ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02MJ508 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ508av , Inga (m)Functional foodsIntresset för mat med hälsoeffekter är i stigande. Dettakonstaterade undertecknade motionärer i en motion redan tillförra årets . En motion vars behandlinguppenbarligen miljö- och jordbruksutskottet uppskjutit tillinnevarande session. Vi vill därför aktualisera frågan.Konsumenternas stora intresse för mat med hälsoeffekter talar för attfunctional foods har kommit för att stanna. Mycket visar också på attmedvetenheten hos konsumenterna om sambandet mellan kost och hälsa harökat. Konsumentföreträdare har därför ett flertal gånger påtalat vikten av attreda ut begreppen så att gränsdragningen mellan livsmedel och läkemedelblir klargjord.Under året som gått har debatten förts vidare och frågan har diskuteratsbåde i och i media. Jordbruksminister har i ettinterpellationssvar ställt sig positiv till att driva frågan vidare iinternationellasammanhang. har i en rapport till regeringen uttryckt attSveriges ordförandeår i EU 2001 kan vara ett lämpligt tillfälle att lyfta framfrågeställningarna kring functional foods.Vi anser att tidpunkten nu är mogen att driva frågorna vidare. I Sverigefinns en branschöverenskommelse (Egenåtgärdsprogram) som medger vissaallmänna hälsopåståenden. En utvidgning av denna överenskommelse -enligt förslag som föreligger - skulle dels skapa viktig erfarenhet avhantering av functional foods och dels bidra till en positiv utveckling avmarknaden. Se också motion 1998/99:MJ509.Det är angeläget och nödvändigt att reda ut att mat i sig inte är medicin,men att vissa livsmedel innehåller naturliga ämnen som kan bidra till atthålla sjukdomar borta. Frågan om gemensamma regler för marknadsföringoch utveckling av functional foods lämpar sig också väl att sättas som enprioriterad punkt på agendan då är ordförandeland i EU 2001.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att egenåtgärdsprogrammet utvidgas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av EU-gemensamma regler för utvecklingoch marknadsföring av functional foods,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att frågan om gemensamma regler förutveckling och marknadsföring av functional foods blir en punkt påagendan då är ordförandeland i EU 2001.1Stockholm den 28 september 1999Inga Berggren ()()1 Yrkande 3 hänvisat till UU.
mot · GN02MJ509 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ509av de , ()Utvärdering av djurskyddslagenDet är sedan fattade beslut om den nyadjurskyddslagen. Förväntningarna på lagen var stora,eftersom den skulle innebära en övergång till en djursyn därdjuren mer sågs som individer. Flera paragrafer i lagen rönteinternationell uppmärksamhet, inte minst § 4 som säger attvissa av de djur som hålls i fångenskap skall hållas på ettsådant sätt att de kan bete sig naturligt och så att det främjarderas hälsa.Tidigt riktades det dock kritik mot djurskyddslagens genomförande. Ibörjan av konstaterade att den dåvarandecentrala djurskyddsmyndigheten helt hade missuppfattat sitt uppdrag.Kritik har också riktats mot lagens genomförande från djurskydds-organisationer. De har fört fram att det saknas viktigatillämpningsföreskrifter och att vissa av de föreskrifter som meddelatsknappast uppfyller djurskyddslagens krav.Trots att det alltså gått dess har den centrala djur-skyddsmyndigheten inte meddelat nya föreskrifter för slakten. I förarbetet tilllagen sägs det tydligt att reglerna för slakten måste ändras. Inga föreskrifterhar meddelats då det gäller hållningen av försöksdjur. Efter enlagändring 1998 omfattas även försöksdjuren av 4 § djurskyddslagen.Strävan efter ett gott djurskydd är central i svensk politik. Av denanledningen, och mot bakgrund av den kritik som riktats mot djurskydds-lagens genomförande, är det min uppfattning att det är hög tid att lagen ochdess genomförande blir föremål för en parlamentarisk utvärdering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av djurskyddslagen och dess genom-förande.Stockholm den 28 september 1999Marietta de ()
