mot · GN02T717 · 1999-10-05 00:00:00 — I och med sammanslagningen av får detnya företaget en ställning på telemarknaden i allmänhet ochmobiltelefonmarknaden i synnerhet som gör s.k. tredjepartstrafik i Teliasmobilnät och annan infrastruktur till en förutsättning, till en kostnadsbaseradavgift och med rimlig ersättning för risk och kapitalkostnad.I samband med omförhandlingen av koncessionsavtalen för de övriga tvåoperatörerna bör det också förhandlas om en garanti för tredjepartstrafik idessa nät, och framför allt i den tredje generationens mobila nät - UMTS -med kapacitet för bredbandsöverföring.Samtliga mobiltelefonnät bygger på koncessioner som innebär tillstånd attutnyttja frekvensutrymme i etern. Detta utrymme är begränsat, varför det ärnaturligt att vid varje omförhandling pröva om den exklusiva rätten attutnyttja frekvensutrymme har en negativ påverkan på konkurrensen.Sverige står inför nästa tekniksprång inom mobiltelefoni när de förstalicenserna för tredje generationens mobiltelefoni - UMTS - skall förhandlasfram. Det är av största vikt att landet får en snabb utbyggnad av tredjegenerationens mobiltelefoni och att principerna om fri konkurrens,undvikande av monopol och oligopol, mångfald på utbudssidan, god kvalitetoch service och respekt för ingångna avtal genomsyrar avtalen mellan statenoch de olika aktörerna.3.6 KonvergensEn effekt av det framväxande informationssamhället är den samman-smältning, konvergens, som sker mellan olika typer av tele- ochmediatjänster. Denna konvergens sker i flera dimensioner. Infrastruktursom tidigare haft en specifik användning kan nu användas för att bäraandra typer av tjänster. smälter olika typer av tjänster sammanoch de utrustningar som används för att ta emot och förmedla olika typerav tjänster blir allt mer lika. Dessutom gör utvecklingen det möjligt förföretag som traditionellt ägnat sig åt en viss typ av tjänster att nu på olikasätt engagera sig i angränsande sektorer.Mot denna bakgrund är det ohållbart med olika typer av lagstiftning påtele- och mediaområdena. En statlig utredning med uppdrag att se över denhär frågan presenterade sitt betänkande under våren 1999.Utredningsuppdraget var dock inte att komma med konkreta förslag till enny, konvergerad tele- och medialagstiftning. Det syftade i princip endast tillatt slå fast det alla redan vet, nämligen att konvergensen är ett faktum. En nylagstiftning på tele- och mediaområdet är en förutsättning för att dessamarknader skall kunna växa och utvecklas i vårt land. Regeringen bör därföromedelbart tillsätta en ny utredning med uppdrag att ta fram ett konkretförslag till en ny, konvergerad lagstiftning på tele- och mediaområdet, medutgångspunkt i grundläggande principer om yttrandefrihet och personligintegritet.3.7 Missriktad regleringsiverSyftet med rättsregler och praxis är att bilda ett stabilt regelverk somförmår hantera den snabba utvecklingen på området, utan att för denskull ställa upp onödiga hinder för yttrandefriheten, den tekniskautvecklingen eller företagen i branschen. Detta innebär bland annat attregleringen av de företeelser som uppstår som en följd av den tekniskautvecklingen på IT-området måste ha som utgångspunkt att värnayttrandefriheten med bevarandet av ett fullgott skydd för den personligaintegriteten.Moderata samlingspartiet avvisade lagen (1998:112) om ansvar förelektroniska anslagstavlor, BBS-lagen, vid tiden för dess tillkomst. Lagenålägger innehavaren av en elektronisk anslagstavla att under straffansvar delshålla uppsikt över innehållet i meddelanden som sänts till anslagstavlan, delssålla bort och förhindra vidare spridning av sådana meddelanden som utgörbrott enligt vissa särskilt angivna brottsbalksregler. Innehavare som brytermot uppsiktsskyldigheten kan dömas till fängelse upp till två år.Vi anser fortfarande att BBS-lagen är en otymplig lagstiftning som ställerorimliga krav på systemadministratörer. Det är lika orimligt att hävda att ensystemadministratör