ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sk668 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk668av , ()i har till uppgift att bl.a. granska och vakaöver att skattskyldiga, fysiska såväl som juridiska, personer gör rätt försig genom att erlägga den skatt som debiteras efter inkomst ellerverksamhetens resultat. Verksamheten inom skattemyndigheten harunder tvingats till besparingar vilket åsamkatkontrollmyndigheten betydande arbetsuppgifter och staten stora förlusteri form av undanhållna skattekronor.De vanliga deklarationerna kontrolleras på traditionellt sätt. Rutiner fördetta arbete är väl inarbetade. Hjälpmedel finns via Internetoch telefon. Men utöver detta traditionella arbete har skattemyndighetenäven till uppgift att spåra dem som inte sköter sina åligganden. Detta arbetesker i samarbete med polismyndigheten. Normalt omfattar denna verksamhetfysiska och juridiska personer som har adress och bostad eller säte i den traditionellt kontrollerande och uppsökande verksamheten harmyndigheten fått fler uppgifter. Det gäller bland annaten annan grupp av "skattesmitare" som är avsevärt svårare att spåra och hittafram till. Det gäller fysiska och juridiska personer som inte har känd adress,bostad eller verksamhetsplats i . är fullt medvetenom att verksamhet bedrivs i , men de går inte att få kontakt med.Benämningen på dem är "Non-filers".Skattemyndigheten i har bedrivit ett projekt föratt försöka hitta dessa och få dem att deklarera och därmed betala rättmätigskatt. Under projektets gång har det gjorts flera kontroller i form av bosätt-ningsutredningar, skrivbordskontroller och annan uppsökande verksamhet.I samarbete med banker har framkommit uppgifter om stora transaktioner.Det har visat sig att det finns konton av många olika slag som är knutna tillfiktiva person- och organisationsnummer. Dessa nummer är tilldelade avbanker, , och även av skattemyndigheten. Vad beträffardessa fiktiva nummer kommer de att ersättas av ett samordningsnummer ienlighet med proposition 1999/2000:6.Skattemyndigheten bör få resurser att utföra dessa kontroller ochdärmed även driva in skattemedel. Regeringen måste således få i uppdrag attutreda hur detta arbete skall utföras på ett effektivt sätt. Man kan konstateraatt det är skäligen enkelt att undgå beskattning i . Det finns mångapersoner, juridiska och fysiska, som bor eller har verksamhet här i landetutan att bli beskattade.Regeringen bör utreda hur varje skattemyndighet kan få resurser för attupprätta specialenheter för att i ett nära samarbete med kronofogdemyndig-heten uppsöka och hitta den ekonomiska brottslighet som bedrivs av "Non-filers".HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning om hur maneffektivt skall nå fram till och beskatta "non-filers",2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att undersöka hur skattemyndigheten kan bliännu mer effektiv i kampen mot ekonomisk brottslighet.Stockholm den 3 oktober 1999Kenneth ()
mot · GN02Sk670 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk670av , ()RestaurangmomsenVid en jämförelse mellan medlemsländerna inom Europeiska unionenframstår det med all önskvärd tydlighet att ligger bland de ländermed högst momssats på såväl standardmoms som restaurangmoms. AttSverige har en lägre momssats på matinköp är snarare en provokation förrestaurangnäringen än en signal att vi skall utnyttja förmånen att ävenkonsumera mat på restaurang och liknande utskänkningsställen.Serveringstjänster är i många länder i beskattat med lägre moms-satser än normalmomsen. Detta ger signaler som konsumenterna inser ochdärmed också utnyttjar. Som en följd av lägre priser blir restaurangverksam-heten betydligt mer aktiv i andra länder än i Sverige.Arbetsmarknaden för kockar, serveringspersonal och övriga är ganskadålig. Vi vet att branschen drabbas hårt av allt dyrare arbetskraft. Därförmåste lagstiftningen vara tydlig och skapa möjligheter att driva