ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02N226 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N226av , ()Efterfrågan på sjötransporter över ÖstersjönHandeln mellan länder är den primära drivkraften bakom deinternationella transporternas utveckling och överhuvudtagetför en positiv ekonomisk utveckling. Det är därför av vikt attkunna beräkna vilken handelsutveckling vi kan förvänta oss iÖstersjöregionen . Samarbetet med länder ochregioner kring tog fart när kommunismenförlorade greppet över länderna på andra sidan ochSovjetstaten upphörde att existera.Bland förutsättningarna kan nämnas att befolkningen i de tre baltiska sta-terna uppgår till ca åtta miljoner medan har närmare 40 miljoner in-vånare. Dessa länders totala handel med uppgick till 28 840 miljonerkronor . Geografiskt ligger de mycket nära , inte mycketlängre bort än våra nordiska grannländer , och , vilkahar en total befolkning på knappt 15 miljoner invånare och en handel medSverige på 1997.PrognosmetoderHur skall man gå till väga om man vill förutsäga efterfråganav transporter inom en större region? Detta är en centralfråga i ett VTI-projekt () som har startat i mitten av dettaår, 1999. Projektet gäller behovet av sjötransporter överÖstersjön som en följd av handeln mellan ochländerna ost och sydost om . Enligt bland annatSIKA () finns deti dag ett behov av prognosmetoder för internationell handeloch transporter mellan länder, som kompletterar dem somför närvarande tillämpas i planeringssammanhang av blandannat . Dessa metoder baseras på olikaländers/regioners ekonomiska utvecklingsnivå och derasindustriella strukturer.Företag som arbetar med sjötransporter måste vara långsiktiga i planeringoch beslut, eftersom kostnaderna är mycket stora inom denna sektor. Vaddessa frågar sig är hur handeln med länderna ost och sydost om . För att fatta beslut om infrastrukturer och investeringar krävsökade kunskaper om det framtida transportbehovet. Man är därför i stortbehov av någorlunda säkra prognoser. Varje enskilt företag kan inte svara föratt skaffa fram egna prognoser, särskilt inte mindre och/eller nystartadeföretag. Det arbete som bedrivs av VTI är därför mycket betydelsefullt för attfå fram tillförlitliga prognosmetoder, som i det här fallet är till nytta försjöfarten och näringslivet, särskilt .HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av tillförlitliga prognoser för inter-nationell handel och transporter med särskild hänsyn till sjötransporteröver Östersjön.Stockholm den 28 september 1999Lars ()
mot · GN02N229 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N229av , ()Indalsleden en riksangelägenhetJag som riksdagsman med som bas,under AMT kom fram till följande fras:"Gör Indalsleden till en riksangelägenhet!Fler än jag - vi är många som vet,att en världsmarknadsföring av Indalsleden är bättre änJAS"!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om världsmarknadsföringsvärdet av Indalsleden.Stockholm den 30 september 1999Claes ()
mot · GN02N234 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N234av Nisser, ()Statens skogarI är en stor del av skogsarealen ägd av stat och kommuner.Statens ägande finns i och skog. De skogsarealer someventuellt skall ägas av staten bör vara marker som bör skyddas av olikamiljö- och bevarandeskäl. Det kan t.ex. vara fjällnära skog, speciellanyckelbiotoper, områden med unik artrikedom. Övrig mark bör ägasprivat.I dag äger staten områden som helt och hållet kan säljas ut på den privatamarknaden. De intäkter som kommer av detta bör användas till att ge fullersättning till de markägare som har områden som är speciellt skyddsvärda.Skog och mark sköts bäst om den ägs privat. "Det man äger vårdar man. "Äganderätten och de positiva effekter privat ägande ger är grunden för denlandsbygd och det kulturlandskap vi har . Därför bör den offentligt ägdaskogen säljas i mindre enheter som mer lämpar sig för "familjeskogsbruk".Det kan vara ett par hundra hektar, ibland mindre när befintliga fastigheterbehöver kompletteras för att bli bärkraftiga. Detta ger möjligheter för flermedborgare att äga skog. Får vi fler enskilda som kan driva skogsbruk pålandsbygden gör det att fler kan bo och leva över hela landet och på så sättgenerera ökade skatteintäkter i dessa kommuner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att sälja statligt ägd skog i mindre enheter.Stockholm den 30 september 1999Per-Samuel Nisser (m)(m)
