mot · GN02MJ12 · 1999-11-12 00:00:00 — Ett av många problem är att dagens sätt att mätaekonomisk utveckling - det vill säga via BNP-statistiken - inte tar hänsyn tillde sociala och miljömässiga problem som den ekonomiska utvecklingen förmed sig.Det finns heller inga automatiska signaler in på marknaden som indikeraratt till exempel "miljöutrymmet" krymper, på motsvarande sätt som det finnsindikatorer på att exempelvis ett budgetutrymme för staten kan förändras. bästa av världar skulle till exempel oljepriserna gå upp i en situation därrisken för klimatpåverkan via användningen av olja och kol blir alltmerauppenbar. Istället ligger oljepriserna på en rekordlåg nivå. Marknaden haringen inbyggd mekanism som reagerar då "miljöutrymmet" krymper. Enannan brist består i att miljökostnaderna i samband med oljeanvändning iflertalet länder ej är integrerade i priserna.Som marknaden fungerar, i kombination med hur beskattningen ärutformad - dvs höga skatter på arbetskraft - drivs företagen att i första handeffektivisera arbetskraften. Följden blir att antalet jobb minskar eller hållspåen allt för låg nivå. negligeras den helt nödvändigaeffektiviseringen i användningen av de fysiska resurserna. I ett framtidahållbart samhälle måste prioriteringen vara den rakt motsatta! För attåstadkomma detta krävs dock helt andra incitament i marknadsekonomin,både vad gäller skatter och normer. Vi kristdemokrater har under lång tidpläderat för skatteväxling från arbete till miljöpåverkande aktiviteter. Det ärnödvändigt att denna fråga drivs med kraft i EU och nationellt.DelaktighetRegeringen konstaterar, att arbetet med är en bra grund för attförankra miljöarbetet hos medborgarna. Varje lokalsamhälle utformar enegen med utgångspunkt från de speciella problemen ochförutsättningarna i det egna närområdet. Detta lokala arbete och denlokala förankringen upprätthåller medvetenheten om miljön och lederfram till mål och riktlinjer för att uppnå en hållbar utveckling.Ett aktivt arbete med engagerar skolor, organisationer, företagoch medborgarna i ett gemensamt arbete för den egna kommunen. Det lokalaarbetet i hjälper till att hålla liv i medvetenheten om miljön ochanger mål och riktlinjer för att uppnå en hållbar utveckling. I många fallkunde det konstateras ett minskande av sopmängder, en ökning avmiljöanpassade inköp och byte till miljöanpassade produkter samt energi ochvattenbesparingar.Det är i kommunerna det praktiska arbetet kan ske. Där finns också enlokal kompetens, som behövs för att få ett aktivt lokalt miljöarbete.Dessvärre har regeringen avvecklat det nationella stödet till lokalt Agenda21-arbete. anser, att man på nytt ska syrsätta och stödjadetta arbete med nationella medel. Vi har därför föreslagit att ett nytt kontoinrättas, "", som tillförs medel. En nationell uppbackningav det lokala Agenda 21-arbetet är nödvändigt.Agenda 21 och HabitatRegeringen tillsatte en särskild utredare med uppgift att föraen aktiv dialog om det lokala Agenda 21-arbetet, sprida erfarenheter,förmedla förslag till nationella myndigheter och internationella organsamt bidra till internationellt erfarenhetsutbyte. Genom tilläggsdirektivfick utredaren i uppdrag att också samordna det svenskaarbetet med att fullfölja de åtaganden som ryms i Habitat-agendan ochden svenska nartionalrapporten till Habitat i Istanbulom boende, bebyggelse och stadsutveckling. De berörda myndighetersom utredaren kommer att samarbeta med är bl.a. ochBoverket. Att samarbeta kring Habitat och borde inte varanågon svårighet. I de flesta kommuner har miljöhänsyn,samhällsplanering och miljö ett självklart samband. Det bör däremotavsättas resurser för de berörda myndigheterna så att de kan fullföljadetta arbete och själva sammanställa resultaten inför det svenskaordförandeskapet i EU. Likaså bör resurser till för att syresätta det lokalaAgenda 21 - något vi kristdemokrater föreslog i vårt budgetalternativ.UtbildningUnder sjuttiotalet förändrades synen på miljön och portalparagrafen ommiljöfrågor skrevs in i skollagen. Enligt den skall var och en som verkarinom skolan "främja aktning för varje människas egenvärde och respektför vår gemensamma miljö". Förutom den goda undervisning som gesomkring miljöfrågorna