mot · GN02U221 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U221av , ()En generation i faraInledningVid slutet av 1989 hade fallit och länder somTjeckoslovakien, och påbörjat reformer.Besvikelse över misslyckade ekonomiska reformer parademed starkt missnöje över den politiska situationen iSovjetunionen gjorde att perestroikan, som syftade till attstärka , i stället bidrog till dess upplösning.Samtidigt tog frigörelserörelserna i de baltiska staterna,och fart. Vid slutet av 1991 hade alla 15Sovjetrepublikerna förklarat sitt oberoende och 11 av dembildade något senare OSS, Oberoende Staters Samvälde, däräven gick med 1993.I denna vidsträckta region, som utgörs av forna ochländerna i Öst- och , bor en halv miljard människor. Bortåt 150miljoner av dessa är barn. Dessa barn växer upp i en övergångsperiodpräglad av en politisk osäkerhet och framför allt av en social och ekonomiskkris som knappast hittar relevanta jämförelser i historien. Vad är denmänskliga kostnaden för krisen ? Hur påverkar den barnen, som är de mestsårbara i samhället ? Vilken framtid kan dessa barn förvänta sig?Barn i faraUnicef har i sina Regional Monitoring Reports fortsatt attbeskriva situationen för barnen i forna och iÖst- och . Så sent som utkomUnicef med en bok om utvecklingen i dessa länder urbarnens perspektiv: "Generation in Jeopardy" (En generationi fara). Det är på många sätt en skakande läsning även omuppmuntrande trender inte helt saknas.Denna bok tillsammans med rapporter om länderna i det aktuellaområdet har utgjort underlag för faktauppgifter och beskrivningar omsituationen för barnen i denna motion.Boken beskriver hur ett mycket stort antal familjer genom en ekonomi ifritt fall hamnat i djupaste fattigdom. Den talar om häpnadsväckande ökning-ar av dödligheten främst när det gäller vuxna män, sönderfall av socialasystem, effekterna av radioaktiv strålning och annan miljöförstörelse och enalarmerande ökning av brottsligheten. Boken lyfter fram barnmisshandel ocholika former av utnyttjande av barn, hemlösa barn som tillbringar sin tid pågatan, barn på institution och barn som inte har någon ordnad skolgång ellerinte går i skolan alls.Tidiga tecken på social krisBoken vill inte görareformprocessen ansvarig för de många problem som barnoch deras familjer möter. Det måste dock medges attomställningen från en centralstyrd till en frimarknadsekonomi lämnade mycket övrigt att önska. Baranågra få centraleuropeiska länder lyckades ta sig någorlundahelskinnade genom av övergång från ettsystem till ett annat.Efter upplevde många av länderna i forna Sovjetunionenoch i Öst- och ekonomisk tillväxt och kunde satsa storaresurser på utbildning och grundläggande hälsovård. kom de första tecknen på social kris. Den förväntade livslängdenbörjade sjunka och välfärdsutvecklingen visade tecken på att avta. I slutet av1980-talet började hälsotillståndet att visa tecken på försämringar i form avsmittosamma sjukdomar. Stora skillnader gjorde sig märkbara mellan å enasidan öst- och centraleuropeiska länder och de centralasiatiska republikerna.Barnadödligheten låg på hela 45 eller mer per 1 000 i de senare länderna mot10-12 per 1 000 i de förra. Skillnaderna var också mycket stora beträffandetillgång på mat och grundläggande social servcice mellan snabbt växandestadsbefolkningar och stagnerande områden på landet.Stödet från staten sviktarNär miljoner familjer, varav en del tidigare tillhörtmedelklassen, genom arbetslöshet och stigande inflationplötsligt blev fattiga, minskade det stöd drastiskt som statentidigare gett i form av hälso- och sjukvård, utbildning,pensioner och annan grundläggande samhällsservice. Intenågra har fått bära konsekvenserna av detta i sammautsträckning som barnen och det är också bland barnen vikan förvänta oss de mest långtgående skadorna på grund avden sociala krisen.Demografiska förändringarEn rad demografiska faktorer som dödlighet, födelsetal,äktenskap