mot · GN02N235 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N235av , ()Gruvprospekteringen på ÖsterlenSverige var en gång höggradigt beroende av sin råvaruproduktion. Detsvenska välståndet byggdes upp på basen av svensk malmproduktion ochsvensk stålindustri. Detta möjliggjordes med regelverk som hårdhäntprioriterade gruvorna på bekostnad av alla andra intressen.I dagens och morgondagens informations- och kunskapssamhälle harmalmproduktionen inte alls samma betydelse. Gruvor och bruk har lagts nedi snabb takt.Att kvarhålla gruvintressenternas extremt favoriserade särställning kan intelängre vara rimligt.Miljöintressen och jordbruksintresssen måste få en helt annan betydelsenär intressekonflikter uppstår. Inte minst utvecklingen av gruvprospek-teringen på visar hur angeläget detta är.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att bromsa gruvprospekteringen påÖsterlen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en snabb översyn av regelsystemetför prospektering av , olja m.m.Stockholm den 28 september 1999Bertil ()
mot · GN02N236 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N236av , ()Nystartade företagOlle och hans arbetskamrat har efter moget övervägande beslutatatt säga upp sig från sina arbeten och starta eget. De har jobbat längeinom branschen (teleteknik) och skaffat många kontakter.De vill driva företaget i aktiebolagsform, och pengar till aktiekapitaletskaffades fram. För att snabbt komma igång köpte de ett så kallat lagerbolag.På några dagar hade de ett bolag, ett organisationsnummer och engeneralfullmakt att använda bolagets organisationsnummer.Nu började problemen. Lagerbolaget har ett namn, t.ex. Ursprunget nr 000,och ett namnbyte skall göras hos PRV då tre namnförslag skall lämnas.Godkänns inte något av förslagen ska man komma in med nya.PRV har 6-8 veckors handläggningstidOm PRV inte godkänner något av namnförslagen,tillkommer ytterligare handläggningstid osv.Har man ett lagerbolag kan man driva företaget under det ursprungliganamnet till dess namnbytet kommer till stånd. Man kan ta lagerbolagetsnamn och skriva "under bildande" till det namn som man i första hand villha. Det ser dock inte särskilt bra ut gentemot kunden om namnet man angermåste bytas om det inte blir godkänt av PRV.F-skattsedelOm man ska öppna konto hos leverantörer, grossister eller göra inköp förföretaget måste man visa att man har ett företag. Det borde räcka medregistreringsbevis för lagerbolaget, men tyvärr gör det inte det. Man villse ett F-skattebevis. Man kan inte heller fakturera utan att ange att man ärmomsregistrerad.Olle och skickar in blankett för F-skatteregistrering till skatte-myndigheten.Skattemyndigheten har 6 veckors handläggningstidNär de ringer och frågar hur det tar för att få F-skattebevis får detill svar att man stämplar ankomstdag och lägger det i hög. När det hargått tas ansökan fram och handläggs.Detta var en bild från det verkliga livet, två unga män som satsat sittkapital på ett aktiebolag, jobbar för sitt nya företag ochde kan inte fakturera. I deras kalkyler ingår att det tar upp till tre månaderinnan den första betalningen kommer in till företaget och de kan ta ut lön.Aktiekapitalet är ett rörelsekapital som behövs till materialinköp,försäkringar och till övriga omkostnader för företaget. Myndigheternasagerande har avsevärt förlängt tiden innan de kan ta ut lön och leva på sittföretag.Från politiskt håll har de unga männen hört uppmaningen att satsa på egetföretagande och det första de möter är detta bemötande från myndigheter. Deär besvikna.Detta exempel visar med all tydlighet att reglerna för att starta eget företagmåste förenklas och handläggningstiderna förkortas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om enklare regler och kortare handläggningstiderhos myndigheterna för företag.Stockholm den 29 september 1999Rigmor ()
mot · GN02N244 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N244av Flyborg, ()Statliga verks lokaliseringMaktspridning inom SverigeSverige är ett bra men avlångt land, därom torde alla kunna vara ense.Landets olika regioner däremot har inte fått samma förutsättningar närdet gäller så viktiga ting som lokalisering av statliga verk ochmyndigheter. Den delen av administrativ infrastruktur ger ett positivttillskott till den ort som den lokaliseras till, inte bara i kraft av det ökadeinflytandet som närhet ger utan också arbetstillfällen och ett ökatskatteunderlag.Under 1994 skulle två nya myndigheter inrättas inom medieområdet. Deavsedda myndigheterna är Radio- och samt Granskningsnämnden.Var dessa skulle lokaliseras diskuterades ingående. lokaliserings-diskussioner har klart uttalat att därest inga större och avgörandeinvändningar finns, skall utlokalisering