i skolan finns Grön Flagg-certifieringen somväxer snabbt i och (Eco Schools). Detta är ett viktigtstöd för att skolorna - lärare och elever - kan jobba med miljöfrågor i ettunderifrånperspektiv. Det finns andra utmärkelser som t.ex. Miljöskola.Ungdomens miljöriksdag är en annan indikator på hurmiljöundervisningen utvecklats ur elevperspektiv. Det är vår uppfattningatt Miljöskola och Grön Flagg bör samordnas.De kommer att komplettera varandra och stärka miljöarbetet ute iskolorna.Människan och miljönMänniskan är utsatt på många sätt för exponeringar av olika slag.Det talas om bl.a. cancerframkallande ämnen i maten och luften. Påsenare år har det talats mycket om sjuka hus och dessas bidrag tillutvecklande av allergier hos människan.De flesta tillbringar av sin tid inomhus. Livsstilsfaktoreroch utrotandet av vissa sjukdomar har lett till att immunförsvaret blivitkänsligare för förändringar i innemiljön. Sambanden mellan innemiljö ochhälsa är komplexa. Länder i väst har högre frekvens av allergiska sjukdomarän länder i tredje världen och . Stadsbor är mer utsatta änbefolkningen på landsbygden. Personer födda löper större risk attbli allergiker jämfört med äldre.Genom att integrera folkhälsoarbete och genomförandet av kanförekomsten av astma och allergier minska. ger i sittförslag till statsbudget direkta stimulansbidrag till skolor som vill "hälso-renovera". Skolbarn måste kunna andas inomhusluft utan att drabbas avobehag eller utsättas för hälsorisker. har begärt att 100miljoner av stödet till ekologisk omställning och utveckling ska användas fördirekt sanering av skolor och bostäder.Åtgärderna ska vara ekologiskt hållbara och genomföras på ett sådant sättatt bebyggelsens arkitektoniska kvaliteter och kulturhistoriska värden tas tillvara. Vårt boende har en central betydelse för vårt sätt att bruka natur-resurserna. Exempelvis går en betydande del av vår energiförbrukning åt föruppvärmning av byggnader. Olika typer av utsläpp måste elimineras.Avloppshanteringen bör effektiviseras. Återanvändningen av byggmaterialmåste öka väsentligt. Europaharmonisering av byggprodukter är angelägen.Krav måste finnas på fullständiga innehållsdeklarationer och varningstexterav byggnadsmaterial. Bostäder ska kvalitetssäkras.I detta perspektiv är det anmärkningsvärt att dagens system i och medfastighetstaxeringen bestraffar fastighetsägaren genom ökad fastighetsskatt,då denne gör en satsning för att vara med och skapa ett ekologiskt samhälle.Incitament måste skapas för att stimulera ekologiska satsningar.Fastighetstaxeringssystemet måste ta hänsyn till de miljö- och energispar-åtgärder en fastighetsägare gör. På samma sätt som poängen i fastighets-deklarationen avseende energi- och miljöåtgärder höjer marknadsvärdet påfastigheten, borde samma poäng fastställa ett beskattningsvärde med miljö-profil för att reducera fastighetsskatten. Regeringen måste förändrafastighetstaxering och beskattning så att miljömedvetenhet belönas.För att kvalitetssäkra inomhusmiljön krävs kunskap om vilka faktorer ochvilka halter av olika luftföroreningar som kan förekomma i rumsluft ochuteluft samt vilken påverkan den har på innemiljön. Olika boendevanor,rökning, husdjur, möbler, hushållskemikalier och så vidare kan påverkarumsluften. Husets byggnads- och inredningsmaterial kan bidra medemissioner. Mätning och kvantifiering kan göras på olika sätt. Det finns ettstort behov av enkla instrument och jämförbara mätmetoder för luftföro-reningar för att kunna säkerställa en god innemiljö. Drift och skötsel avanläggningar samt utbildning av driftpersonal får inte förglömmas.Bostadsutskottet gjorde i sin uppföljning av vissa frågor om byggnadersinomhusmiljö antydan om att av felen i våra byggnaderskulle kunna undvikas genom möjlighet till rätt tillämpning av kunskaper. Deresterande är fel, där orsaken inte är känd, till exempeloväntade effekter av nya byggmetoder, nya material etc.I cirka 1 200 av skolor finns det ett allergiombud som arbetar föratt elever med allergiska besvär ska kunna delta i allt som skolan erbjudersina elever. Ett allergiombuds mål är att alla elever med astma/allergi skakunna delta i skolarbetet utan att bli sjuka eller behöva extra mediciner, attinte