och skilsmässa gör barn mer sårbara i en redanutsatt situation. Kurvan för förväntad livslängd har sjunkitdrastiskt i en del länder. Förändringen gäller främst män i bla , , och . Förutom iLettland märks en avmattning 1995. I och Rysslandligger den förväntade livslängden för män nu under (58,i ), vilket är lägre än i . FrånManegorsk i talar en färsk uppgift om enmedellivslängd och att praktiskt taget alla barn födsmed någon form av handikapp.Våldsam död bland tonåringar som olyckshändelser, mord och självmordökar stort. Drog och alkoholmissbruk bland tonåringar blir allt vanligare medför tidig död som följd.Barns hälsaBarns hälsa har drastiskt försämrats i de flesta länder iregionen med undantag för . Bristandenäringstillförsel, ohälsosam livsstil, våld inom familjen,miljöföroreningar och smittosamma sjukdomar harmedverkat till detta. Brist på grundläggande hälsovård,vaccinationsprogram och rent vatten har också haft mycketnegativa effekter.I flera länder ökar spädbarnsdödligheten och allt fler barn föds för tidigtmed låg födelsevikt. I har barnsjukdomar i luftvägarna, somvanligen går lätt att behandla, åter blivit en ledande dödsorsak blandspädbarn.Polio, difteri och tuberkulos, som nästan var utrotade, har kommit tillbaka.Difteri dök upp igen . stegdifterifallen kraftigt i forna , där 200 000 fall rapporteradesoch 5 000 dog, innan en vaccinationskampanj fick epidemin att långsamtavta. Barn har varit de som drabbats i störst utsträckning i flera av länderna.Bara i var det 48 000 fall av difteri bland barn, varav 1 700 meddödlig utgång.Att gamla smittosamma sjukdomar återuppstår är en stor fara både för deberörda länderna och för omvärlden. Risken för spridning med flykting-strömmar är stor.Vaccinationsprogrammen har börjat fungera igen men är inte heltäckande.Sverige bör via WHO och och i samarbete med de berörda ländernaverka för att barnen får den rätt till grundläggande hälso- och sjukvård sombarnkonventionen förutsätter.Sverige bör via WHO och verka för att heltäckande vaccinations-program genomförs och följs upp.Enligt WHO är rökning den främsta orsaken till sjukdom och död, somskulle gå att förhindra. I visar studier att var fjärde pojke på 15 årröker och i var femte. Enligt WHO ökade antalet unga rökare blandpojkar i från till och bland flickor från till 34 %mellan 1985 och 1994.Alkoholmissbruket är på uppgående i hela regionen. I äralkoholproblemen oerhört stora. Bland ryska män räknar man med en 600-procentig ökning sedan . Detta har med allsäkerhet haft stor påverkan på den låga förväntade livslängden på drygt 58år. Dödsfallen genom alkoholförgiftning har stigit och genomskrumplever . Alkoholism hos föräldrarna är en svår börda förbarnen och många föräldrar fråntas vårdnaden om sina barn. Många barnföds med obotliga skador på grund av mödrarnas alkoholmissbruk. Detökande alkohol- och drogmissbruket hos barn och unga är ett direkt hot motderas hälsa.Informationen om de skador som följer inte minst ett inletttobaks-, alkohol- och narkotikabruk är otillräcklig. Reklamen för tobak ochalkohol är ofta ohejdad.Sverige bör i EU och WHO stimulera till breda informationsinsatserriktade till barn och ungdom i forna samt i övriga Öst- ochCentraleuropa i samarbete med de berörda länderna.Sverige bör i internationella fora verka för att länder och företag i att ålägga sig samma restriktivitet beträffande reklam i samarbets-länderna som enligt lag gäller för reklam i det egna landet.När det gäller närområdet bör den ge frivilligorganisa-tioner med kompetens på området möjligheter till förebyggande och rehabili-terande insatser när det gäller det ökade bruket av tobak, alkohol och narko-tika.Ett ökande drogmissbruk, bristande blodkontroll och få förebyggande pro-gram gör att hiv/aids snabbt sprider sig. I en rapport från 1997talas om en explosion. I har osteriliserade sprutor bidragit till endramatisk smittospridning. Enligt var av de