mot · GN02MJ515 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ515av , ()MyndighetsutövningPå i kommun bor åsnan Rufus.Han finns där tillsammans med hönor, grisar och hästar ochtill gården kommer skolbarn och dagisgrupper för att titta påoch kela med djuren. är, enligt tidningen , mycketpopulär bland barnen. Han ser också ut att trivas utmärktmed såväl hästkompisarna som med gårdens personal och serinte alls så dyster och vemodig ut som åsnan Ior i det enligt föreskrifter angående offentlig före-visning av djur måste finnas tillstånd för sådan verksamhet, ansökteOlofstorps gård om ett sådant tillstånd. Men eftersom det också enligt sammamyndighets föreskrifter framgår att vid offentlig förevisning av djur måstedet finnas minst två djur av samma art, avslogs ansökan.Vid och länsveterinärens granskning av ansökan upp-täcktes nämligen den ensamma :"Enligt länsveterinärens besiktningsrapport håller Ni endast en individ avdjurarten åsna. avslår ansökan avseende offentlig före-visning av åsna", löd det karga beskedet från staten.Beslutet innebär alltså att antingen måste skaffa enartfrände åt , avliva honom, sälja honom - eller flytta honom till ettannat ställe där besökarna inte kan se honom. Reglerna som ska skyddahonom mot ensamhet gäller ju bara om åsnan visas offentligt.Halmstad kommun, som anser att mår bra, har överklagatJordbruksverkets beslut. "ser ut att trivas alldeles utmärkt. Att flyttahonom från utgör ingen garanti för att han får det bättre", skrevkommunstyrelsens ordförande till länsrätten.Frågan har utlöst en febril aktivitet. Inspektörer från såväl miljö- ochhälsoskyddsnämnden som har besökt två gånger ochgranskat huruvida "den aktuella åsnan är accepterad av de befintligahästarna".På begäran av har kommunen skickat in utförliginformation om hästkompisar, såsom namn, ålder, ras, färg m.m.Jordbruksverket har även vänt sig till och bett områd. Biträdande länsveterinären har skrivit en detaljerad redovisning överRufus sällskapsliv.Min beskrivning av ärendet kan synas raljerande men resernaturligtvis allvarliga och viktiga frågor om vad statliga myndigheter skabetrakta som viktigt respektive oviktigt och om huruvida de regler som idetta fall omgärdat åsnan är rimliga och ändamålsenliga.För att vinna och bibehålla allmänhetens respekt för politiska beslut på allanivåer måste dessa, enligt min mening, åtminstone tillnärmelsevis grundaspå sunt förnuft. Likaså är det viktigt att skattebetalarnas pengar och resurseranvändes på ett sådant sätt att det inte uppfattas som rent slöseri.Det behöver också uppenbarligen göras en översyn av olika regelverk såatt de står i överensstämmelse med vad som är rimligt och ändamålsenligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om slöseri med statens pengar och personalresurser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av översyn av regelverk.Stockholm den 30 september 1999Carl G ()
mot · GN02MJ516 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ516av , ()Struts i SverigeStrutsfarmning blir allt vanligare i landet. Enligt uppgiftfinns ca 200 strutsfarmer i landet. Det är svårt att fåfram uppgift om hur många fåglar det finns. För många avoss känns det lite märkligt med denna fågel från det torra ochvarma i ett snöigt och kallt Sverige.Det finns problemFlera frågor runt slakten har diskuterats . En delstrutsar har farit illa vid transporterna till slakterier ochtransportfordon är inte anpassade till djuren. Även dödsfallhar enligt uppgift förekommit.Nu slår () larm. Man har obduce-rat 200 strutsar, som verkar ha dött av luftvägsinfektioner, förstoppning ellerför att de panikrusat in i stängsel. Man föreslår ett "körkort" för att