fler elever debuterar som allergiker samt att sprida förståelse ochkunskap om detta dolda handikapp. Undervisningslokaler bör varudeklareras.KemikaliepolitikenCirka 30 000 kemiska ämnen är i omlopp i . Kemikalie-inspektionen riskbedömer, anbefaller märkning och anger hantering avämnena. Bedömningarna styrs av miljöbalk och miljömål. Man behöverdefinitivt styra forskning till området eftersom mycken kunskap saknas.Stabila, bioackumulerbara ämnen har alltid irreversibla effekter och skaundvikas. Kemikalieinspektionen bedömer noga, om kemikalier kan kommaut i känsliga media som dricksvatten och modersmjölk. När det gällerförekomst av bekämpningsmedel i grundvatten, kan det vara svårt attbedöma. Vid bekämpning blandas ofta flera medel i samma tank. Kunskapsaknas f.n. om detta ger upphov till nya föreningar. Kemibolagen somtillverkar de kemiska bekämpningsmedlen vet inte alla gånger mer om vadsom händer när flera preparat med olika verksamma ämnen blandas än att detär tekniskt möjligt att blanda de olika preparaten. Det är också möjligt attsådana kemiska reaktioner sker att vi får resthalter av giftiga ämnen i t.ex.mjöl som vi inte känner till. stickprovsanalyser kanskeinte alls fångar in de ämnen som är relevanta att analysera. I detta fall vetman ju inte vad man ska leta efter.När ett kemiföretag ansöker om godkännande av ett bekämpningsmedel,som skall användas i odlingen av en livsmedelsgröda, krävs det bland annatdokumentation av eventuella resthalter av bekämpningsmedlet i grödan.Livsmedelsverket har ansvar för att resthaltsdokumentationen utvärderaskorrekt och kommer också med förslag till vilken karenstid, d v s tid mellanapplicering av preparatet och skördetidpunkt, som ska tillämpas. Resthalts-dokumentationen gäller den biologiskt verksamma beståndsdelen i detkemiska bekämpningsmedlet. Kemikalieinspektionen fattar därefter beslutom godkännande eller ej. Kemiföretagen står själva för framtagning av dendokumentation som Kemikalieinspektionen och bedömer.Vid bedömningen av vilka gränsvärden som skall kunna tillåtas ilivsmedlet, förutsätts att det är resthalter av ett biologiskt verksamt ämne detär frågan om. Kemikalieinspektionen förutsätter också med sitt godkännandeatt preparaten används var för sig i odlingen, d v s man tänker sig inte attjordbrukaren blandar flera olika preparat i sin spruttank och sedan sprutar utdenna blandning över grödan. Kemibolagen skriver ofta på sina etiketter attdet egna preparatet kan blandas med ett ytterligare preparat, dock kan ettemulgeringsmedel krävas för att det tekniskt sett skall gå att blanda dessa.I den praktiska odlingen är det dock känt att jordbrukaren ofta, avrationella och ekonomiska skäl, blandar flera preparat i sin spruttank ochsprider detta över odlingen.Vad som händer med resthalterna av blandade bekämpningsmedel ilivsmedlet finns det ingen dokumentation om. Det är svårt att veta vad manskall söka efter då man från både myndigheters och kemibolags sida intekartlagt vilka preparat jordbrukarna finner lämpliga att blanda och i vilkenomfattning dessa tankblandningar utförs.Därför föreslår vi att Kemikalieinspektionen får i uppdrag att utreda ivilken omfattning tankblandningar av kemiska bekämpningsmedelförekommer och vad som är de tänkbara praktiska konsekvenserna för rest-halter i livsmedlen med dessa tankblandningar.Kemikalieinspektionen har ej resurser att arbeta i den takt som behövs. Detkan därför ta innan nya, mindre toxiska men lika effektiva medel kantillåtas ersätta nuvarande mer toxiska ämnen. Regeringen haruppmärksammat detta och föreslår ett engångsanslag på , så attinspektionen kan åtgärda situationen. Det är dock ej till fyllest, varför vi ivårt budgetförslag anvisade ytterligare varav det itexten beskrivna uppdraget angående tankblandningar skulle rymmas.Förorenade områdenDe stora förgiftade markområden, som finns i , är ett stortmiljöhot mot vårt vatten och vår gröda. Vi har påtalat detfelaktiga med att ta bort anslaget för sanering av förorenade områden.Sent om sider börjar nu återuppbyggande av detta arbete, men myckenkompetens har förlorats under tiden.ByggandeI avsnitt 3.5.1. nämns radon som exempel på en faktor, som påverkarmänniskans hälsa negativt. Men