ske och nyetablering i Stockholms-området undvikas. När de nya myndigheternas placering var beslutad, såbefanns de vara i kommun, i omedelbar närhet till Stockholm.Detta beslut uppfattades av många som ett sätt att hålla kvar myndig-heterna i och kringgå förutsättningarna för utlokalise-ringar och nyetableringar.Samma mönster vid etableringen följer den inrättade Statligainstitutionsstyrelsen med etablering i . Listan på liknande exempelkan göras mycket lång. Enligt min uppfattning måste de samhälleligakonsekvenserna av koncentration av statliga verk och styrelser tillStockholmsområdet utredas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nyetablering, utlokalisering eller avknoppning avstatliga styrelser, myndigheter eller verk,2. att hos regeringen begär en utredning om de sam-hälleliga konsekvenserna av koncentration av statliga verk ochstyrelser till Stockholmsområdet.Stockholm den 4 oktober 1999Eva Flyborg (fp)
mot · GN02N246 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N246av , ()VarvsindustrinFram tillhörde svensk varvsindustri de världsledandeinom näringen. Utan subventioner kunde svenska varv klara sig i en hårdkonkurrens. Sedan började efterfrågan på framför allt större fartyg sviktaoch varvsnationerna inledde en enorm subventionskarusell med avsikt attklamra sig kvar på en vikande marknad. återstår endast en mindredel av svensk varvsindustri. I någorlunda omfattning finns den ihuvudsak i där man kämpat för att vara kvar påmarknaden.Under valrörelsen inför valet om svenskt medlemskap i betonades attmedlemskap i innebar att nationella subventioner inom EU inte skulleförekomma. Detta skulle gagna kvarvarande svensk varvsindustri, sombestämt hävdade att vid konkurrens på lika villkor fanns en pontential föröverlevnad och utveckling. Så har inte blivit fallet.Trots alla löften om motsatsen har varvsnationerna inom EU fortsatt medomfattande subventioner där svenska varv, som inte erhåller subventioner,riskerar att slås ut.I ett flertal debatter i har socialdemokratiska ochborgerliga statsråd nekat medverka till svenska varvssubventioner medmotiveringen att man inom EU snart skulle stoppa subventioner till varven.Det har uttalats från talarstol att "nu skall EU:svarvsstöd försvinna". Så har inte inträffat.I stället har varvssubventioner fortsatt inom EU och utgår med betydandebelopp och det finns inget som pekar på att de inom det relativt kortatidsperspektivet kommer att försvinna. Detta innebär att svensk varvs-industris möjligheter att överleva minimeras.Givetvis skall inom EU och andra organisationer driva frågan omatt alla former av företagssubventioner skall tas bort. Men så länge dennasituation inte föreligger finns inget som säger att vi inte skall subventioneraäven svenska varv i den omfattning som faktiskt är godkänd inom EU.Resultatet om inte gör något blir att varv inom EU blir kvar påmarknaden, inte för att de är bättre skeppsbyggare, utan därför att de hartillgång till stora subventioner.Det får inte inträffa att svensk varvsindustri försvinner, inte för att denskulle sakna möjlighet att konkurrera på lika villkor, utan därför att andravarvsnationer inom EU fortsätter med subventioner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen skall återkomma till riksdagenmed förslag till åtgärder som likställer svensk varvsindustriskonkurrensförmåga med övriga EU:s.Stockholm den 1 oktober 1999Sten ()
mot · GN02N247 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N247av , ()SkärgårdenLivet i skärgården är omgivet av ett romantiskt skimmer för de flesta avoss. Det är minnen av vita båtar, blanka fjärdar och evig sommar. Fördem som valt att bo och arbeta i skärgården året runt är livet inte såenkelt. Avstånden är långa, kommunikationerna dåliga ochnaturkrafterna spelar en betydligt större roll än på fastlandet. Att drivaföretag året runt i skärgården är ofta en överlevnadskonst. Många äregenföretagare och mångsysslare som brottas med regler och avgifter föratt få det hela att gå ihop.Vi politiker talar oss gärna varma kring både glesbygd och skärgård somnågot vi måste värna och bevara. Men vad gör vi egentligen? Skärgården ärinte betjänt av traditionella stödåtgärder och bidrag, däremot borde vi kunnaskapa bättre förutsättningar för att bo och verka i skärgården. Ett steg påvägen är att skapa en ekonomisk frizon för Sveriges skärgårdsområden.Frizonen skulle i första hand omfatta reformer för att underlätta startandetoch drivandet av företag. Det skulle för skärgårdsborna innebära störremöjligheter för att försörja sig själva, ta ansvar för sina egna liv och växagenom företagsamhet.Den här typen av reformer behöver genomföras i hela , men iväntan på att så sker är det värt att försöka inom ett begränsat område därbehovet är som störst. Regeringen bör lämna förslag på hur frizoner skullekunna utformas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om hur frizoner kanutformas för att bidra till en ökad tillväxt i skärgårdsområden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör behandlas inomramen för ett förslag om frizoner.Stockholm den 2 oktober 1999Karin ()