skall hålla uppsikt över det som yttras på BBS:en, somatt hävda att en kaféägare skall hålla uppsikt över det som sägs inne ikafélokalen. Vi anser att lagen (1998:112) om ansvar för elektroniskaanslagstavlor bör upphävas.När det gäller den hårt kritiserade personuppgiftslagen (1998:204) harModerata samlingspartiet varit av uppfattningen att lagensutformning är föråldrad och inte tar hänsyn till det faktum att allt flermedborgare har tillgång till dator och möjlighet att kommunicera i olikanätverk, och därmed också möjlighet att behandla personuppgifter på ett sättsom omfattas av lagen. Det EG-direktiv som personuppgiftslagen bygger påtar inte hänsyn till den snabba utveckling som har skett och pågår.En lagstiftningsmodell som tar sikte på missbruk av personuppgifter i ställetför själva hanteringen av dessa hade inneburit ett större skydd föryttrandefriheten, och hade därför varit att föredra. Det är nu av största viktattden svenska personuppgiftslagen utan dröjsmål revideras på ett sätt som,inom direktivets ram, gör den så smidig som möjligt. Detta kan ske genomen strävan i riktning mot en missbrukssyn på lagstiftningen.Enligt Moderata samlingspartiet är det nödvändigt att regeringen aktivt ochmed större kraft än verkar för en ändring av det bakomliggande EG-direktivet. bör ta nödvändiga initiativ i EU-samarbetet, med målet attunder det svenska ordförandeskapet kunna presenteraåtminstone riktlinjerna för en integritetsskyddslagstiftning som är anpassadtill den tillvaro vi lever i.4 Lysande utsikter4.1 Företagen i den nya ekonominSverige har goda utsikter att fortsätta vara ett av världens ledande länderi övergången från industrisamhälle till informations- ochkunskapssamhälle. Persondatortätheten är hög, högst eller bland dehögsta i världen. Ett stort antal svenska företag som på ett eller annat sättarbetar med informationsteknik ligger i frontlinjen i sin bransch. Deflesta är ännu små, men växande och med lysande framtidsutsikter.Tillväxten när det gäller elektronisk handel är god. Medelåldern blanddem som använder Internet för någon typ av inköp förväntas öka, vilketantyder att den ålderssegregering som många oroar sig för inte är ettproblem av den dimension som vissa har befarat.Redan i dag känns det förlegat att prata om "IT-företag" och andra företageftersom snart sagt varje samhällssektor kan dra nytta av de möjligheter somtekniken ger. Inte minst 2000-problematiken, som omfattar snart sagt varjesamhällsområde, har visat att det inte finns någon tydlig gräns mellanteknik, naturvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora.Den största politiska utmaningen under informations- och kunskaps-samhällets framväxt är att skapa förutsättningar för att människor och företagi varje enskild användning skall kunna dra full nytta av de möjligheter somden nya tekniken skapar. I detta ligger såväl att skapa förutsättningar förtillväxt på marknadens villkor, som att ta ett särskilt ansvar för människoroch företag som är verksamma i områden där marknadslösningar inte ärett helt och hållet realistiskt alternativ.De nya kunskapsföretagen konkurrerar, kanske mer än andra företag, på englobal marknad. De arbetsuppgifter de erbjuder kräver specifik kompetens,som är en bristvara världen över, och den arbetskraft som besitterkompetensen är ofta ung och lättrörlig. Den "brain drain" som liderav drabbar därför dessa företag i högre utsträckning än andra.Kunskapsföretag har också ett skriande behov av riskkapital. Till skillnadfrån det traditionella industriföretaget, som kunde visa på fasta värden somresultat av sina investeringar, investerar dessa företag nästan enbart ikunskap. Och eftersom kunskap tar tid att uppnå, dröjer detofta länge innan företagen börjar visa resultat. Tyvärr är det ett vanligtsynsätt att de unga tillväxtföretagen inte riktigt betraktas som seriösa påsamma sätt som mer traditionella industriföretag. Ett exempel på detta är attStockholms fondbörs aviserade att man avser att