i avsnitt 3.6.2 nämner regeringen inteens, att man dragit in bidrag för radonsanering av enskild vattentäkt den1 augusti . För sanering av radon i inomhusluft i bostadshus, ävenenskilda, utgår fortfarande bidrag. Radon i vatten berör i huvudsak demmed bergsborrade brunnar. Man känner ej till exakta antalet sådanabrunnar utan har uppskattat det till 200.000 fastboende och 300.000fritidsboende. Hur många av dem som har för höga halter radon i vattnetvet man inte alls men risken är stor, att det är flertalet. Man beräknar attrisken att få cancer av radon är 70 personer . Gränsen för enskild attfå bidrag var hög, /l vatten. För kommunala fastigheter var det100 Bq/l. rekommenderar att dricksvatten med mer än500 Bq/l ej ska ges till barn . föreslårregeringen att handla: möjligheten till bidrag för radonsanering avenskild vattentäkt bör återinföras och gränsen sättas till åtminstone 500Bq/l.FoU om miljö och hållbar utvecklingDet var felaktigt av regeringen att rusta ned miljöforskningsanslaget.Detta kompenseras nu genom ökade anslag och möjlighet att rusta uppigen. Genom ett sådant agerande förlorades kompetens och kraft ibidragandet till en hållbar samhällsstruktur. Vi får hoppas att man snabbtkan bygga upp nödvändig kompetens och forskning.TransportforskningHela vår samhällsstruktur är beroende av ett fungerande transportsystem.Men transporterna står för ett av våra största miljöhot, nämligenutsläppen. Våra intressen av välfärd och bekvämlighet krockar med våraintressen för ren luft och natur.Transportsektorn är i mycket hög grad beroende av fossila bränslenoch det stora behovet bidrar starkt till växthuseffekten, försurning av mark,sjöar och vattendrag och övergödning. Utnyttjandet av energi och resursermåste genomgående användas på ett sådant sätt att jordens begränsaderesurser förvaltas i stället för förbrukas.Målet om att utsläppen skall vara oförändrade i förhållande till 1990års nivå kommer inte att nås om dagens trend håller i sig. I och medimplementeringen av gäller det att skärpautsläppstakten fram . Det är av största vikt att det råder harmonimellan vad naturen tål och vår trafik.På senare tid har debatten kring transportsektorn handlat om hur dennaskall styras mot ett mer effektivt resursutnyttjande genom en internaliseringav de externa kostnaderna. Att beräkna de externa effekterna är inte lätt ochingen kan med exakthet kvantifiera dessa. Principen är dock viktig ocharbetet med detta måste intensifieras.ÖstersjönI slutet av 1996 inrättade regeringen ett Agenda 21-sekretariat vidÖstersjörådet. Uppgiften är att medverka till att förverkligasför hela regionen. Vi ser positivt på denna strävan att lyfta fram detgränsöverskridande samarbetet i miljöfrågorna i är utsatt för många allvarliga hot, som inte kan lösa påegen hand.I trafikeras våra vatten av tankfartyg som kan ta laster upp till150 . Ändå större fartyg anlöper hamnarna vid ochSkagerrak, vatten som verkligen berör vårt lands miljö. Åtskilliga utsläppsker avsiktligt i samband med att fartyg rengör sina oljetankar ellergenom att de pumpar ut oljeförorenat barlastvatten under resans gång. Dettaär förbjudet men risken för upptäckt är uppenbarligen för litenför att vara avskräckande. Vi kan ständigt läsa om nya utsläpp som upptäcktsi våra svenska farvatten.Det är viktigt att vi får ett harmoniserande avfallssystem i våra hamnarkring Östersjön.Det skulle bl a innebära att alla hamnar kring skulle ha möjlighetatt ta emot bl.a. oljevatten från fartygen och ge fartygen möjlighet att lämnahamnarna utan något avfall. Det kommer att vara mycket fördelaktigt förmiljön runt och vi kan säkerligen räkna med färre utsläpp av olja.Principprogrammet handlar om uppbyggandet av ett sådantsystem.HELCOM-länderna har skrivit under principprogrammet för "Balticstrategy". Pengar för att bygga uppsamlingsstationer finns, men det gårlångsamt. Regeringen har varit senfärdig med att tillse att byggandet avmottagningsanläggningar genomförs. Man har inte heller agerat för skärptlagstiftning. Regeringen har definitivt inte bidragit till att stärkakustbevakningens resurser vilket är en förutsättning för effektiv oljeutsläpps-bevakning. På alla dessa områden behövs nu åtgärder till.VärldshandelsorganisationenEn