smittadebarn. rapporterades i 277 hivsmittade barn. Redan iseptember följande år hade 3 000 nya hivfall bland barn registrerats. IRyssland beräknas så många som 1,5 miljoner vara smittade. I Ukrainatalades det om smittade drogmissbrukare 1995. Ett knappt år senarehade siffran stigit till . I ökade andelen hivsmittade blandprostituerade från till . Många av desmittade i är tonåringar.I flera länder som och är dock hiv/aidssiffrornafortfarande låga.Den bör i EU och WHO verka för en handlingsplan föratt hejda den explosionsartade hiv/aidsspridningen i en del länder i området.Miljöförstöring och barnshälsaMiljöförstöringen i Öst- och , för att inte talaom hela forna , är skrämmande. Den för medsig allvarliga konsekvenser för hälsan. Eftersom barn hållerpå att utvecklas är de känsligare för denna påverkan änvuxna. siktade man påsnabb tillväxt utan hänsyn till de miljö- och hälsorisker dettainnebar. Även nu anser många av länderna det för dyrt attmed sina knappa ekonomiska resurser göra något åt miljön.Det problem som mest låtit tala om sig är det radioaktiva nedfallet från dekärnvapentester först ovan och sedan under jord, som pågick i fyra årtiondeni Semipalatinsk, och 1986 i . Ett TV-program klargjorde de fruktansvärda konsekvenserna av kärnvapen-proven för både vuxnas och barns hälsa. Det finns exempel på hur drabbadebarn nu lämnas nästan helt utan medicinsk vård på sjukhus i i Tjernobyl har varit mest fördärvbringande i ,och delar av . Här lider barn i mycket högre grad änvanligt av infektioner, blodsjukdomar, luftvägs- och cirkulationssjukdomar. IVitryssland har födselskadorna ökat och förekomsten av tumörerhar tre- till fyrdubblats sedan olyckan.Sverige bör via och verka för att de barn som drabbats avradioaktivt nedfall som följd av kärnvapenproven i och får adekvat sjukvård och hjälp till ett så drägligt liv som möjligt.Ett direkt samband kan konstateras mellan förekomsten av barns sjuk-domar och närheten till stora industrier med utsläpp av allehanda oregleradegifter. Miljökrisen bottnar i den snabba industralisering och urbanisering,som tog verklig fart . Eftersom staten kontrollerade produk-tionsmedlen fanns det ingen som vakade över miljön.Tjeckoslovakien ansågs vara världens mest förorenade land iförhållande till invånarantalet. förklarades av för enekologisk katastrofzon med 55 städer som nådde en kritisk nivå för luft-föroreningar.I lever mer än 55 miljoner människor, av vilka 12 miljoner ärbarn i städer där föroreningarna är fem gånger högre än vad som är tillåtetenligt officiella normer. Den drar slutsatsen att förorening-arna är direkt ansvariga för mer än en tredjedel av alla sjukdomar, inklusivehälften av alla luftvägssjukdomar. tredubblades före-komsten av astmatisk bronkit. I svårt förorenade områden fyr- eller fem-dubblades den.I , , lider av barnen som bor i närheten av det storaNowa av kroniska luftvägssjukdomar. I har ett direktsamband dokumenterats mellan luftföroreningarna och barnens sjukdomar iluftvägarna.Industrin är inte den enda syndabocken. I och med att allt fler har egen att många bilar är gamla, bidrar bilavgaserna på sina håll mycket kraftigttill luftföroreningarna. För industrin gäller också att utsläppen kraftigtminskat på många håll, eftersom många industrier inte förmått att fortsättamed sin produktion, när de utsatts för konkurrens.Den bör i EU och i internationella fora verka för attmiljösamarbetet med berörda länder intensifieras i syfte att bl a förbättrabarnens hälsa.Utbildningssystemet vacklarÄven om utbildningssystemet var ensidigtoch läroböckerna med tiden blev omoderna, omfattade det iprincip alla barn, som på så sätt fick en grundläggandeskolgång. Utbildningen har farit mycket illa underövergångsperioden. I många områden har skolorna stängts.Det gäller inte minst i krigshärjade områden. I ,, och Kirgistan harbudgetnedskärningarna, när det gäller skolan, varit rent för-ödande. Lärarnas löner har blivit så