ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T502 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T502av , ()BergslagsdiagonalenBergslagsdiagonalen är ett samarbetsprojekt mellan fyra länsstyrelser och17 kommuner som vill utveckla näringsliv och turism längs vägen undermottot "Bergslagsdiagonalen - mer än en väg".För att göra projektet framgångsrikt har det varit mycket viktigt att väg-namnet blir känt och att vägnumreringen blir enhetlig. Efter framställningartill har vägnamnet skyltats utmed vägen . Detta ärmycket glädjande och en framgång för projektet. behöver ocksåvägnumret bli enhetligt längs hela Bergslagsdiagonalen, genom att riksväg50 förlängs från till och vidare till E 4 vid somersättning för samt berörda länsvägar. Detta bör ges regeringentill känna.För närvarande ingår den södra delen av frånÖdeshög till i det nationella stamvägnätet. Ett långsiktigt mål är atthela Bergslagsdiagonalen från E 4 i söder till E 4 i norr ska ingå i dettavägnät. Det som i första hand bör genomföras längs vägleden är att förlängastamvägnätet med återstående del av mellan och Borlängepå . är det enda län på fastlandet sominte har residensstaden ansluten till stamvägnätet. Det är en mycket viktigsymbolfråga för och projekt att åtminstonedenna felande länk på stamvägnätet åtgärdas. Detta bör ges regeringen tillkänna.Utmed Bergslagsdiagonalen i är vägobjektet "Förbifart "inom nationella vägplanen mycket angeläget såväl från trafiksäkerhets- somframkomlighetssynpunkt. Dessutom går nuvarande genomfart rakt genomtätorten, vilket ger besvärande miljöeffekter. Objektet är mycket högtprioriterat av både , kommunerna och , men riskerarenligt uppgift att försenas efter regeringens beslut om sänktavägbyggnadsunderlag. En sådan senareläggning är både negativ förnollvisionens förverkligande och projekt bör genomföras. Detta börges regeringen till känna.Projekt har fått ett särskilt EU-stöd för attåstadkomma regional tillväxt, och det är därför synnerligen angeläget attäven riksdag ger sitt stöd till projektet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återstående av mellanBorlänge och som ett första steg skall införas i det nationellastamvägnätet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att hela Bergslagsdiagonalen skall ha sammavägnummer och förslagsvis utmärkas som ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ombyggnadsprojektet skall ges en extra hög prioritet och genomföras.Stockholm den 16 september 1999Kenneth ()
mot · GN02T503 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T503av Molén, ()FärdtjänstDen nu gällande lagen om färdtjänst har inneburit att vissa handikappade,som enligt tidigare gällande regler hade rätt och möjlighet att få sinaspeciella och individuella handikapp tillgodosedda i form av tillgång tillsärskild förare och särskild färdtjänsttaxi, förlorat denna rätt.Enligt nu gällande regler skall alltså de drabbade tvingas att utnyttja ett avde taxifordon som används i färdtjänsten oberoende av om detta fordonuppfyller de speciella krav som den handikappade ställer och som i mångafall är en förutsättning för att färdtjänsten skall kunna användas.Den av kommuner och landsting upphandlade färdtjänsten bör i så storutsträckning som möjligt tillgodose de speciella behov som enskildamedlemmar av en kommun eller ett landsting har. Detta borde kunna tas medi de anbudshandlingar som ligger till grund för upphandlingen avfärdtjänsten.Enligt min mening skulle dessa nödvändiga förändringar underlättas, omde paragrafer i lagen om färdtjänst - bl.a. 7 och 9 §§- ändrades så attindividuella avvikelser kunde beaktas i samband med att berörd kommuneller berört landsting utfärdar sitt tillstånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionanförts om sådana ändringar i lagen om färdtjänst att de individuellaavvikelser som fysiska handikapp vanligtvis uppvisar skall beaktas vidutfärdande av tillstånd med rätt till färdtjänst.Stockholm den 27 september 1999Per-Richard Molén (m)