hållbar utveckling är ett uttalat mål förVärldshandelsorganisationen . Det anses allmänt att miljöfrågornaenbart kan lösas inom ramen för en bredare WTO-förhandling. För att nåett önskat resultat på området verkar och EU för attmiljöfrågorna skall ingå i den WTO-förhandling som planeras i början avår 2000.Det finns en klar spänning mellan hållbar utveckling och fri handel. Detfinns fall där ökad handel kan innebära stora miljöskador. De internationellamiljökonventionerna kan komma att ställas emot handelsregler. Ett annatproblem är tillämpningen av försiktighetsprincipen. Vilken kraft harförsiktighetsprincipen när en vara står mot ett miljöhot? Vi efterlyser ettarbete för att få en starkare tillämpning av försiktighetsprincipen inomramen för WTO.Sverige och EU verkar också för att miljöfrågorna skall kunna integrerashorisontellt i alla områden som förhandlas och för att specifika miljöfrågorskall hanteras. Vi efterlyser, bland de viktiga frågor som regeringenredovisar i skrivelsen, transportsituationen och dess miljökostnader. Eninternalisering av miljökostnaderna i den totala transportkostnaden måste till.Detta bör med kraft framföras i WTO- förhandlingarna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att konsumenter och producenter, vidanvändning av lösningar som är miljöanpassade, belönas med hjälp avekonomiska styrmedel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nyckeltal för företag och miljöarbete,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de statliga myndigheternas miljöpolicy,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tidigare beställning gällande dedelmål och åtgärder som behövs för att nå miljökvalitetsmålen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tydliggöra vad som avses med miljölednings-system och sektorsansvar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentlig upphandling,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en samlad miljöstrategi inför Sverigesordförandeskap för ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljövarupolicy,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör upprätta ett särskilt klimat-politiskt handlingsprogram,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte skall utnyttja sin pluskvot förkoldioxidutsläpp,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en ändring av regelsystemet för miljö-märkning görs så att inga oklarheter råder gällande innehåll av ejmiljöanpassade delar i miljömärkta produkter,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tydliggöra att kommersiell verksamhet påannans mark inte är en del av allemansrätten,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett programarbete som ger bygdeturismen profiloch status,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det lokala investeringsprogrammet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen verkar för att en gemensamkoldioxidavgift tas ut inom EU,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatteväxling från arbete till miljöpåverkandeaktiviteter,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetet med ,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att resurser bör avsättas för de berördamyndigheter som arbetar med Habitat och så att de kanfullfölja detta arbete och själva sammanställa resultaten inför detsvenska ordförandeskapet i EU,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Grön Flagg samordnas med skolverketsMiljöskola,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att resurser används för allergisanering i skoloroch bostäder,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av tankvattenblandningar avbekämpningsmedel,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om radonsanering,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyndsamt agerande för förebyggande avoljeutsläpp,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en starkare tillämpning av försiktighetsprincipeninom ramen för WTO,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i WTO-förhandlingarna föra fram krav om attinternalisering måste till av miljökostnaderna i den totalatransportkostnaden.26.Stockholm den 11 november 1999Dan ()()()()()()()()Skånberg (kd)()()Gotab, 1999