fåstartastrutsfarmning, en utbildning med examination. Man vill att Jordbruksverketskall hålla i densamma.Bättre regler förstrutshållningVi stödjer idén om "körkort" för strutsfarmning. Skalldjurskyddslagen tas på allvar måste kunskapen om de djurman håller vara stor. Annars är risken uppenbar attdjurskyddslagens intentioner, t ex vad avser 4 § om naturligabeteenden, inte uppfylls.Men det är också viktigt att myndigheternas regelverk är klart ochentydigt. De problem som SVA funnit tyder på att bestämmelserna runtstrutsfarmningen inte håller måttet. Eftersom strutsarna nu funnits i landetsedan ett antal år, borde det vara med en översyn för att komma tillrätta med problemen. En sådan översyn måste också behandla frågan om detgår att ha ett så exotiskt djur farmat i vårt klimat. Är problemen som SVAhittat orsakat av detta eller är skälen andra?Varför inte körkort för alldjurhållning?SVA:s idé om "körkort" för professionell djurhållning är bra.Den skulle - rätt utförd - kunna innebära att varje djurägarefår de kunskaper som är nödvändiga på ett tidigt stadium.Den svenska djurhållningen håller i de allra flesta fall en högstandard. Ett bevis på kunskap torde vara mest nödvändigtvad gäller djur som är nya för landet och där någon nationellbeprövad erfarenhet inte finns.Vi föreslår att denna modell med utbildning och examination utreds iavsikt att införas även på andra djurslag än struts. För struts, där förhåll-andena är speciella eftersom det är ett nytt djur i landet, bör förslaget frånSVA genomföras. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av översyn av strutsfarmningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning och examination (strutskörkort) för attfå hålla struts,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av bättre regler för strutsfarmning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning om utbildning och examination ävenför hållande av andra djurslag (djurhållningskörkort).Stockholm den 30 september 1999Gudrun ()()()()()
mot · GN02MJ518 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ518av , ()Burhållning av hönsInledningSå har det hänt igen. En äggproducent med dispens attfortsätta med höns i bur följer inte lagen. Det handlar om enburhållare, som det stormat om . Det har handlat omoacceptabla transporter med döda och lemlästade höns, förmånga höns i burarna och kritik mot gödselhanteringen. Nuhar samma person avbeställt en slakttransport, på något inteklargjort sätt själv tagit död på hönsen, det rör sig om ca 10000, malt dem och i strid med alla bestämmelser dumpatdem på kommunens soptipp.Burförbudet"dispenserades" bortRiksdagen beslöt att upphäva förbudetmot att hålla höns i bur. Från och med den 1 januari 1999blev det tillåtet att hålla höns i traditionella burar, om deuppfyller krav på sittpinne, rede och sandbad samt attdödlighet och beteendestörningar hålls på en låg nivå. Mendispenser från burförbudet utfärdas av ochhar utfärdats till nästan alla som sökt.Enligt beslut ska tidsbegränsad och individuellt prövad dispenskunna medges från delar av funktionskraven för traditionella burar somuppfyller högt ställda djurskyddskrav. har fastställt ettdispensprogram som inte alls uppfyller högt ställda djurskyddskrav. I självaverket innebär dispensprogrammet att inga av en hönas basbehov kanuppfyllas, eftersom varken sittpinne, rede eller sandbad är nödvändigt för attdispens ska ges. Flera av ledamöterna i referensgrupp förvärphönsfrågor har starkt kritiserat dispensprogrammet och anser inte att detlever upp till stadgandet om "högt ställda djurskyddskrav". I själva verketkommer hönornas tillvaro att vara exakt densamma som i deanläggningar som får dispens.Så gott som alla får dispensJordbruksverket har givit 4,2 miljoner hönsplatser dispens,vilket motsvarar merparten av äggproduktionen. I hittillstagna dispensbeslut har majoriteten beviljats dispens -dessutom för den