mot · GN02T504 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T504av , ()GötalandsbananProjektet måste komma till genomförande. En järnväg,som förbinder landets två största städer som man längs desssträckning även i övrigt kommer att finna ett antal av våra största orter -såsom , , , , ochSödertälje - måste ges hög prioritet. Banan kompletterad i sinförlängning söderut från till kontinenten i den s.k.Europabanan kommer att ge effekter för näringsliv och transporter för del av landet som inte kan nås på annat sätt. Tillsammans medstambanorna, och kommerGötalands-Europabanorna att bilda stommen i ett sammanhängande,kapacitetsstarkt och modernt järnvägsnät i . Ett sådantjärnvägsnät är nödvändigt för att vi skall kunna konkurrera med övrigaEuropa. Genom järnvägens miljömässigt fördelaktiga funktioner blir ensådan satsning dessutom en viktig faktor för att vi skall kunna uppnåuppställda koldioxidmål. Även de uppställda målen för en sänkning nedmot den s.k. nollvisionen i vägtrafiken kan med en satsning påGötalandsbanan komma närmre sitt förverkligande.Från att tidigare främst ha varit ett projekt som uppbackats av de storaorter som ligger längs banan mellan dess båda ändpunkter, har nuGöteborgsregionen med stor kraft beslutat sig för att gå in i och arbeta förprojektet. I kombinationen med Europabanan finns också ett stort intresse förtransporterna ned mot kontinenten från Stockholmsområdet.En omprövning av tidigare gjorda prioriteringar avseende tidsaspektenrörande detta projekt är nödvändig. Mycket utredningsmaterial finns redan.De ekonomiska kalkylerna både vad avser byggande och framtida drift geren mycket positiv bild.En utredningsman tillsatt av staten för att samordna frågan behöver snarasttillsättas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett skyndsamt agerande för att förverkligajärnvägsprojektet den 22 september 1999Lennart ()
mot · GN02T505 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T505av , ()Kostnaderna för stängsel vid järnvägNuvarande stängsellag bygger lag som främst hadeinriktning att skydda renar och lösgående kreatur från att komma upp påjärnvägsspåren. gäller helt andra förhållanden och krav på skydd.Den tekniska utvecklingen har bland annat inneburit allt snabbaretågtrafik. Snabbtåget X 2000 innebär exempelvis hastigheter över 200kilometer . För att uppnå en hög säkerhet när tågen förflyttarsig har många kommuner tvingats sätta upp nyastängsel av bättre kvalitet.Enligt gällande lag är det kommunerna som får stå för avkostnaderna medan bara behöver stå för . Vid stations-och bangårdsområden delas dock kostnaderna lika.Med hänvisning till de järnvägssatsningar som görs med utbyggnad avnya spårsträckningar, dubbelspår och ökad hastighet är det inte skäligt attkommunerna skall stå för av kostnaderna för stängselskydden.Speciellt märkligt upplevs detta av de kommuner som får betala merpartenav stängselskydden som snabbtågen inte längre stannar i derasegen kommun.Banverket som har ett sektorsansvar för järnvägssystemet kommerförmodligen inte att frivilligt ändra på kostnadsansvaret som är till derasförmån. Därför är det nödvändigt att tar ett initiativ i den härfrågan. Det borde vara naturligt att låta stå för dessa kostnader,eftersom det är där som besluten om nya järnvägssatsningar fattas.Stängselskyldigheten bör jämställas med vad som gäller på vägsidan. Där ärväghållaren ansvarig för alla väganordningar inklusive eventuella stängsel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör stå för stängselkostnaderna vidnyinvesteringar.Stockholm den 23 september 1999Stefan ()
mot · GN02T506 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T506av Husmark , ()SöderåsbananI den fastställda stomnätsplanen för ingår projekt påGodsstråket genom , , med totalt 207 miljonerkronor, fördelat . Denna del av nätet har variteftersatt och en upprustning är därför en förutsättning för en möjligutveckling av de skånska inlandskommunerna. tillhörstomnätet och ansvaret för detta regionala stråk ligger hos Banverket.Det anmärkningsvärda är att ett av prioriterade och beslutadeprojekt nu läggs på is till förmån för annan prioritering. Effekten av dettatillbakadragande innebär en ytterligare isolering av kommuner som redanidag har föga utbyggd kollektivtrafik och en hög olycksfallsstatistik på dåligavägar. har i uppgift att genomföra åtgärder som förutsätter en godregional transportinfrastruktur och därför är den eftersläpning som nuuppstått inte acceptabel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skyndsamt återuppta projektet med Söder-åsbanan, sträckan den 22 september 1999Cristina Husmark ()