initiera en hårdaregranskning av IT-företagens informationsgivning. På detta sätt skiljer man uten viss kategori av företag och stämplar dem som mindre seriösa, enbartdärför att vissa företag har begått misstag. Häri ligger kanske en del avförklaringen till att många av de nya tillväxtföretagen inte ser sin framtidsom noterade på en svensk börs, utan hellre avser att söka sig till NASDAQeller den nya marknaden i . En annan del av förklaringen liggersannolikt i att man vill söka sig till en större riskkapitalmarknad och ettannatnäringslivsklimat i stort. Oavsett vilka skäl som avgör i varje enskilt fall, ärdet en mycket oroväckande tendens.De nya förutsättningarna kräver ändrade spelregler. Befintliga regleringaroch värderingar rörande utbildning, arbetsmarknad, beskattning, riskkapital,företags- och kunskapsvärdering är anpassade efter gårdagens näringslivs-strukturer. behöver en ny politik på dessa områden.4.2 En revolution för kunskapsinhämtningInformationstekniken ger nya möjligheter för inlärning och undervisningsom utnyttjas endast till en bråkdel av den nytta som borde kunnauppnås. Det gäller till exempel multimediainslag i undervisningen. Såväl"starka" som "svaga" elever borde kunna dra större nytta av demöjligheter till individanpassning som tekniken kan erbjuda. Särskiltgäller detta elever med olika funktionshinder och speciellainlärningsproblem. Därför borde det vara en självklarhet att datornanvänds som ett verktyg för inlärning snarare än som en dyr skrivmaskin,och att användandet integreras i alla ämnen till gagn för eleverna.Modern informationsteknik gör det möjligt att i större utsträckningindividualisera undervisningen. Det innebär att varje elev bordekunna erbjudas en utbildning som både och i form är anpassad till depersonliga behoven.I en långsiktig strategi för att stärka tillväxtens drivkrafter är enmålmedveten satsning på av avgörande betydelse. En sådansatsning måste innehålla både en kvalitetshöjning och ett större inslag avinternationalisering som en anpassning till den globala tillvaro elevernakommer att möta. Naturvetenskaplig och humanistisk bildning behöver alla.Vi vill förbättra möjligheterna för blivande lärare att göra delar av sinutbildning vid ett utländskt universitet. Också gymnasieelever bör i ökadutsträckning stimuleras att studera utomlands. Ett gott exempel är Nackakommun, som låter eleverna ta med sig den kommunala skolpengen för attstudera utomlands.Det är viktigt att lärarna får tillgång till kontinuerlig kompetensutvecklingpå IT-området. Informationstekniken som ett pedagogiskt instrument i skolanskall tydliggöras i lärarutbildningen. Bredbandsuppkoppling till landets allaskolor ger möjlighet att överföra stora informationsmängder överInternet, och är en förutsättning för att IT-satsningar i lärarutbildningenskallbli verkningsfulla.Dessutom bör det skapas möjligheter att använda tekniken som ett verktygför kunskapsprövning. Varför inte använda nationella kunskapsprov påInternet redan i , och göra provet i sig till en del av inlärningen?Sådana prov kan naturligtvis användas även i diagnostiskt syfte, och börkunna göras närhelst eleven känner sig mogen för det. Vidare bör det vara ensjävklarhet att det finns utbildningar som kombinerar estetiska ochsamhällsvetenskapliga kunskaper med tekniska redan på gymnasienivå.Samtidigt som möjligheterna att med ny teknik individualisera ochutveckla skolarbetet, finns det också anledning att varna för att just tekniskauppfinningar i sig förändrar arbetsformerna i skolan. Skolan måste aktivtutveckla arbetsformerna med utgångspunkt i den nya teknikens möjligheter.Debatten om hur nya tekniska uppfinningar skulle kunna användas till attförbättra skolornas utbildningsmetoder är knappast ny. Redan på 50-taletfantiserade TV-entusiaster världen över om hur televisionen skulle kunnaanvändas i utbildningssyfte. Resultatet i skolvärlden blev nästan obefintligt.En faktor som driver på användningen av informationsteknik