längsta perioden, vilket är tre omgångar.De flesta burar kommer att finnas kvar till på grund avJordbruksverkets generösa och frikostiga dispensgivning.Ställ krav!Regeringen säger sig kunna acceptera att höns finns kvar iburar på dispens om detta är förenat med högt ställdadjurskyddskrav. Då borde det vara självklart att enäggproducent som fått dispens kan förlora densamma omdjurhållningen inte håller måttet. Men så är det inte. Denäggproducent vars handlande beskrivs i inledningen har fåttdispens till, dvs. för tre insättningar. Hans agerande nuleder inte till att dispenserna dras in trots att det konstateratsatt han haft fler höns i burar än tillåtet och att slakthanter-ingen skett helt regelvidrigt. Detta är inte rimligt!Vi föreslår en koppling mellan den givna dispensen och de lagar och reglersom råder för hönshållningen, slakten, transporter mm, det vill säga de somhandlar om "högt ställda djurskyddskrav". Fallerar det på någon punkt skalldispensen för fortsatt burproduktion av ägg dras in. Det bör ges regeringentill känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dispenser för burhållning av höns.Stockholm den 1 oktober 1999Gudrun ()
mot · GN02MJ519 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ519av , ()Hanteringen av livsmedelDagligen kommer rapporter från lokala tillsynsmyndigheteröver hela landet som vittnar om hur låg kunskapsnivån ärhos många livsmedelshanterare. Saker som känns självklaraför gemene man, som att tvätta händerna efter toalettbesökoch att förvara färskvaror i kyla, är ingen självklarhet förmånga i livsmedelslokaler. Inom livsmedelsbranschen -både hos branschorganisationerna och hostillsynsmyndigheterna - ses detta som ett stort problem.En intervjuundersökning som gjorde 1994 visade attuppskattningsvis 500 000 personer blir matförgiftade i . Denvanligaste orsaken till matförgiftningar är att maten har hanterats fel,problem som skulle kunna minska kraftigt om kunskapsnivån hoslivsmedelshanterarna höjdes.I dagsläget finns inga formella utbildnings- eller kunskapskrav på personersom skall hantera oförpackade livsmedel. har så kalladekörkort för livsmedelspersonal diskuterats. Det man vill få med i en sådanutbildning är grundläggande elementära kunskaper i främst hygien. Olikaförslag och frivilliga koncept finns . Ofta bygger de på enklakurser om med efterföljande prov.För exempelvis "alkoholtillstånd" för restauranger ställs krav påutbildning. Det borde vara möjligt att på motsvarande sätt ställa krav påmänniskor som skall hantera oförpackade livsmedel. har ett systemdär man kan kräva utbildning av specifik person på företaget. harhygienkrav som en del i ett paket för att få starta företag tillsammans medhur man rapporterar in moms och annat. Förutom att livsmedelstillsynen ilandet skulle förenklas om vissa kunskapskrav uppfylldes, skulle detnaturligtvis också leda till hälsosammare mat i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det skall ställas grundläggande krav påutbildning och kunskap i bl.a. hygienfrågor för personer som skallhantera oförpackade livsmedel.Stockholm den 29 september 1999Jonas ()()
mot · GN02MJ520 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ520av , ()DjurskyddstillsynEn fungerande djurskyddstillsyn är en förutsättning för attdjurskyddslagen skall fungera. varierar tillsynenskvalitet avsevärt mellan olika kommuner och en delkommuner prioriterar tillsynen allt för lågt. Vänsterpartietanser därför att det är positivt att regeringen redovisar ibudgetpropositionen att den avser överlämna en propositiontill med förslag till ett förbättratdjurskydd där tillsynen kommer att förbättras.Vänsterpartiet anser att kommunerna skall förbli den lokalatillsynsmyndigheten och avvisar förslag om att flyttatillsynen till länsstyrelserna. Det finns flera skäl till detta. Ett skäl är denlokalkännedom som ofta finns i kommunerna om djurhållningen och