mot · GN02Kr201 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr201av , ()Kultur1 SammanfattningI denna motion tar vi upp kulturens betydelse för en rad olikasamhällsområden. Förutom kulturens självklara egenvärde handlar detom demokrati och identitet, vårt arv och vår historia, om barns ochungdomars utveckling, arbetstillfällen, turism, regional och lokalutveckling, företagande, integration, mångkultur och delaktighet. Vimenar att satsningar på kultur är samhällsekonomiskt lönsamma och germånga positiva bieffekter. Alla människor i landet ska kunna ta del av ettlevande kulturliv och barn och ungdomar ska prioriteras. Vi poängterarockså betydelsen av allmänna samlingslokaler/mötesplatser och föreslårextra resurser till dessa.Centerpartiet har länge framhållit att en växande andel av all kultur-verksamhet i kulturinstitutioner ska inriktas mot barn och ungdomar. Vianser att av de statliga resurserna av kulturanslaget bör avsättas tillkultur för barn och ungdom. Det är en ungdomspolitisk uppgift att skapa ettökat utrymme för ungdomars eget skapande. Vi anser att Ungdomsstyrelsenbör tillföras extra resurser för en särskild satsning på ung kultur.Den nya kulturpolitiken ska leda oss in i det nya årtusendet ochCenterpartiet anser att den måste innehålla tydliga signaler om att kvinnorshistoria och kulturella gärningar ska synliggöras. anser att ettlandsomfattande projekt med uppgift att belysa och framhålla kvinnas rolloch betydelse i kulturlivet bör genomföras. Det mångkulturella samhälletmåste främjas genom möten mellan gamla och nya svenskar och mellansvensk kultur och kultur från andra länder. Kulturen skall finnas ivardagslivet i folkrörelser, föreningsliv, på arbetsplatser, i bostadsområdenetc.2 InledningKultur handlar i grunden om människans växande. Kultur kan stärkasjälvkänsla och uttrycksförmåga. Kultur kan tydliggöra rottrådar och genya infallsvinklar, som lyfter tanken på färd. Där människan utvecklas,där utvecklas också samtal och samhälle.Ingen, varken människa eller organisation/institution, kan ensam axlaansvaret för att kulturlivet ska vara rikt och levande i varje lokal miljö.Aktörerna på kulturområdet är - och ska vara - många.De politiska besluten måste inriktas på att skapa goda förutsättningar förett levande, lokalt kulturliv i alla delar av landet - ett kulturliv medmångfald, hög kvalitet och plats för både amatörers skapande ochprofessionella konstnärers gästspel och medverkan.Kulturlivet påverkar människans och därmed samhällets utveckling.Kulturlivet har också betydelse för en orts attraktion och identitet. Ett riktoch intressant kulturliv är, på samma sätt som t ex goda kommunikationeroch hög kvalitet i skolorna, en faktor att räkna med när människor väljerbostadsort. Kulturevenemang av hög kvalitet har lyskraft som får besökareatt komma långa vägar och det i sig ger gensvar på flera plan: stolthet ochstärkt självtillit hos de lokala arrangörerna och ekonomiska kringeffekter iform av fler gäster i besöks- och servicenäringar.3 Barn- och ungdomskulturAtt det är viktigt med barn- och ungdomskultur skriver nog de flestaunder på.Det är sällan man möter på motstånd när man pratar om att barns ochungdomars kultur ska prioriteras. Enligt har vi ocksåskyldighet att tillgodose barns rätt till kultur och rätt att delta ikonstnärligtoch kulturellt skapande.Barn- och ungdomskultur spänner över ett brett område. Det handlar intebara om att barn och ungdomar ska ses som konsumenter av en kultur skapadav vuxna. Barn- och ungdomskultur är lika mycket att uppmuntra barns ochungdomars eget skapande. "Barn har 100 språk men berövas 99." Allamänniskor, inte minst barn och ungdomar, har olika sätt att uttrycka sig. Fören del är ordet det främsta redskapet, för andra är det rörelse, tonen ellerbilden. Om man kan uttrycka sig på många sätt växer man och utvecklas mångsidig människa - minskar uttryckssätten reduceras också människanoch blir förkrympt och uttryckslös.De som är väldigt kreativa och inte får något