i skolan ärmångfalden och de goda exemplen. Det är nödvändigt att låta den enskildaskolan få större frihet att fatta beslut om arbetssätt och pedagogik. Dåkommer utvecklingen snabbt att drivas fram av de goda exemplen som blirstilbildande. Med fler friskolor och en betydligt större möjlighet för denenskilda skolan att bestämma arbetssätt, kan vi få se en utveckling där vi kommer blicka tillbaka på "den gamla skolan" och fråga oss hur vikunde den låta vara stillastående i över ett århundrade.4.3 "Brain drain" och kunskapsföretagenDe nya kunskapsföretagen har ett stort behov av människor med speciellkompetens som är efterfrågad världen över. Den arbetskraft som har dentypen av kompetens är ofta ung och lättrörlig och har inga hämningarmot att arbeta utomlands en , eller rentav att lämnaSverige för gott.År 1997 flyttade 863 civilingenjörer utomlands. Det är fyra gånger fler änmotsvarande siffra , och motsvarar av denårliga examinationen. Det förefaller inte orimligt att anta att det är några avde mest begåvade och kreativa individerna som flyttar först.Att enskilda individer flyttar utomlands är inget bekymmer i sig. Det ärbara bra. Att ha många medborgare som skaffar sig internationellaerfarenheter, kunskaper och kontakter kommer bli en allt tydligare konkur-rensfaktor . Det oroande är i stället om det finns ett underliggandemönster som visar att utflyttningen av kunskap år är större äninflyttningen. Så är det definitivt i fall. Nettoutflyttningen var 1998fem gånger så omfattande som 1988.Denna "brain drain" drabbar IT-företagen hårt eftersom branschen är ungoch tillväxten enorm världen över. För att kunna konkurrera om arbetskraftenkrävs att de kan erbjuda sina anställda samma lönevillkor och förmåner somliknande företag i andra länder. Beskattningen på arbete är således ettproblem i sammanhanget. Den lön en svensk IT-arbetare får i handen ärbetydligt lägre än den han skulle fått för motsvarande arbete på många andrahåll i världen.De nya företagen i kunskapssamhället är generellt mer lättrörliga än andraföretag. Verksamheten är ofta sådan att den kan bedrivas på i det närmastevilken plats på jordklotet som helst, och användandet av modernakommunikationsmöjligheter om möjligt ännu mer naturlig för dessa företagän för företag i allmänhet. Det är därför en grundförutsättning för att Sverigeskall kunna fortsätta ligga i framkant att företagen ges goda förutsättningaratt rekrytera den kompetens de behöver för att fortsätta växa.4.4 Ta tillvara allas kunskaper"Brain drain" behöver inte bara innebära att förlorar mångavälutbildade ingenjörer, sjuksköterskor, läkare, företagsledare, idrottareoch artister. Mindre välkänt, men lika oroande, är att är ett avOECD:s sämsta länder när det gäller att ta invandrares kunskap ochkompetens tillvara. Faktum är att är det land som har det störstaarbetslöshetsgapet mellan infödda och utomeuropeiska invandrare av allajämförbara industrialiserade länder. Ett stort antal välutbildadeinvandrare lämnar därför att de aldrig fick chansen attjobba med det de är utbildade till. missar därför mycket av denkulturella och språkliga mångfald som är till stor fördel i den nyaekonomin.Den uppkomna situationen är naturligtvis delvis en följd av fördomar hosarbetsgivarna, men detta är inte unikt för och kan därför inte förklaravarför den svenska arbetsmarknaden präglas av ett så stort mått av dubbel"brain drain". Förklaringarna står i stället att finna i de samhällsstrukturersom är anpassade då världen såg helt annorlunda ut än den gör . Det handlar om en arbetsrättslig lagstiftning som skapar trygghet baraför vissa och stänger andra ute, om skattesystem som gör arbetet så dyrt attmånga arbeten aldrig blir utförda, och om krångliga regler för ny- ochsmåföretagande. Och det handlar om en felaktigt förd politik som i allvälmening har slussat in människor som kommit hit i ett passiviserat,bidragsfinansierat utanförskap, i stället för att ge dem egnaverktyg för att ta sig in på