låga att många tvingatssluta, vilket medfört brist på kvalificerade lärare.Många skolor har fått stängas av ekonomiska skäl. Andra hålls stängdaunder vintern, eftersom man inte klarar uppvärmningen. Föräldrar kan intelängre lita på att skolsystemet ger deras barn den utveckling de behöver.Familjer måste nu i många fall betala för den undervisning som vargratis. Fattiga familjer har svårt att skicka sina barn till förskola.Det finns tecken på att allt fler barn av olika skäl inte går i skolan på grundav problem i familjen. En del är så fattiga att de inte klarar transporten tillskolan, där avstånden är stora. En del barn arbetar och fullbordar därför intesin skolgång eller får en mycket oregelbunden skolgång. Andra ärföräldralösa eller lever utan tillsyn från föräldrarna och går då inte heller iskolan.Från både och har så skrämmande siffror som 5-10 %barn som inte har någon regelbunden och ordnad skolgång nämnts. IRyssland uppges att av barnen inte finns i . Det rörsig om 100 000 barn i varje årskurs. Detta betyder, förutom de stora problemen missad skolgång innebär för framtiden, både för det enskilda barnet ochför samhället, en ökad risk för att barnet far mycket illa. Skolan ger inte barakunskapsutveckling och fostran men är i sig ett socialt skyddsnät, somkompletterar familjen.En grupp barn som lätt hamnar utanför skolsystemet, även om derasföräldrar och de själva gör allt de kan för att de ska få gå i skolan, ärhandikappade barn. Som exempel kan nämnas en kvinna i , som påeget initiativ och med insamlade medel, startade en privat skola för atthennes handikappade son skulle få gå i skolan.Den måste i grannlandssamarbetet och i EU ochUnicef föra en dialog om barnens rätt till gratis grundskoleutbildning enligtbarnkonventionen och framhäva riskerna för demokratins långsiktigautveckling, när många barn får en mycket bristfällig skolgång eller inte allsgår i skolan.Sverige måste också i samma fora verka för att barn med fysiskt ellerpsykiskt handikapp inte diskrimineras.Barn på institutionLäget på barnhem i som förmedlades i en rad TV-program , var en chock för helavästvärlden. Det var inte det enda land där barn påinstitutioner for mycket illa. Situationen är fortfarande långtifrån tillfredsställande även om framsteg har gjorts på en delhåll genom att man försökt sprida goda exempel och genominsatser från olika enskilda organisationer och vänorter.Unicef beräknar att det finns en miljon barn på institution i Öst- ochCentraleuropa och i forna . I lär det finnas 120 000barn på statliga institutioner, i 43 000 och i 7 500. Förbarn på institutioner i dessa länder är livet hårdare än någonsin i och med enallt knappare budget. Fysiskt och mentalt handikappade barn har ofta haft detmycket svårt i dessa länder. Deras förhållanden har inte förbättrats utan dediskrimineras även fortsättningsvis. Även om en del föräldrar ibland försökerta initiativ till omsorg och utbildning för sina barn, når dessa insatser ettlitetfåtal. uppgår de handikappade barnen till 400 000 i ,bortåt 140 000 i och 18 000 i Vitryssland.Det är enligt fler barn på institutionerna . hade särskilt antalet barn på institutioner ökatkraftigt,i , och och med otroliga iEstland. Antalet barn på institutioner har fortsatt att öka i den åldersgruppenenligt de senaste siffrorna från . visar de högsta siffrornaföljt av och . I många länder lever båda eller en avföräldrarna. Det rör sig i vissa länder om av de omhändertagna barnen. del fall kan eller anser sig inte föräldrarna kunna ta hand om barnen. Iandra fall anser myndigheterna dem olämpliga. Ett av problemen förutomden undermåliga vård de får är att de ofta förlorar all kontakt med sinaföräldrar och får stora svårigheter att anpassas till ett liv ute i samhället.Svenska regeringen bör via verka för att barnens rätt till sinaföräldrar respekteras i anda.BrottslighetBrottsligheten var relativt låg eller hölls åtminstone underkontroll under