mot · GN02A706 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A706av , (-m)Blockad mot småföretagDet finns flera exempel runt om i landet på när småföretagare hotats medeller drabbats av stridsåtgärder när de tackat nej till kollektivavtal. Denstatliga Förlikningsmannaexpeditionen som har till uppgift att medla ikonflikter mellan arbetsgivare och arbetstagare har haftmellan 132 och 209 ärenden då fackföreningar varslat om stridsåtgärder.Under 1996 och 1997 rörde av ärendena tecknande avkollektivavtal. Antalet situationer då fackförbund tilltvingat sig kollektiv-avtal bara genom att hota med stridsåtgärder torde dock vara betydligt fler,men här finns ingen statistik att tillgå.Ofta innebär hot om stridsåtgärder att det helt enkelt inte finns någraalternativ. Företagarens ekonomiska ställning klarar inte en blockad ochnågra motåtgärder som kan vidtas finns inte. Som ytterligare pålaga inne-fattar dessutom kollektivavtalen ofta att någon form av service-, administra-tions- eller granskningsavgift ska betalas till fackföreningen av företaget.De flesta småföretagare som råkar ut för hot om stridsåtgärder kännermaktlöshet. De är så gott som alltid i underläge såväl rättsligt som ekono-miskt. De får dessutom en negativ inställning till facklig verksamhet.Kollektivavtalet blir ofta en ekonomisk belastning även om anställnings-villkoren tidigare legat över kollektivavtalsnivån. Detta hänger samman medavgifter som måste betalas till fackföreningen och det regelmässiga tvångetatt teckna AMF-försäkringar även om företagaren redan har likvärdigaförsäkringar i annat försäkringsbolag.Fackföreningarnas ändamål är att företräda sina medlemmar och förbättraderas anställningsvillkor via förhandlingar. Det ligger därför i sakens naturatt de ska ha en rätt att vidta fackliga stridsåtgärder för att uppnå dessasyften. Fackföreningarnas intresse av att få in avgifter till sin verksamheteller befästa sin ställning som en stark part på arbetsmarknaden har emeller-tid ingen direkt koppling till de anställdas villkor utan innebär snararetvärtom att löneutrymmet för de anställda minskar. Det går inte att bortsefrån att den svenska arbetsrättsliga lagstiftningen, främst via medbestäm-mandelagen ger den fackförening som är avtalsbärande en särställning imånga avseenden. En fackförening med kollektivavtal kan t.ex. begära all-mänt skadestånd vid kollektivavtalsbrott, utnyttja reglerna om facklig veto-rätt och får även en utvidgad rätt till förhandling. Detta skapar ett intresseförfackföreningarna som delvis är frikopplat från huvudändamålet att förbättramedlemmarnas anställningsvillkor. Bara åtgärder som syftar till att förbättramedlemmarnas anställningsvillkor bör skyddas av rättsordningen.När blockader iscensätts mot enmansföretagare och familjeföretag, d.v.sföretagare som bara har familjemedlemmar som anställda, i syfte att få dematt teckna kollektivavtal saknar stridsåtgärderna ett rimligt fackligt syfteeftersom kollektivavtalet inte har några anställda att reglera. I de fall enföretagare tillämpar anställningsvillkor som är i huvudsak likvärdiga med detkollektivavtal som fackföreningen vill teckna saknas också ett rimligtfackligt syfte. Detsamma gäller i de situationer då de anställda på arbets-platsen uttryckligen tackar nej till kollektivavtal. Intresset av att ettkollektivavtal tecknas är i dessa situationer mer fackföreningens än deanställdas. Fackliga blockader bör därför inte vara tillåtna i dessa fall. Ensådan begränsning i blockadrätten skulle skapa ett bättre samarbetsklimatmellan småföretagare och fackföreningar och öka förståelsen fördet fackliga arbetet hos småföretagare.Bland annat de frågor som behandlas i denna motion har tagits upp avutredningen om ett förstärkt förlikningsmannainstitut i betänkandet Medlingoch lönebildning (SOU 1998:141). Där föreslås bland annat att det införs ettproportionalitetskrav för att begränsa möjligheten till att vidta stridsåtgärdersom kostar lite för den egna organisationen men orsakar stora kostnader förmotparten samt att det åter införs ett förbud mot stridsåtgärder mot enmans-och familjeföretag. Ett sådant förbud infördes av den borgerliga fyrparti-regeringen och gällde men togs bort avsocialdemokraterna sedan dessa återkommit i regeringsställning.Arbetsmarknadsutskottet har tidigare tagit ställning till en motion i dessafrågor (1998/99:AU8) och utskottet hänvisade till det nämnda utred-ningsförslaget och till att detta bereds i . Detfanns, ansåg utskottet, inte skäl att föregripa det arbetet och därföravstyrktesmotionen.De nu aktuella frågorna är emellertid angelägna. Den socialdemokratiskaregeringen har sagt att den vill värna om ett gottföretags-klimat, se till exempel budgetpropositionen (1998/99:1, volym 1,s. I detta måste ligga att införa spelregler för arbetsmarknaden somskapar bättre balans mellan de fackliga organisationerna och småföretagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om begränsning av blockadrätten mot småföretagare.Stockholm den 30 september 1999Ola ()()()()()()()