desamordningsvinster som finns i och med att kommunen är tillsynsmyndighetockså i de flesta miljöfrågor som rör t ex jordbruket. Ett annat skäl är densamverkan som kan finnas på nivå mellan sociala myndigheteroch djurskyddstillsynen. I de flesta fall av vanskötsel av djur finns detsocialaproblem i bakgrunden och för att hitta bra lösningar är det ofta positivt omsociala myndigheter och djurskyddsinspektörer kan samverka.För att den kommunala tillsynen skall fungera bättre krävs en delförändringar. En del av det som behöver åtgärdas har regeringen redovisat ibudgetpropositionen (prop. 1999/2000:1). Ytterligare en förändring somkrävs är att kommunerna behöver ges bättre möjligheter till enmellankommunal samverkan. Det som framför allt behövs är att två ellerflera kommuner skall kunna samverka då det gäller att anställa endjurskyddsinspektör. Små kommuners resurser för djurskyddstillsynen räckerofta inte till för att anställa en djurskyddsinspektör och allt för ofta läggsdetarbetet på någon som egentligen inte har kompetens nog för att utföra en bratillsyn. En förändring som ger en sådan samverkansmöjlighet skulle göra attkommuner kan heltidsanställa inspektörer för djurskyddstillsynen, vilketskulle leda till kvalitativa förbättringar. Detta skall ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den återkommer med förslagsom ger möjligheter för kommuner att samverka om anställningar avdjurskyddsinspektörer.Stockholm den 29 september 1999Jonas ()()()
mot · GN02MJ522 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ522av Ek, ()Dispens för småskalig livsmedelsproduktionI de i länen kommande tillväxtavtalen liksom i olikarapporter rörande småföretagsutveckling nämns oftasmåskalig livsmedelsproduktion som en viktig faktor förutveckling av näringslivet. För landsbygdsutveckling spelardessa företag en ännu viktigare roll. De skapar nyaarbetstillfällen, bidrar till stabilisering och utveckling avbesöksnäringen, fungerar ofta som fokus för annnatutvecklingsarbete i bygden och bidrar till lantbruksnäringensutveckling.Trots att de företag som sysslar med småskalig livsmedelsproduktion oftakännetecknas av en hög kvalitet och stort personligt ansvarstagande frånägaren upplevs det ofta som att myndigheter och regelsystem snarare är tillför att stjälpa än att hjälpa.Utanför fanns fram till en gårdsbutik där husmanskost ocholika inläggningar gjorda av egenproducerade giftfritt odlade råvarorförsåldes. Affär liksom tillredningskök var bara och hela anlägg-ningen var mycket fräsch. Allt var uppbyggt i samråd med kommunen ochhelt enligt gällande regler, dessutom inspekterat av både kommun och läns-styrelse.Efter några år infördes en ny regel av innebörden att råvaror i livsmedels-industrin inte får föras ut och in genom samma dörr som den färdiga för-ädlade produkten. En ombyggnad så snart efter nybyggnation bedömdes avägaren som inte möjligt att förränta med den rätt låga omsättning som fanns irörelsen. Någon dispens kunde heller inte ges. Gårdsbutiken är nu nedlagd.Vid tillfällen som det här borde det finnas möjlighet för attefter noggrann kontroll och efter individuell skötselöverenskommelse medägaren kunna ge en individuell dispens från gällande regler.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dispens för småskalig livsmedelsproduktion.Stockholm den 3 oktober 1999Lena Ek (c)()