Sovjettiden. När den politiska och socialakontrollen släppte, ökade brottsligheten. Ungdoms- ochbarnbrottsligheten har också ökat kraftigt. Övergången frånskola till arbetsliv är inte längre lika självklar. Tvånget fördem som tidigare kom ut från en uppfostringsanstalt varstarkt att direkt fortsätta på en kontrollerad arbetsplats.Bristen på utbildningsplatser och den stora arbetslöshetengör det naturligt nog mycket svårt för många ungdomar att fåarbete, inte minst de som har en ofullständig skolgång.I , och är den rapporterade brottsligheten tregånger så hög som före övergångsfasen. I , , ,, , och har brottsligheten ökat till95 %. Ändå räknar man med att många brott aldrig anmäls.Brott där barn och ungdom är inblandade är bland de som växer snabbast,och det gäller våldsbrott som kidnapping, våldtäkt, misshandel och mord.Den mest dramatiska ökningen av ungdomsbrotten har västra delen av de baltiska staterna stått för. I står ungdomar för av allbrottslighet. I har ungdomsbrottsligheten stigit sedanoberoendet. Ungdomar mellan utgör en tredjedel av Litauensbefolkning, ändå begår de hälften av de rapporterade brotten och avalla våldsbrott. I har ungdomar dömda för brott tredubblats mellan1989 och 97.Barn som inte tas om hand av föräldrarna, inte går i skolan och lever pågatan, löper naturligtvis stor risk att utnyttjas på olika sätt och att hamna ibrottslighet. I och i sägs 60 000 barn leva på gatan, påjärnvägsstationer och andra allmänna platser i respektive stad. Siffran 10 000nämndes för och även har stora problem.Rumänien är känt för sina gatubarn. Dessa barn har ofta ingaandra möjligheter att försörja sig än med brottslighet av olika slag.I rapporter från 1995 visades att ungdomsbrotten iEuropa oftast utförs av gäng. I begicks av ungdomsbrottenav gäng och i och nästan lika stor andel.Rättssystemet är inte anpassat till unga brottslingar. Även för mindreallvarliga brott blir fängelsedomarna ofta långa. Omhändertagandet av ungabrottslingar ger dem mycket små möjligheter till rehabilitering. Ofta utnyttjasde och förhållandena i fängelserna är vådliga för både deras fysiska ochpsykiska hälsa.Den lavinartade utvecklingen av ungdomsbrottsligheten i flera av ländernautgör en stor fara för den långsiktiga säkerheten i vårt närområde.Den måste i grannlandssamarbetet och inom EU verkaför ett förebyggande arbete mot ungdomskriminaliteten och för etträttssystem som ger större möjlighet till rehabilitering av unga brottslingar.En handlingsplan mot ungdomskriminalitet bör utarbetas.Den ekonomiskautvecklingen 1989-98En jämförelse av BNP visar enligt förhandssiffrorfrån den rapport som kom , att bara Polenoch har överträffat siffror och Slovakienkom precis upp till dem. och är bara någotunder den nivån. De flesta länderna i nåddebotten 1992-93, de baltiska staterna och de flesta länderna iforna 1994-95 och har sedan långsamt återhämtat sig.En del drabbades av nya svårigheter 1995 och andra 1998.Ryssland fick en svår ekonomisk kris , som ocksåpåverkat andra länder. 15 av 26 länder kämpar fortfarandemed en BNP på av nivå.En genomgående trend är att klyftorna ökar och bara något land kan visaupp lönenivåer som är jämförbara med 1989. Fattigdomen är fortfarandemycket stor för många människor i flera av länderna och i många fall kanman tala om rent armod. För många har situationen inte blivit bättre utansnarare förvärrats.Enorma behov kvarstårDet finns inget som tyder på att läget för utsatta barn i våranärmaste samarbetsländer skulle ha förändrats till det bättre inågon större utsträckning. Det finns naturligtvis små öar somutgör undantag, där hjälpinsatser har satts in och man börjarse förändringar. Det mesta är dock ogjort. De enormabehoven kvarstår.När det gäller leder de uppgifter vi fått om den senaste katastro-fala ekonomiska utvecklingen till farhågor om att situationen därförsämrats betydligt för många barn.Utvecklingen i det krigshärjade går mycket