utlopp för sin kreativitet,vänder den till en destruktivitet. Och blir alla de där sångerna man aldrigfick skriva, tavlorna man aldrig fick måla till sönderslagna fönster ochnersparkade människor i stället.Lasse "" LindrothHade vi inte haft musiken hade vi varit kriminella.Dogge i rappgruppen Latin från AlbyVi vill dock understryka att kultur för barn och ungdomar har ettsjälvklart egenvärde. Kulturen som skapas av barn och ungdomar får intereduceras till en behandlingsmetod eller bara vara en förebyggandeinsats.Det är främst i kommunerna som förutsättningarna skapas för barns ochungdomars kulturverksamhet. har stora nedskärningargjorts ute i kommuner och landsting och inte minst i verksamheter där barnoch ungdomar finns.Centerpartiet har målmedvetet arbetat för att barn och ungdom ska ha enframskjuten plats i den nationella kulturpolitiken och att barn- ochungdomskultur inte ska diskrimineras i förhållande till vuxenkulturen. Vianser att av resurserna av det statliga kulturanslaget bör avsättas tillkultur för barn och ungdom. Detta bör ges regeringen till känna.Vi anser också att det måste finnas en större flexibilitet hos kultur-institutioner, organisationer, museer etc. Det borde vara naturligt och ingå ideras planering att dels satsa på barn- och ungdomsföreställningar,utställningar etc, dels att bedriva en del av verksamheten ute i de miljöer därbarn och ungdomar befinner sig. Kulturen ska finnas i vardagsmiljön. Det äri det dagliga livet som intresset kan väckas. För att nå de långsiktigaeffekterna måste vuxna vara mer lyhörda för barns och ungdomars önskemålsamt låta barn och ungdomar själva delta i planeringen och utformningen avverksamheten. Detta bör ges regeringen till känna.4 Ung kulturUngdom! Det finns absolut ingenting annat i världen som ärvärt att ha! ()Ung Kultur. För unga, av unga och med unga. Kultur på ungdomars egnavillkor oberoende av vuxnas ambitioner.Vuxna sitter inne med erfarenheter, de vet hur man fixar ett hyreskontrakt,hur man söker pengar och framförallt hur man skriver en bidragsansökan ochkan regelsystemet. En sak som de inte kan är ung kultur. (ArbetsgruppenUng Kultur)I debatten om ung kultur, hur ung kultur ska kunna lyftas fram ochutvecklas, fokuserar vi oss ofta på pengar. Men egentligen är det intepengarna som är det största problemet utan det faktum att vuxna måste vågata steget och släppa fram ungas idéer, att inte bromsa upp ungdomar genomatt förmedla en attityd där allt verkar omöjligt. Ungdomar har egna idéer ochvill något eget. Därför är det så viktigt att inte degradera ungdomar tillrollensom deltagare i olika kulturprojekt utan i stället se till att de har rollen sominitiativtagare. anser att det är en viktig ungdomspolitiskuppgift att skapa ett ökat utrymme för ungdomars eget skapande och för ungkultur.4.1 Från ax till limpaVuxna vet och förstår att ungdomar själva vill vara med och utforma sinegen kultur och olika kulturprojekt. Detta till trots så glömmer vuxna alltsom oftast bort detta. Vuxna presenterar ofta redan färdiga projekt förungdomar. Syftet och formen på projektet är redan klart, det enda somsaknas är ungdomarna.Arbetsgruppen "Ung Kultur" som jobbat inom kultursatsningen "Kultur ihela landet" har bl a haft som uppgift att gå igenom projektansökningar . Arbetsgruppen har i ansökningarna, från vuxna, mött ettförhållningssätt till ung kultur som helt strider mot de egenskaper som utgörung kultur. Det vill säga att skapa något eget. I projektbeskrivningarna harman mött formuleringar som att man vill "fånga upp ungdomar på fallrepet",ge dem alternativ till "tramsaktiviteter" och erbjuda dem något "vettigt" attgöra och att "ge ungdomar självförtroende". Detta är exempel på hur vuxnaän en gång sätter sig över den unga kulturen och reducerar den unga kulturentill "en förebyggande insats"; frågan är hur mycket det hjälper den ungakulturen. Ungdomar och vuxna har olika erfarenheter och olikareferensramar som man måste ta hänsyn till. anser att det måstevara upp