mot · GN02MJ524 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ524av , ()Godman för djurägareHösten 1998 inlämnade vi en motion gällandedjurskyddslagen och dess tillämpning. Motionen är inteslutbehandlad under föregående . Vi tar i denmotionen (1998/99:MJ519) bl.a. upp olyckligaomständigheter i samband med myndigheternas ingripandensom lett till tvångsslakt av hela eller delar av besättningar.Förlusterna som drabbar den enskilde djurhållaren i en redansvår situation blir ofta förödande. Tyvärr har nya rapporterfrån olika håll i landet vittnat om att ingripanden skett pågodtyckligt sätt från tillsynsmyndighet, vilket är heltoacceptabelt.Självklart skall vi inte acceptera djurplågeri eller vanvård av djur utaningripanden skall i sådana fall ske. Dock finns exempel på att ingripandenoch omhändertaganden av djur har skett på sätt som inte kan accepteras i etträttssamhälle.För att kunna förebygga dramatiska och ibland högst diskutabla ingrip-anden borde möjlighet tillskapas att utse en s.k. Godman med uppgift atthjälpa djurhållaren som ofta behöver socialt stöd men också hjälp i kontakt-erna med myndigheterna. Allt i syfte att söka undvika ingripanden som ärtveksamma eller felaktiga och som leder till tragiska följder för såvälmänniskor som djur.Vi ser denna motion som ett komplement till den tidigare inlämnade ovannämnda motionen. Med ett Godman-förfarande tror vi att många problemoch missförstånd skall kunna undvikas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om tillsättande av"godman" till hjälp vid handläggning av djurskyddsärenden.Stockholm den 3 oktober 1999Ingvar ()()
mot · GN02MJ525 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ525av de , ()Sammansättningen av de djurförsöksetiska nämndernaEnligt djurskyddslagen får inte användning av djur till försökske annat än då den har blivit godkänd av en djurförsöksetisknämnd. Det finns sju djurförsöksetiska nämnder i , eni varje högskoleregion samt två i . Nämndernabestår av lika delar forskare som lekmän, och de ska underen jurists ledning väga nyttan av ett försök mot lidandet fördjuren. Ansökningar om att få utföra djurförsök skall avslåsom de saknar allmänintresse, om det finns alternativametoder till försöket eller om det sker för djuren på ettonödigt plågsamt sätt.Trots de djurförsöksetiska nämndernas tillkomst så avslås sällan an-sökningar om att få utföra djurförsök. prövades14 000 ansökningar om djurförsök. Endast 102 ledde till avslag i nämnderna.Hälften av dessa godkändes efter omprövning. 1997 prövades 1 562 ansök-ningar. 15 avslogs och 1 547 godkändes.Några problem som nämnderna brottas med, vilket reflekterats inte minstunder året i en anmälan till JO, är jäv och kollegialitet forskarna emellan.Den svenska djurförsökspolitiken har som mål att djurförsöken skabegränsas så långt som det är bara är möjligt. Att så sker är ytterst enpolitiskuppgift. Det vore därför enligt min mening mer ändamålsenligt om lek-mannaintresset i nämnderna stärktes avsevärt. Det finns heller enligt minmening ingen anledning att forskare som själva är involverade i djurförsökska delta i nämnderna. De torde istället kunna fungera som experter och vidbehov kallas till beredning av ärenden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att sammansättningen i de djurför-söksetiska nämnderna förändras.Stockholm den 1 oktober 1999Marietta de ()
mot · GN02MJ526 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ526av , ()Rättstillämpning av djurskyddslagenRättstillämpningen av djurskyddslagen har kritiserats avmånga kommunala djurskyddsinspektörer. De har ocksåriktat kritik mot för att verket inte fullföljersin uppgift med att regelbundet skicka ut principielltintressanta rättsfall till tillsynsmyndigheterna.Enligt min uppfattning har flera rättsfall givit felaktiga signaler tilldjurskyddet. Två exempel:- Det tillåts att hästars ben binds ihop, bl.a. vid s.k. westernridning.- När dräktiga djur omhändertas så ingår fostret i omhändertagandet menej ungarna då de föds.Rättstillämpningen av djurskyddslagen måste följas noga.Även hanteringen av polisanmälningar för brott mot lagenborde följas noggrant (hur många avskrivs för att brottenpreskriberats eller av andra skäl). Den centraladjurskyddsmyndigheten måste ges resurser och tydligadirektiv så att rättstillämpningen följs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättstillämpning av djurskyddslagen.Stockholm den 4 oktober 1999Siw ()