mot · GN02T507 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T507av Falkmer, ()Kollektivtrafiken och resenärer med funktionshinderEnligt lagen 1979:558 om handikappanpassad kollektivtrafik skall densom har tillsyn över kollektivtrafik och den som utövar sådan trafik se tillatt trafiken anpassas med hänsyn till resenärer med funktionshinder.Grundat Handikapputrednings slutbetänkande Ett samhälle föralla (SOU 1992:52) och Transportforskningsberedningens (Kommunika-tionsforskningsberedningens) - , , beslöt om riktlinjer för föreskrifter om handi-kappanpassning av kollektiva färdmedel (1993/94:TU22).Riksdagen ställde sig då enig bakom målet att funktionshindrade personerskall kunna tillförsäkras samma villkor som andra medborgare när det gälleratt förflytta sig och resa eller att utnyttja andra former av kommunikation.Det slogs fast att när kollektivtrafik planeras och genomförs skall funktions-hindrades särskilda behov beaktas.Våren 1988 beslutade en enig riksdag, genom tillkännagivande tillregeringen, att åtgärder skulle vidtagas så att genomförandet av anpassning-en av på- och avstigningsterminaler skulle genomföras. (/88:15), lagstiftning, efter ett enigt riksdags-beslut och beslut om handikappanpassning av kollek-tiva färdmedel, är tillgängligheten för resenärer med funktionshinder brist-fällig i kollektivtrafiken. Trots alla vackra ord om målen att underlätta förfunktionshindrade att använda kollektiva färdmedel så fungerar det inte ipraktiken. De fattade besluten om tillgänglighet för rese-närer med funktionshinder efterlevs inte på ett tillfredsställande sätt. Iställetskjuter regeringen problemen framför sig och gömmer sig bakomutarbetande av nya handlingsprogram och utvärderingar av handikappoli-tiken.Trots alla välmenande formuleringar i propositioner och betänkaden ochtrots alla beslut på området, ligger långt efter många andra länder närdet gäller möjligheterna för handikappade att nyttja kollektiva färdmedel. Iexempelvis , med dess rikt utbyggda bussnät, är det en självklarhetatt en ramp fälls ner och att särskild plats finns reserverad i bussen för enpassagerare som är rullstolsburen. Det som så smidigt fungerar i en jättestadsom borde rimligen kunna fungera även i vårt land.Regeringen bör vidta de åtgärder som fordras så att kollektivtrafikensnarast kan bli möjlig att använda för personer med funktionshinder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder så att kollektivtrafiken blir anpassadmed hänsyn till resenärer med funktionshinder.Stockholm den 29 september 1999Karin Falkmer (m)
mot · GN02T508 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T508av de , ()FärdtjänstDen nya lagen om färdtjänst har varit i kraft . Man kanredan nu se vissa problem som har uppstått sedan den nya lagen trädde ikraft.Det har till exempel blivit betydligt svårare än tidigare att få rätt till led-sagare inom färdtjänsten. Detta är ett problem för många grupper av funk-tionshindrade, exempelvis synskadade och svårt funktionshindrade. Ett annatexempel är att de som studerar på annan ort än sin hemort inte kan användafärdtjänsten där, eftersom det är folkbokföringskommunen som är ansvarig.Enligt den nya lagen har kommunerna fått möjlighet att lägga över intebara utförandet av färdtjänsten, utan också de delar som innefattar myndig-hetsutövning, alltså att besluta om vem som ska ha rätt till färdtjänst etc. avtrafikhuvudmannen. Hur detta har fungerat i praktiken varierar säkert ilandet.Men det finns skäl att utvärdera av den nya lagen. Vilka effekter har denfått? Har det blivit bättre, enklare eller har enskilda eller hela grupperkommit i kläm och fått försämringar?HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utvärdering av effekterna av dennya lagen om färdtjänst.Stockholm den 29 september 1999Marietta de ()
mot · GN02T509 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T509av , ()Interregional persontrafikI regeringens förslag till budget för föreslås under utgiftsområde22 att anslaget D 2, Köp av interregional persontrafik, skall minskas med9,. Pengarna skall i stället användas till att finansieraanslaget B 6, Vissa kostnader med anledning av förlisning.Jag vill här betona att jag anser att det angivna beloppet givetvis skallavsättas till kostnader kring förlisning. Det är både nödvändigtoch ytterst önskvärt att detta sker. Jag motsätter mig emellertid att pengarnaskall tas från det anslag som är till för att upphandla s k olönsam trafik.Neddragningar på detta anslag drabbar ytterst järnvägstrafiken och flygtrafiki . Ett som redan är styvmoderligt behandlat genomavsaknad av en näringspolitik för hela Sverige.För oss som bor i norra är det av yttersta vikt att nattågstrafik ochinomregionala flygtransporter såsom t ex den för sjukvården viktiga flyg-linjen mellan och får fortsätta. Läget för många av de all-männa kommunikationerna i är desperat och ytterligareförsämringar är inte önskvärda.Jag föreslår att medel till anslaget B 6 Vissa kostnader med anledning avM/S förlisning skall omfördelas från anslagen som täcker administration och sektorsuppgifter inom utgiftsområde22.