till de unga själva att bestämma vad som är tramsaktiviteter.Arbetsgruppen har också sett att huvuddelen av olika projekts budgetar hargått till att avlöna frilansande kulturpedagoger. De resurser som sedan skullegå till ungdomarna och själva projektets omkostnader har varit betydligtmindre.De två största bidragsgivarna till ung kultur är ochAllmänna arvsfonden. Åtskilliga miljoner delas ut till olika ung-domsprojekt. Tyvärr händer det inte alltför sällan att det är just ungdomensstatliga försvarare, som släpper igenom dessa "behandlingsprojekt". Ung-domsstyrelsen och Allmänna arvsfonden måste ge ungdomar möjlighet attframträda med sina egna budskap och att själva få bestämma. Detta bör gesregeringen till känna.Centerpartiet anser att , utöver regeringens anslag, börtillföras extra resurser som skall gå till en särskild satsning på ung kultur.Pengarna ska användas till ungdomars egna projekt, för unga, av unga medunga. Även de som inte tillhör någon förening bör få ta del av dessa pengar.Korta handläggningstider och enkla blanketter bör genomsyra satsningen.4.2 KommunernaDen kommunala kultur- och fritidsverksamheten är en frivilligkommunal verksamhet som inte regleras i lag. Det har visat sig attde kommunala kultur- och fritidsbudgetarna till stor del äruppbundna i fasta anläggningar och institutioner eller i projekt sombeslutats redan när budgeten tas. Förutsättningarna för att ta till vara nyaidéer är därmed dåliga. I rapporten skriver man:"Ungdomar vill ha snabba besked när de kläckt en strålande idé. De harsvårt att vänta till nästa års budget. Det är kanske inte heller tillrådligt attvänta då entusiasmen har runnit av." Det är viktigt att stödettill ungdomars olika kulturprojekt utformas på ungdomars egna villkor.Ungdomars egna initiativ till kultur och fritidsverksamhet kräver oftaganska låga belopp för att komma igång, men de har inte tid att vänta ettår på att få dem. De myndigheter och organisationer som ger stöd tillungdomskultur borde ha vida regler samt förmåga till snabba beslut.Detta bör ges regeringen till känna.I några kommuner har man utvecklat verksamhetsformer som tillgodoserungdomars åsikter såväl som behovet av snabba beslut. kommunblev 1996 utsedd till årets ungdomskommun, utsedd av . Detta tack vare sitt arbete med att ge kommunensunga mer ansvar för sin egen och kommunens framtid. Bakgrunden var enupplevd hög kriminalitet, vandalisering och hög alkoholkonsumtion blandkommunens unga. Men också mot bakgrund av den negativa befolk-ningsutvecklingen, framförallt den ökade utflyttningen av unga ochbarnfamiljer. Genom att formulera mål i ett handlingsprogram villepolitikerna lyfta fram ungdomsfrågorna på den politiska arenan och markeraatt detta är en angelägenhet som rör hela kommunens framtid. Kommunensmålsättning i arbetet var att det skulle bygga på ungas delaktighet ochformuleras utifrån deras visioner och intressen. Efter det att det ungdoms-politiska handlingsprogrammet antagits 1992 etablerades ungdomsrådet iGällivare. Syftet med verksamheten är att ge unga människor direktpåverkani kommunen. Rådet är en central instans i arbetet med genomförandet avhandlingsprogrammet vad gäller makt- och inflytandefrågor. Ungdomsrådetär ett remiss- och förslagsorgan för kommuninnevånarna i åldrarna 14-26 år.Exemplet visar hur den representativa demokratin kan berikas avmer otraditionellt organiserade grupper som unga kommun-innevånare får mer att säga till om. Ett annat bra exempel är Jönköpingskommun där Ungdomsakuten finns. Ungdomsakuten förfogar över en pottpengar som ska fördelas till ungdomars egna projekt. Enstaka ungdomar,grupper får bidrag; även de som inte tillhör någon förening får ta del av dessapengar. försöker också att undvika krångliga blanketteroch långa väntetider.4.3 ÅtgärderI slutbetänkandet Politik för unga (SOU 1997:71) tar man upp någrapunkter för att underlätta för ung kultur vilka också ställersig bakom.