långsamtframåt. Hjälpbehoven är skriande bland barn, som farit mycketilla både fysiskt och psykiskt. En del har aldrig upplevt en normal tillvaro.De mest akuta hjälpbehoven finns naturligtvis nu i Kosovo, där många avinsatserna försenats, vilket väcker stora farhågor inför vintern.Blygsamma insatserEnligt uppgift från Sida-Öst har 12 insatserhelt eller delvis med inriktning på barn och ungdom beslutatssedan 1994 och beviljats stöd på 14 miljoner. Genom Sidasavdelning för stöd till enskilda organisationer har bidrag påcirka 15 miljoner beviljats för projekt för barn och ungdom iÖst- och och det ryska närområdet.Med tanke på vidden av problemen bland barn och ungdom i vårt närområ-de, måste insatserna från svensk sida anses mycket blygsamma. Krisdemo-kraterna menar att inte tillräcklig uppmärksamhet ägnats åt densociala misären i våra samarbetsländer i Öst- och . Detta ärsärskilt allvarligt när det gäller de utsatta barnen.Regeringen bör framlägga en redogörelse för vilka olika bistånds-insatser som gjorts med inriktning mot barn i vårt närområde, både bilateralaoch multilaterala, såväl som de insatser som gjorts via svenska frivilligaorganisationer, kommuner och vänorter.Dagens försummade barnkan lätt bli morgondagensförloradeMånga av dagens försummade barn kan lätt blimorgondagens förlorade, om de inte får hjälp i tid.Försummelserna har pågått så länge att det inte känns felatt som gör tala om "Generation in Jeopardy" - engeneration i fara.Visserligen är barnens rätt till trygg omvårdnad, grundläggande hälsovård,ordnad skolgång och en positiv utveckling i första hand ländernas ansvarmen enligt artikel 4 är det också vårt ansvar i och med attvi hör till undertecknarna av konventionen. I artikel 4 läser vi:Konventionsstaterna ska sträva efter att till det yttersta av sina tillgängligaresurser söka förverkliga barnets sociala, ekonomiska och kulturellarättigheter. När resurserna inte räcker till bör man söka lösningar genominternationellt samarbete.Frågan är om gjort sitt yttersta för att bidra till attförändra dessa barns livsvillkor ?En bättre utveckling är i första hand av avgörande betydelse för varjeenskilt barn men den spelar också en stor roll för hela samhället. Barnen ärett samhälles framtid. När så många barn far illa som falletär i vårt närområde, finns en risk för själva demokratins långsiktigautveckling, den demokrati som är vårt mål att stödja i samarbetet med våragrannländer.Vilken inverkan på samhällsutvecklingen i sina länder kommer de barnoch ungdomar att ha, som fått sina rättigheter så grovt kränkta ? Hur kommerde barn och ungdomar som försummats och utnyttjats och tidigt hamnat ikriminalitet att kunna bidra till ett rättsamhälles framväxt ?Ökade insatser ochinternationellt samarbete ärnödvändigtDet har på Nordiska Rådetsrekommendation upprättat en handlingsplan medinriktning på initiativ inom det nordiska samarbetet sominriktas på barn i vårt närområde. finns 2miljoner danska kronor avsatta för utarbetande ochuppföljning av handlingsplanen. Medlen ska också delvisföras över till konkreta projekt . Det rör sig alltså inteom några stora summor med tanke på de stora behoven.Några speciella medel är inte avsatta för barnområdet för år2000.Kristdemokraterna föreslår att den intensifierar sinabiståndsinsatser med inriktning på barn i vårt närområde.Kristdemokraterna föreslår vidare att regeringen med utgångspunkt frånbarnkonventionen, som undertecknats av länderna, för en dialog omländernas ansvar att verka för barnets rättigheter enligt konventionen menockså om vår och det internationella samfundets skyldighet och vilja att bistådem för att på alla sätt söka förverkliga barnets rättigheter.Kristdemokraterna föreslår att den i EU:s ministerrådtar initiativ till att en handlingsplan utarbetas med barnens behov i fokus.Olika länder bör ta ansvar för ett bilateralt samarbete med de länder somligger naturligast till för respektive land.