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att uppförandet av anslag B 6 Vissa kostnadermed anledning av förlisning finansieras genom ned-dragning av anslag A 1 administration och A 3 Banverketssektorsuppgifter inom samma utgiftsområde.Stockholm den 1 oktober 1999Yvonne ()
mot · GN02T510 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T510av von der Esch, ()Utseende av statlig utredningsman för del av Södra stambananBakgrundSödra stambanans sträckning och upprustning genom /har utretts och diskuterats. Ständigt nyaaspekter anförs i takt med att förutsättningar förändras. senast genomatt flygplats- och djuphamnsalternativ förts in i debatten. Även om denregionala betydelsen av frågan väger tungt har problematiken givetvisockså riksintresse.DagslägetI dag saknas en sammanhållande kraft för det utredningsarbete sombedrivs på olika håll avseende infrastrukturen i regionenskommunikationsnät. Den bristen torde i hög grad ha bidragit till attdecenniers utredande ännu ej lett till konkreta resultat.ÅtgärdI syfte att åstadkomma en strukturell uppstramning av pågående ochframtida utredningsarbeten och därmed minska kostnader och ökaeffektiviteten, bör en statlig utredningsman utses med uppdrag attsamordna de olika slag av utredningar som berör Södra stambanangenom / Östergötland.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utseende av en statlig utredningman.Stockholm den 29 september 1999Björn von der Esch (kd)
mot · GN02T511 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T511av , (-v)SälenbananSälenbananSälen är största skidsportort med ensysselsättningsintensiv turistnäring. tarområdet emot ca 80 000 besökare som motsvarar ca 160 000 resor.Under ett år besöks av nära två miljoner människor vilketmotsvarar ca 3-4 miljoner resor till och från området. Det finns drygt 50 000bäddar. Det finns ytterligare utvecklingspotential i området för turism. Detsatsas också på sommarturism. Sommarturismen har ökat ochkommer att fortsätta att utvecklas. har stor betydelse försysselsättningen för orten som ligger i en glesbygdskommun. Brakommunikationer är en förutsättning för att utveckla Västerdalarnas turismoch näringsliv. Att utveckla tågtrafiken genom att i ett första stegelektrifieraVästerdalsbanan är av yttersta vikt. I ett andra steg bör en utbyggnad ske tillSälen för att sedan fortsätta mot Norge.Med tanke på den mängd turism som genomströmmar på dessa krokigaoch till stor del hala och trafikfarliga vägar med som bekant ettflertal dödsolyckor, borde en järnväg prioriteras högt av trafiksäkerhetsskäl.De tunga transporterna med timmer och virke skulle i större utsträckningkunna utnyttjas på järnväg. För det övriga näringslivet skulle en järnväg iförlängningen till ha en stor och positiv betydelse. En ökning avgodstrafiken har skett. En elektrifiering i ett första steg skulle ge rättsignalertill fortsatt utveckling i regionen. Den intensiva biltrafiken både till Sälenoch skulle begränsas i positiv riktning med en järnvägsförbindelse.Detta skulle vara ett led i att uppnå ekologisk balans, regional balans och enbetydligt högre trafiksäkerhet.Vårt förslag är att regeringen inom återkommer medförslag till en finansiering av en elektrifiering till den nu befintligaVästerdalsbanan, och att i ett andra steg prioritera en förlängning till ikommande planeringar av järnväg, av de skäl som anförts.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av en elektrifiering och utbyggnad avVästerdals/Sälenbanan.Stockholm den 30 september 1999Lena ()()()()()