- Det är av största vikt att kommuner undanröjer de eventuella hinder somfinns för unga som vill skapa egna mötesplatser. Det är också viktigt att deunga som har idéer bemöts positivt. Det innebär att politiker ochtjänstemän måste vara beredda att tänka i nya banor och inte säga nej tillförslag som kanske utmanar traditionella former. Kommuner kan också taegna initiativ till att starta mötesplatser men utformningen måste ske på deungas egna villkor.- Unga bör genom regelbundna fritids- och kulturvaneundersökningar fåmöjlighet att påverka kommunens fritids- och kulturutbud.- Kommunerna bör införa en så kallad fri pott för ungas egna initiativgenom att avsätta en summa pengar av kultur- och fritidsbudgetarna fördetta ändamål.Även i rapporten presenteras några förslag som Center-partiet ställer sig bakom.Detta bör ske lokalt- Fria resurser i kommunala budgetar för ungdomars kulturverksamhet.Hushållning med pengarna så att de räcker året ut till smärre projektbidrag.- Låga hyror - eller inga alls - på lokaler för ungdomsverksamhet.- Fler ungdomsprojekt i studieförbundens verksamhet.- Fler ungdomsinitiativ och ungdomsaktiviteter inom kulturinstitutionerna.Detta bör ske centralt- bör få regeringens uppdrag att påverka kommunerna attutarbeta konkreta planer för en högre prioritering av ungdomars kultur.- bör stimulera kulturinstitutionerna att vidga möjligheterna förungdomar att både ta del av och delta i verksamheten och dessutomfortsätta att stödja Ungdomens kulturmönstring.- bör överlägga med studieförbunden och folkhög-skolorna om ett större utrymme för ungdomars kulturaktivitet inom folk-bildningen.Vi vill också lägga till:- Det behövs fler mötestorg i den offentliga debatten, inte minst för våraungdomar, och där utgör IT ett naturligt torg.Vad som ovan anförts om centrala insatser bör ges regeringen till känna.5 Kultur i skolanSkolan är vår största och viktigaste kulturinstitution i samhället eftersomden i stort sett omfattar alla barn och ungdomar. Därför är det ocksåviktigt att det finns en strategi för hur man arbetar med kultur i skolan.De nedskärningar som också drabbat skolan har inneburitstora påfrestningar på den kulturella verksamheten. Större barngrupper,större klasser samt mindre personal och mindre ekonomiska möjligheter hargjort att barnens kontakt med kulturaktiviteter, möten med konstnärer ocholika kulturformer, saknas på många håll. Besöken på konsthallar, museer,bibliotek och inköp av teaterföreställningar har minskat. Omorganisationer,decentralisering och uppsplittring av resurser och att tidigare fungerandekontaktnät har brutits sönder har inneburit nya problem. Många kommunerhar delat upp de resurser skolorna har att köpa teater och annan kultur för påde enskilda skolorna. Vilket har lett till att varje enskild skolas påse pengarblivit så liten att man inte har råd att ta dit några föreställningar.Besparingarhar också drabbat de praktiska och estetiska ämnena i skolan.Kultur och estetiska ämnen har svårt att hävda sig i dagens skola trotsatt den skapande verksamheten med framgång kan användas i inlärnings-processen och borde vara en oundgänglig del av utbildningen. Den innebäratt barn såväl får tillfälle att utveckla sina olika förmågor som en möjlighetatt få utlopp för känslor som annars kan vara svåra att uttrycka. Centerpartietanser att skapande verksamhet bör vara en integrerad del av alla barnsskolgång. Den kulturella verksamheten i skolan bör också syfta till att stärkaelevernas identitet och trygghet i den egna kulturen. Interaktion med detomgivande samhället och den lokala kulturen bör i detta sammanhangbetonas.Estetisk verksamhet är en metod för annat lärande där t ex drama kan spelaen viktig roll för hela skolan. Dramapedagogiken skapar stark inlevelse ochförståelse. Drama kommer av det grekiska ordet "dram", som betyder handla.När man i handling föreställer något så innebär det att hela jaget medverkar.Man får då insikt om sig själv, men kan också lära sig förstå hur andra hardet. Dramaövningar stärker självförtroendet och tränar det egnaställningstagandet och