arbetsmarknaden.Det är naturligtvis inte rimligt att , i en situation där det råder bristpå välutbildade människor, inte förmår ta tillvara kunskaperna hos dem somflyttar hit och redan besitter den efterfrågade kompetensen. Denna dubbla"brain drain" visar att det krävs ett mycket mer aktivt arbete på individnivåför att så snabbt som möjligt verifiera kunskaperna hos dem som flyttar hit.Det måste göras möjligt att snabbt komplettera eventuella brister ellerskillnader i förhållande till svenska examina, och tidigt komma ut påarbetsmarknaden.4.5 Högre utbildning och forskningHögre utbildning och forskning vid svenska universitet och högskolorskall präglas av internationell kvalitet, mångfald och förmåga tillförnyelse. En modern syn på utbildning utgår från den enskildeindividens personliga krav och önskemål, eftersom all inlärning ärindividuell. Den enskildes vilja att investera i sin egen framtid är därförav central betydelse.Det är länge sedan Internet var en angelägenhet enbart förforskare. Som verktyg för informations- och kunskapsutbyte ärinformationsnätverk fortfarande gångbart och i många fall oslagbart. Mentekniken är inte aktuell bara som hjälpmedel för forskning. Det finns ocksågoda skäl att ytterligare forska kring de möjligheter som tekniken ger. Ettexempel på sådana möjligheter är den metod för cancerkirurgi som harutvecklats av forskare vid . Med hjälp av en i förväggjord CT-scan (Computer-Tomography scan) och en robotarm placeras enliten "kärnladdning" med exakt precision i tumören som sedan "sprängs"sönder. Med placering är läkarna tvungna att göra ett flertal CT-scans under pågående process innan man är säkra på att den hamnat i rättläge.Investeringar i forskning i allmänhet och teknisk och naturvetenskapligforskning i synnerhet är av avgörande betydelse i den nya ekonomin.Sveriges investeringar i den nya kunskapen måste enligt vår meningförstärkas.Sverige lider akut brist på yngre, högutbildade akademiker. visar att ligger på plats 21 av 25 när det gäller antalpersonermed minst treårig högskoleutbildning i åldrarna , och avvikerdärmed från det internationella mönstret att de yngre är mer välutbildade ände äldre. När det gäller antalet yngre personer mellan med minsttreårig naturvetenskaplig eller teknisk högskoleexamen ligger 15 av 21. En jämförelse med , som liksom ligger långtframme inom användningen och utvecklingen av ny teknik, visar att Finlandutbildar fler ingenjörer inom en hälften så stor befolkning.Finland har därmed en betydligt bättre grund att stå på för att möta detframtida behovet av kompetens. bör ha som målsättning att inom dekommande fem åren öka antalet examinerade civilingenjörer med 50procent. Detta bör naturligtvis även få genomslag i resurstilldelningen tillhögskolor och universitet.Fler universitet och högskolor skall ges möjlighet att frigöra sig från statenför att skapa utrymme för utveckling i olika riktningar och med olikaprofiler. I ett första steg bör ges möjlighet attövergå i stiftelseform och arbeta under samma förutsättningar som Chalmerstekniska högskola.Sverige bör ha goda möjligheter att erbjuda distansutbildning i världsklasseftersom vi ligger i framkant när det gäller användandet av ny teknik. Redani dagsläget borde det vara möjligt att erbjuda merparten av de teoretiskauniversitetsutbildningarna på distans. Med de möjligheter till ljud- ochbildöverföring som bredbandsuppkoppling ger borde antalet utbildningarsom kan läsas på distans öka ytterligare. Mer fokus bör läggas påinternationellt utbildnings- och forskningssamarbete, där distansutbildningeningår som ett moment av flera. Moderata samlingspartiet föreslår attytterligare samarbetsavtal med de ledande skolorna och universiteten skallinitieras för att underlätta internationellt studentutbyte.4.6 Skapa ett i SverigeVi vill skapa förutsättningar för ett utvecklings- och forskningscentrumgällande multimedia i . Ett dylikt bör naturligtvisutvecklas efter sina egna förutsättningar. vid