mot · GM02Fö6 · 1999-03-24 00:00:00 — Därmed motverkas effekterna av likviditetsindragningen i sambandmed anslagsförordningens fulla tillämpning som det blir möjligt atträkna upp materielanslagen med den s.k. teknikfaktorn även under åren 2000och 2001.För är det ännu för tidigt att avgöravilken exakt anslagsnivå som krävs för att försvaret skall kunna utvecklasoch förändras på ett sådant sätt att det fullt ut kan stödja Sverigessäkerhetspolitiska ambitioner. kommer att präglas av storaoch delvis smärtsamma omställningar men också vara förenade med storainvesteringsbehov för att någorlunda snabbt åstadkomma den uppsättning avförmågor som dagens omvärldssituation kräver. Att i detta perspektiv tro attutrymme för stora besparingar föreligger är att blunda för de i dagensförsvarsorganisation föreliggande begränsningarna.Vår utgångspunkt är att den positiva omställning av totalförsvaret somkrävs skall kunna genomföras inom ramen för oförändrade försvarsanslagunder som fortsatt kompensation för tekniskfördyring (den s.k. teknikfaktorn) bibehålls. Som en följd av dettakonstaterande måste regeringens förslag om minskad anslagsram förperioden avvisas. Utgångspunkt för Försvarsmaktens planering bör i ställetvara:? oförändrad ekonomisk ram,? full kompensation för effekterna av likviditetsindragningen i sambandmed den fulla tillämpningen av anslagsförordningen samt? fortsatt kompensation för teknisk fördyring ("teknikfaktorn").7 Försvarsbeslut7.1 Nuvarande formVid varje försvarsbeslut har ansvaret varit delat mellan politiker och myn-digheter. Den femåriga försvarsbeslutsperioden, med en utblick över en tio-till femtonårsperiod, grundlades försvarsbeslut. Försvarsmak-ten och övriga myndigheter inom totalförsvaret har utarbetat strukturer påmedellång till lång sikt. Dessa har överlämnats till politiker för en mer preci-serad inriktning på medellång sikt, för att efter förnyat förslag från myndig-heterna utgöra grund för femårig planering och nytt försvarsbeslut. Grund-tanken har varit att skapa en stabil, långsiktig utveckling som också är ennödvändighet mot bakgrund av den långa utvecklings- och uppsättningstidsom råder inom försvarssektorn.Under 90-talet förändrades denna planering. Den tidigare femårigaprocessen förnyades i princip en gång , utan att den grundläggandeplaneringsmetoden förändrades. Det som skulle ge en stabilitet iutvecklingen har ryckts sönder av ideligen återkommande omprövningar ochekonomiska anpassningar till statens finanser.Det politiska inflytandet i planeringsprocessen har successivt förändratsfrån självständiga parlamentariska utredningar till tjänstemannaleddaförsvarsberedningar med starkt beroende av och knytning tillFörsvarsdepartementet.7.2 Behov av förändringSåväl den "stabila omvärldssituationen" under det och de föränd-ringar som inträffat i omvärlden visar på det orimliga i en stel planerings-process. Under de tre senaste årtiondena har det vid skilda tillfällen förelegatbehov av omprövningar mot bakgrund av förändringar utanför och inomlandet.Det framstår som en truism att de uppgifter som det svenska försvaret skalllösa, liksom organisationens storlek, sammansättning och beredskap ärpolitiska beslut. Förbandens förmågor är ju det verktyg som staten skallutnyttja för att skapa trygghet för som nation. Avvägningen mellanolika försvarsförmågor är därför snarare ett politiskt beslut än ett beslut avmyndigheternas chefer. Detta borde dessutom vara av större försvarspolitisktintresse än t.ex. fredsorganisationens lokalisering.En successiv anpassning av försvaret, såväl beredskap som uppgifter ochförmågor, till utvecklingen i omvärlden är också ett politiskt ansvar påsamma sätt som stabila förutsättningar för framtida investeringar i personaloch ny materiel. För att detta skall kunna förverkligas bör det politiskaansvaret göras tydligare som gränsen mellan det politiska ansvaretoch myndighetschefernas ansvar tydliggörs.7.3 Framtida försvarsbeslutKommande försvarsbeslut bör därför delas upp i en kortsiktig och en lång-siktig del. Den ena delen är beslutet om beredskap, uppgifter och förmågor iden befintliga organisationen som omfattar , dvs. storlekoch kostnad för den årliga driften. Hur detta sedan genomförs, att vidmakt-hålla och utnyttja den befintliga försvarsorganisationen, är ett ansvar förrespektive myndighet. Den andra delen är beslut som omfattar kommandeinvesteringar, och andra långsiktiga bindningar, sett i ett 10-årigt tidsper-spektiv. Förslag till förändringar och investeringar lämnas av myndigheterna.Dessa senare beslut