det kritiska tänkandet. Ett mål med dramaövningarkan t ex vara att hjälpa en grupp som har problem med mobbning. Det ärviktigt att inte bara tala om känslor utan även att arbeta med känslor. Omförmågan till empati kan tränas så är drama en bra metod.Vi vill även lyfta fram och betona betydelsen av arbetet med bild i skolan.Vi lever i ett samhälle där vi ständigt omger oss med bilder av olika slag. Detär bilder med olika syften och funktioner. Bilder i tidningar, TV, film, video,reklam etc. Att i skolan få möta olika bildkonstnärer på bildlektionerna ochatt själv få skapa olika bilder är därför viktigt ur olika synvinklar. Iläroplanen står: "Bild och bildkonst ger tillfälle till reflektioner kring andramänniskors sätt att tänka och uppleva olika tider och kulturer och är en viktigdel av det kulturarv skolan skall förmedla. "Musiken har länge dominerat många ungdomars kultur- och fritidsliv bådevad gäller att lyssna och att själva musicera. Här har våra musikskolor haften stor betydelse för barns musicerande. Nära hälften av alla barn mellan 9och spelar ett instrument. Bredden på musikundervisningen i Sverigesägs vara enastående i världen. med minskad verksamhet imusikskolan börjar nu utvecklingen vända enligt rapporter från Smok(). Medvetenheten har blivit större ute ilandet och man inser att det här är något man måste satsa på. Kommunernahar ett stort ansvar att stödja och erbjuda så många barn sommöjligt att ta del av verksamheten, fortfarande står det 40 000 barn i kö föratt få lära sig att spela ett instrument enligt Smok.Visst finns det skolor som arbetar mycket med kultur och estetiskverksamhet men ofta hänger detta samman med enskilt engageradeskolledare eller lärare. Varje enskild skola bestämmer hur man ska arbeta föratt förverkliga de nationella målen.Läroplanerna innehåller många formuleringar om skolans kulturuppgift.Skolan ansvarar för att varje elev efter genomgången grundskola:- har utvecklat sin förmåga till kreativt skapande och fått ett ökat intresseföratt ta del av samhällets kulturutbud,- har en förtrogenhet med centrala delar av vårt svenska och nordiska,inklusive det samiska, samt västerländska kulturarv,- har utvecklat förståelse för andra kulturer.Centerpartiet vill framhålla vikten av kulturverksamhet i skolan. Det ärdärför positivt att regeringen har tillsatt en arbetsgrupp som skall lyftafram kulturen i skolan. Det är och som fått i uppdrag att samordna det fortsatta arbetetmed kultur i skolan. Arbetet kommer att inriktas mot långsiktiga insatsersom samverkansformer, metodutveckling, förändringsarbete,kunskapsspridning, erfarenhetsutbyte med mera för att stimulera skoloratt arbeta med kultur i olika former. Det kommer inte att handla ombidragsgivning.Vi vill också lyfta fram och betona vikten av kulturfönstret som öppnats påskoldatanätet. Kulturfönstret ger information om kulturprojekt landet runtoch om olika möjligheter att få stöd och vägledning för skolornaskulturarbete.6 KulturpolitikCenterpartiet anser att det är viktigt med en långsiktig kulturpolitik somsamtidigt ger utrymme för nya lösningar, nya idéer och nyaorganisationsformer. I grunden måste den kulturella infrastrukturen medinstitutioner och myndigheter finnas och ges möjlighet att verka. I en tidmed snabba förändringar och en ökande inriktning mot mer kortsiktigaprojekt för förnyelse och utveckling är det nödvändigt att balansera medden kompetens och kontinuitet som finns i basverksamheten.Kulturpolitiken fungerar inte isolerat i en speciell sektor. Kulturpolitikenpåverkar de flesta politikområdena och den blir också mest effektiv om denintegreras med andra politikområden. Tankarna på att öka kulturenssamarbete med andra samhällssektorer har funnits . Många diskussionerhar förts angående kulturens roll i skolan, vården och samhällsplaneringen.Visst finns kulturen integrerad i många sektorer . Men man kan nog intepåstå att det har skett några genomgripande förändringar - så det finnsmycket kvar att göra för att öka samspelet