mot · GN02N248 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N248av Husmark , ()Kvinnliga företagareTrots att kvinnor ofta arbetar lika hårt som sina män betraktas kvinnornainte alltid som likvärda företagare. Detta framgår av ettforskningsprogram om kvinnors företagande och är en del av dengenusforskning som bedrivs vid universiteten i bl.a. ochLinköping.Det visar sig att entreprenad- och småföretagarforskningen har negligeratvissa sidor av företagandet t.ex. kvinnliga företagare men också företagandetinom traditionella kvinnliga branscher.Forskning med fokus på kvinnors situation i familjeföretag måste upp-märksammas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att bättre belysa kvinnors situation somföretagare.Stockholm den 2 oktober 1999Cristina Husmark ()
mot · GN02N250 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N250av , ()InkubatorerFörutsättningarna för nätverk av multikulturella teknologiska inkubatoreri har utretts på uppdrag av ,och /. togemot en miljon exsovjeter . av dessa hadeakademisk utbildning. inrättades "teknologiskainkubatorer" för att ge möjlighet till utveckling av spetskompetensen hosinvandrarna. finns ett nätverk av 26 självständiga inkubatorer, vilkahar hälften av platserna vikta för nya invandrare. Såväl infödda sominvandrade innovatörer kan alltså ta hjälp av inkubatorerna för attutveckla högteknologiska exportprodukter. Rapporterna pekar entydigtpå goda resultat av verksamheten i Israel.Den kompetens som många invandrare i besitter är i storutsträckning en outnyttjad resurs. Detta har klara negativa konsekvenser - förde invandrade, för svenskt näringsliv och samhällsekonomi och för enstabil social utveckling i landet.Så gott som samtliga invandrargrupper som anlänt efter 1980 har haftavsevärda problem att etablera sig på arbetsmarknaden trots att vissainvandrargrupper vid ankomsten till har en utbildningsnivå som äravsevärt högre än den genomsnittliga svenska. Detta gäller t.ex. män somkommit från och där cirka en tredjedel har eftergymnasialutbildning. De välutbildade invandrarna har visserligen haft något lättare ände lågutbildade att alls få jobb, men de har "fel" jobb dvs. ett arbete därderaskompetens på intet sätt tas till vara. Detta märks inte minst tydligt iStockholmsregionen där invandrare med hög teknisk kompetens inte fårarbete trots att näringslivet klagar på stor brist på tekniker och naturvetare.Staten och näringslivet avsätter medel för en professionell fond, som hartill uppgift att reducera risken för groddinvesterare. Fonden som skall varaoberoende, enligt israelisk modell, ges i uppdrag att samverka medteknologiska inkubatorer vilka hjälper till att utveckla entreprenörersgenomförbara innovationsidéer. Fonden återbetalas av de företag somöverlever med royalties på omsättningen. På detta sätt odlas en affärskultur istället för att staten bygger upp ett system för bidrag till företag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inkubatorer.Stockholm den 1 oktober 1999Göran ()Per ()
mot · GN02N254 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N254av Rådhström, ()Handelshinder inom EUEn del av den svenska exportindustrin som har affärer med harunder året drabbats av stora problem. införde en lagsom tvingar tyska beställare av "monteringsleveranser" att betala in av fakturabeloppet (inklusive moms) som preliminärskatt tills denutländska säljaren har bevisat att den inte har något "fast driftsställe" iTyskland. Först då slipper företaget betala in skatt.Om ett svenskt företag till exempel uppför en hus i åläggs dentyska kunden att hålla inne av fakturabeloppet, plus moms, ochbetala in detta till den tyska skattemyndigheten efter det attfakturan betalats.Ett svenskt företag får alltså av fakturabeloppet ibetalning. Resterande belopp tvingas den tyske köparen betala in tillskattemyndigheten där huset uppförts. Det svenska företaget får sedanansöka om att få tillbaka pengarna från den tyska skattemyndigheten mendetta kan ta tid vilket innebär att företagen tvingas ligga ute med stora beloppsom de inte