mot · GN02T514 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T514av Danestig, ()Satsning på moderna spårvägssystemSpårbunden kollektivtrafik är lämplig för att lösa transport- ochmiljöproblemen speciellt i större tätorter. Genom att införa eller bygga utbefintliga spårvägssystem kan luftföroreningarna minskas betydligt.Denna möjlighet begränsas tyvärr av många kommuners bristandeekonomi. har en välfungerande spårbunden kollektivtrafik. För att möta en förväntadbefolkningstillväxt planerar kommunen att bygga ut denna ytterligareoch ersätta de dieselbussar som är i drift utanför själva centrum.På VTI i har ett forskningsprojekt inletts, kallat /LightCost. Projektet skall studera om s.k. kan vara ett bra alternativ förkollektivtrafiken i som i många andra länder i . Ensamordning mellan forskningen på VTI och kommunserfarenheter och intresse för spårbunden kollektivtrafik skulle vara mycketfruktbart och utvecklande. För att detta skall bli möjligt krävs dock ettfinansiellt stöd från regeringens sida. Vi menar att detta skulle kunna skemed hjälp av medel från de lokala investeringsprogrammen (LIP). Detta börges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medel till samordning mellanforskningsprojektet vid VTI och för att utvecklaoch modernisera spårbunden kollektivtrafik.Stockholm den 3 oktober 1999Britt-Marie Danestig (v)Carlinge Wisberg (v)
mot · GN02T515 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T515av Wahlén, ()Triangelspåret och ÅdalsbananBotniabanan har börjat byggas. Den är ett välkommet tillskottnär det gäller att förbättra kommunikationerna i och ÖvreNorrland. För att skall kunna utnyttjas optimalt måste etttriangelspår byggas vid för att via sammanlänkaBotniabanan med den gamla stambanan. Utan triangelspåret blirBotniabanan en ren kustangelägenhet.Framtida gods- och persontransporter kräver högre standard på allabandelar samt bra förbindelser mellan de olika banorna för att kunna användaframtidens snabbare och tyngre tåg.Driften och underhållet av kan inte fortsätta vara så eftersattsom . Det minskar driftsäkerheten och ökar transporttiderna. Norr omHärnösand har ett mycket dåligt bestånd av slipers. Detta medföratt tågomledning från stambanan ej får förekomma om inte särskilda skälföreligger. Men ingen kedja är starkare än dess svagaste länk.Vid ett tillfälle stoppades t.ex. trafiken vid p.g.a.ett vagnhaveri. Endast två godståg och två persontåg fick omledas viaHärnösand eftersom banan är av så dålig kvalité. Övriga tåg (ca 15) fickvänta i innan trafiken kom igång igen. Dessa stopp kommerinte att upphöra om man inte åtgärdar bristande underhåll på ettsådant sätt att standarden upprätthålls.Hur mycket kostar inte dessa stopp i form av merarbete, försenadeleveranser, förlängda restider för resenärerna och tappad goodwill?Den nya generationens tåg, som t.ex. X 2000, får över huvud taget intebefara banan, inte ens med låg fart.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av triangelspåret och underhåll avÅdalsbanan.Stockholm den 3 oktober 1999Gunilla Wahlén (v)
mot · GN02T518 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T518av , ()Järnvägstunnel mellan och 2000 invigs i ett stort och viktigt projekt nämligen bronmellan och . Bron kommer att få stor betydelse förden södra . Enligt vår mening är dock inte förbindelsenmellan och komplett förrän en järnvägstunnel mellanHelsingborg och är invigd.En tunnel mellan och ger ca 700 000 invånare pånorra och i norra möjlighet att resa till varandra på mindre än45 minuter. Tunneln är den felande länken i Sundsringen - en ringlinje runtÖresund - som ger kollektivtrafik till cirka 3 miljoner invånare i . Tunneln finns dessutom med i planerna för Europabanan, ensnabbjärnväg mellan , och via Jönköpingoch Helsingborg.För att få tunneln belyst ur ett modernt, miljövänligt kollektivtrafik-perspektiv utförde regionen tillsammans med kommunerna en förstudie. Denvar till hälften finansierad av EU via Interreg II. Förstudien visade att detrent tekniskt är relativt enkelt att genomföra bygget av en järnvägstunnel förpersontåg. Genom att använda väl beprövade byggmetoder kommerkostnaden att hamna på beroende på om manväljer ett eller två spår.Under senare tid har flera uttalat sig positivt till tunneln mellanHelsingborg och . 19 danska och 10 svenska kommuner hargemensamt skrivit till de bägge ländernas statsministrar om att det borde blien fortsättning på den första förstudien. Den svenske statsministern uttalade imars 1999 att efter bron mellan och kommer justtunneln och Helsingör.Det är dock en del som återstår att beakta innan en tunnel kan börjabyggas. Därför är det viktigt att tar initiativ till fortsatta studierangående förutsättningarna för en järnvägstunnel mellan ochHelsingör.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en fortsatt studie av en järnvägstunnel mellanHelsingborg och Helsingör.Stockholm den 29 september 1999Annika ()()