mellan kulturpolitiken medpolitiken inom andra samhällsområden.På några platser i landet har kommunerna ändrat sin organisation för attkulturen ska bli en faktor att räkna med inom nya områden. Som exempelkan nämnas att i handläggs kulturfrågorna på trenivåer. ansvarar för kulturutbudet i förortscentra ochbostadsområden. En central kulturnämnd har ansvar för de stora kultur-institutionerna och kommunstyrelsen själv för kulturaspekten i de merövergripande frågorna. Ett annat exempel är där kulturchefen hargjorts till en del av den högsta förvaltningsledningen; avskaffades fritids- och kulturnämnden och kulturfrågorna flyttadedirekt in i kommunstyrelsen. Syftet är att bryta ner gamla sektorsgränser ochge kulturfrågorna en central placering.7 Synliggör kvinnorna i kulturpolitikenDen nya kulturpolitiken ska leda oss in i det nya årtusendet ochCenterpartiet anser att den måste innehålla tydliga signaler om attkvinnors historia och kulturella gärningar ska synliggöras. Det är heltnödvändigt inför den nya framtiden, som årtusendeskiftet symboliserar,att kvinnoperspektivet blir lika tydligt som mansperspektivet inom allasamhällsområden, varav kulturen är ett. Strukturer i samhället som inteförmår ta tillvara kvinnoperspektivet lika bra som mansperspektivet börinte höra hemma i det nya årtusendet.Dagens situation är inte bra. Kvinnorna, deras roll och betydelse, saknasofta när olika företeelser beskrivs ur ett historiskt perspektiv. Kvinnorna ärosynliga i skolans historieböcker och de är osynliga på museerna. Flickor fårredan i tidiga år klart för sig att det har nästan inte funnits några kvinnorsomvarit så betydelsefulla att de, eller det de gjort, är värt att avbilda,beskrivaeller visa upp. Denna situation är givetvis helt orimlig. Lägg till dettaförhållandet att det är kvinnorna som är de stora kulturkonsumenterna ochlikaså de stora kulturbärarna.En av de största utmaningarna inom historie- och museisfären torde varaatt synliggöra kvinnornas historia. På ett genomgripande sätt måste vi se tillatt kvinnoperspektivet blir lika synligt som mansperspektivet. Centerpartietanser att ett landsomfattande projekt med uppgift att belysa och framhållakvinnas roll och betydelse inom kultursektorn bör genomföras. Detta bör gesregeringen till känna.8 MångkulturEtt av de nya målen för den svenska kulturpolitiken är att främja kulturellmångfald. Det är ett mycket viktigt mål. Vi har ett mångkulturelltsamhälle, men ett mångkulturellt samhälle där främlingsfientlighet ochrasism breder ut sig. Kulturmöten och mångfald skapar en ny styrka ochnya möjligheter och är viktiga för ökad förståelse och delaktighet. Atthitta en balans mellan integrering och acceptans är en stor utmaning. Attinlemma nya medborgare i samhället som vi låter samhälletutvecklas till följd av nya impulser från andra kulturer är nödvändigt. Detär viktigt att ge stöd för egna kulturella uttryck men också att erbjudadelaktighet i det svenska samhället.Centerpartiet anser att det handlar om att ge alla konstnärliga institutionerett uppdrag att främja kulturmöten. Det handlar också om att involvera helaföreningslivet mer än tidigare i den uppgiften. Genom att mötas i våra olikatraditioner, seder och bruk uppstår spännande möten, inte minst för våraungdomar. En viktig kulturpolitisk princip är att varje kulturinstitution taransvar för att bedriva en verksamhet som vänder sig till hela befolkningen.Redan nu har många institutioner och organisationer verksamhet medinriktning på andra länders kultur. Det är viktigt att dessa verksamheterutvecklas vidare på ett naturligt sätt inom ramen för institutionernasansvarsområden. Även i de kulturpolitiska mål som har "tagit" tasdenna fråga upp.Vad gäller delaktigheten i samhället för alla ungdomar är det värdefullt attregeringen vill öka kunskapen om villkoren för flickor med annan etnisk ochkulturell bakgrund. instämmer i detta, men vill framhålla attmånga av de farhågor regeringen ger uttryck för också gäller pojkar medsamma bakgrund.