får någon ränta på.Detta får till följd att särskilt mindre svenska företag kan komma i en akutlikviditetskris om man inte kan ordna fram lån som man väntarpå de resterande för en skickad leverans. Det kan leda till att endel svenska företag inte klarar denna likviditetsbrist och tvingas gå i konkurs.Under frågestunden i svarade handelsministernpå en fråga av om regeringens agerande i ärendet ochgav då bl.a. följande till svar: "vi skall vara glada att de svenska räntorna ärlåga så att den kostnad som blir resultatet av den försämrade likviditeten förföretagen blir liten". Handelsministern avslutade sitt anförande med att hanhoppades att vi tack vare de låga räntorna i inte skall behöva bråkamed Tyskland.Det nya tyska systemet fungerar som ett effektivt handelshinder förframför allt de mindre företagen. Signaler har kommit från den tyskaregeringen att de avser att dra tillbaka den aktuella lagstiftningen. Svenskaregeringen måste bevaka att så verkligen sker, för att i andra fall agera förattpå andra sätt få bort detta handelshinder. Exemplet visar vikten av att densvenska regeringen med kraft driver frågorna om borttagande av, och förbudmot, olika typer av handelshinder i EU. Det är viktigt att den inre marknadeninte saboteras av olika typer av handelshinder. Det är extra viktigt för demindre företagen som drabbas hårdast av olika handelshinder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skyndsamt vidta åtgärder mot olika typer avhandelshinder i EU.Stockholm den 4 oktober 1999Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GN02N255 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N255av , ()Förskottsbetalning av EU-medelStrukturfondernaSedan blev medlem i EU har unionens strukturfondsmedelutgjort ett betydelsefullt tillskott för regional balans i landet. har tilldelats avstrukturfondsmedel för insatser inom olika målområden.EU:s nästa budgetperiod, år 2000-2006, kommer att innebära förändringaräven vad gäller strukturfonderna. Bland annat reduceras de nuvarande sexmålområdena till tre, och de tretton gemenskapsinitiativen blir i fort-sättningen fyra. De strukturfondsmedel som anslås till de tremålområdena kommer dock att vara ungefär av samma storleksordning somunder innevarande programperiod.Inledningsvis präglades den svenska tillämpningen av strukturfonderna avstor osäkerhet. Det tog tid innan det svenska regelverket kunde fungera iförhållande till . Även på den lokala och regionala nivånrådde osäkerhet om hur EU-medlen kunde utnyttjas. finnsbetydande problem vad gäller beslut och utbetalning av projektmedel. Densvenska byråkratin inom flertalet av de utbetalande myndigheterna är alltjämtomfattande.Förbättra projekthanteringen av EU-medelFör närvarande pågår arbetet med att utforma de nationella programmenför de målområden som kommer att vara aktuella under den kommandeprogramperioden. I de utredningar som föregått programarbetet utpekasflera åtgärder som bör vidtas för att förenkla och förbättraprojekthanteringen av EU-medlen.Under den innevarande programperioden har det ofta tagit långt tid fråndet att en projektansökan lämnats in till dess att det fattats ett beslut omprojektet skall tilldelas EU-medel. Den utdragna processen har varit negativoch medfört att många goda projektidéer kraftigt försenats eller aldriggenomförts.För många små projekt, ofta initierade av lokala utvecklingsgrupper, hardet varit ett stort problem att EU-medlen endast utbetalas i efterhand. Att såär fallet beror på att det svenska systemet för strukturfonder inte godkännerförskottsutbetalningar till projekt. Utbetalning av strukturfondsmedel görsförst efter det att projektet upparbetat kostnader som kan verifieras somstödberättigande. Det bör poängteras att det inte är som sätterstopp för utbetalningar i förskott utan de svenska reglerna.Detta har inneburit ett stort problem för i första hand små projekt ochprojekt som drivs av organisationer och föreningar, där tillgång på likvidamedel är avgörande för projektens existens. De beslut som fattas i besluts-gruppen kan inte ens användas som säkerhet för lån i bank på grund avrisken för annat utfall i granskningen vid de centrala utbetalande myndig-heterna.Att medlen endast utbetalats i efterhand har även uppmärksammatssom ett problem av de utredningar som utvärderat strukturfonderna underden nuvarande programperioden. För att undanröja detta problem bör engenerell möjlighet till förskott införas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förskottsutbetalning av projektmedel från EU:sstrukturfonder.Stockholm den 1 oktober 1999Sofia ()