behöver inte vara knutna till besluten om driftkostnader.Nästa försvarsbeslut bör sålunda omfatta verksamheten under tidsperioden2001-2003 samt beslut om de långsiktiga bindningarna i ett tioårsperspektiv.En utveckling som skissas ovan ställer krav på ett större parlamentarisktinflytande i det arbete som förbereder försvarsbesluten. Den nuvarandeordningen med en tjänstemannaledd försvarsberedning bör ersättas av enparlamentariskt ledd kommitté som beredningskompetensenförbättras i såväl utskott som departement. är det viktigt attFörsvarsmakten tidigt kommer in i processen. Den danska modellen med enförsvarskommission med såväl överbefälhavare som försvarsminister somdeltagare bör övervägas.Regeringen ger i propositionen beskedet att nuvarande försvarsberedningavses leva vidare. Detta besked ges - i motsats till förhållandet vidberedningens tillkomst - utan att konsultationer skett med övriga partier iriksdagen. Enligt vår uppfattning bör beredningskonceptet omprövas ienlighet med resonemanget ovan. Vilken funktion en försvarsberedning avnuvarande typ skall fylla i ett skede av försvarsbeslutsprocessen där enöverenskommelse kring ramvillkoren redan föreligger är svårt att se. Omregeringen eftersträvar parlamentarisk förankring för förändringar, i t.ex.personalförsörjningssystemen och materielprocessen, bör i ställetutredningsformen väljas. En försvarsberedning med uppgift att i störstaallmänhet följa utvecklingen fyller enligt vår uppfattning inget nämnvärtsyfte.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag (punkt 1) att nästa för-svarsbeslutsperiod skall omfatta i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att nästa försvarsbeslutsperiod skall omfatta åren2001-2003,3. att avslår regeringens förslag (punkt 2) till säkerhets-politiskt mål m.m. i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att avslår regeringens förslag (punkt 3) till försvars-politikens inriktning i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att avslår regeringens förslag (punkt 4) i fråga omfortsatt utveckling av förmågan till anpassning i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att avslår regeringens förslag (punkt 5) i fråga om denekonomiska ramen och inriktningen i fråga om omställningsbidrag ienlighet med vad som anförts i motionen,7. att avslår regeringens förslag (punkt 6) att den sär-skilda uppräkningen av anslaget för anskaffning av materiel med dens.k. teknikfaktorn skall upphöra i enlighet med vadsom anförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anpassning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om säkerhetspolitik,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försvarspolitikens inriktning och krigsorganisa-tionens utveckling,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utvärdering av MAL-reformens effekter ochen fördjupad analys av hur kostnadsutvecklingen för försvarsmaterielskall hanteras som underlag inför kommande försvarsbe-slut,12. att avslår regeringens förslag (punkt 7) i fråga omoperativa förmågor för det militära försvaret i enlighet med vad somanförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nytt underlag avseende operativa förmågor,14. att avslår regeringens förslag (punkt 8) till utvecklingav Försvarsmaktens krigsorganisation i enlighet med vad som anförts imotionen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återkomma till med förslag omeventuell vakantsättning av förband,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en samlad översyn av totalförsvarets personal-försörjning i form av en parlamentarisk utredning,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avbrytande av planerad utbildning av civila be-redskapsmän,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av antalet civilpliktiga som grundut-bildas,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en samlad översyn av kompetens avseendeforskning och utveckling, anskaffning och produktion av försvarsma-teriel,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gemensamma EU-regler för export av försvars-materiel,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att klarhet måste skapas i de åtgärder som börvidtas för att få en godtagbar säkerhet i telekommunikationssystemen,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en samlad översyn av totalförsvarets lednings-funktion i form av en parlamentarisk utredning,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försvarsmaktens ledningssystem ORION.Stockholm den 24 mars 1999Carl Bildt (m)()()()()()()()()()()Per ()Per ()