MIT i Bostonkan med fördel tjäna som förebild. Där står inte minst barnensnyfikenhet, lust att lära och de nya möjligheter informations-teknikenskapar i centrum för verksamheten.Ett Media Lab kräver en omfattande uppslutning. Vi ser gärna startandetav ett som en del av den europeiska satsningen på att utveckla ettkreativt och dynamiskt samarbete i Östersjöregionen.4.7 PersonaloptionerI dag är det avgörande för framgångsrika företag att knyta till sigkompetenta medarbetare från jordens alla hörn och att få dem att stanna -i alla fall . Genom personaloptioner ges inte bara företagsledareoch riskkapitalister chansen att bli rika, utan också medarbetarna. Det ärett bra sätt för företagen att inte bara belöna medarbetarna, utan ocksåknyta den lättrörliga kompetensen till sig. Detta är särskilt viktigt i en tiddå allt färre företag kan visa på stora fasta värden i form avindustritillgångar, utan i stället har sina samlade tillgångar imedarbetarnas kunskaper och kreativitet.Den kritik som riktas mot den svenska beskattningen avpersonaloptioner är ett symptom på att skatterna är alltför höga i Sverige.Grundproblemet är emellertid att beskattningen av arbete är alltför hög.Såväl det sammanlagda skattetrycket som beskattningen av optioner måstedärför ses över och sänkas till en nivå som är konkurrenskraftig i jämförelsemed andra länder. Möjligheten att beskatta personaloptioner som inkomst avkapital bör övervägas.4.8 RiskkapitalBättre förutsättningar för företagen kommer i slutändan människor ochandra företag som utnyttjar deras tjänster till del, bland annat genomökad priskonkurrens och möjlighet att välja mellan olika produkter ochtjänster. Men en förutsättning för att företag skall kunna växa och nyaföretag skall kunna bildas är att de har tillgång till riskkapital. Undersenare tid har vi sett många exempel på företag som lämnar pågrund av svårigheter att få riskkapital till rätt pris. I många fall hardubbelbeskattningen på aktieutdelning angetts som det avgörande skäletför utflyttning, då svenskt riskkapital därmed blir dyrare. Andra gångerhar skälen varit mer övergripande - man vill söka sig till en störreriskkapitalmarknad med högre värdering, bättre analys och gott omkomptenta ägare.De nya kunskapsföretagen är särskilt utsatta eftersom det ofta dröjer längeinnan företagets investeringar i kunskap, forskning och produktutvecklingbörjar visa resultat. Ett avskaffande av dubbelbeskattningen och mer rörligtriskkapital är viktiga steg för att förbättra tillgången på riskkapital. Vidarebör det införas en möjlighet att göra riskkapitalavdrag, liknande den somfinns i , och som där finansierar en stor andel av de nya företagen.5 Nätet och dess möjligheter5.1 Elektronisk handelDet finns en enorm tillväxtpotential när det gäller affärer som utförs övernätet. De verktyg för snabb och enkel tillgänglighet till pris- ochproduktjämförelser och inte minst möjligheten att hitta den vara ellertjänst man söker, är fördelar som allt fler upptäcker. Internet är på detsättet ett fantastiskt verktyg för konsumenten. beräknas denelektroniska handeln uppgå till . är pågod väg att passera när det gäller den elektroniska handeln. Demöjligheter till prisjämförelser som den gemensamma valutan, euron,skapar kommer att vara en pådrivande faktor för ökad tillväxt. Det ärdärför angeläget att denna fördel erbjuds även svenska konsumenter ochföretag. Vissa bedömare menar att sju av världens tio ledande e-handelsländer kommer att ligga i . Antalet Internetanvändareväntas att vara fler i än iUSA.Svenska företag ligger långt framme, inte minst på grund av attpersondatortätheten är hög i , och har stora möjligheter att bliframgångsrika även i det globala perspektivet. är det cirka tioprocent av svenskarna som använder ett Internetkontor i stället för att i fysiskmening gå till banken.För att affärskommunikationen över Internet skall kunna ta fart ordentligtkrävs att människor känner förtroende till handelssystemens säkerhet.