lönsamrestaurangverksamhet. En förenklad beskattning på matservering och därtilllägre moms på serverad mat skulle med stor säkerhet gynna såväl statskassansom hederliga krögare.Dessa åtgärder torde vara kostnadsneutrala om man ser på de effekter somföljer av en allt större konsumentgrupp som nyttjar tjänsterna. Arbetslöshets-ersättning och arbetsmarknadsåtgärder är kostnader som skulle minska ombranschen fick en bättre ekonomisk situation.Sysselsättningen inom restaurangnäringen är personalintensiv. Vid en jäm-förelse med livsmedelshandeln ger restaurangnäringen så mångaarbetstillfällen vid motsvarande omsättningsökning. Detta talar sitt tydligaspråk om värdet av dels enklare beskattning av restaurangnäringen och delslägre moms för serverad mat.Beskattningsmodellen på restauranger skulle inte behöva vara baserad påantal kronor som kommer in i kassan. En kommitté bör få i uppdrag attarbeta fram förslag som grundar sig på helt andra och enklare beräknings-grunder än endast försäljningsintäkter.Tänkbara förslag på beskattningsunderlag skulle kunna vara antal bord, ytapå restaurangen m m. Låt en utredare få arbeta fram förslag som ger rättvisaåt beskattningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att utreda förutsättningarna för atttillämpa samma momssats på serverad mat som på köpta matvaror,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillsätta en utredning som skall få i uppdragatt arbeta fram ett nytänkande när det gäller beskattning avrestaurangverksamhet.Stockholm den 2 oktober 1999Kenneth ()()
mot · GN02Sk671 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk671av , ()Skattereglerna om s.k. smitningMånga personer sysslar med hobbyverksamhet av något slag. Iblandhänder det att intresset leder till att en verksamhet startas som haranknytning till hobbyn, ofta i form av enskild firma. Om ägaren efterföretagsstarten avyttrar ett ägt föremål, förvärvat eller ärvt,som kan anses närbesläktat med den bedrivna verksamheten, beskattasdetta som inkomst av verksamhet. Normalt beskattas avyttring av privategendom som inkomst av kapital. Som skäl till byte av skatteslag anförskattemyndigheten lagen om så kallad smittning. I praktiken innebärdetta att ärvd eller förvärvad egendom vid försäljningplötsligt anses vara en del av verksamheten som vederbörande skaerlägga t ex moms och sociala avgifter för. Om egendomen hadeavyttrats före registreringen av företaget hade varan beskattatssom avyttring av kapital. Detta förhållande är orimligt. Den privataegendomen har ju aldrig varit en del av företaget, varken som vara,tillgång eller förmån. De regler för beskattning av tillgångar och varor,som normalt omfattar verksamheten, har inte heller tillämpats på denförsålda, privata egendomen. Möjlighet till avskrivningar, avlyftning avmoms etc har således inte kunnat göras.En översyn av beskattningsreglerna på detta område är nödvändig.Reglerna måste på ett bättre sätt skilja på privat egendom och tillgångar iföretaget, även vid försäljning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av beskattningsreglernapå detta område.Stockholm den 1 oktober 1999Lars ()
mot · GN02Sk672 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk672av , ()Skatt på plastkassarKonsumtion av engångsmaterial ökar som möjligheten tillåtervinning har förbättrats avsevärt . Hanteringen avengångsmaterial för återvinning kräver stora resurser, bl auppsamlingsplatser och transporter. För att stimulera användningen avtygkassar bör regeringen överväga en beskattning av plastkassar.Vissa affärer tar betalt för plastkassen, mestadels omkring 1 krona.Somliga affärer och t o m butikskedjor lanserar dock ett visst motmedelbestående av en tygvariant som är avsedd för återanvändning. Vi motionäreranser dock att detta betydligt miljövänligare alternativ har fått för dåligtgenomslag. Här behöver konsumenten motiveras betydligt handfastare ochdå är det förmodligen bara den egna plånbokens innehåll efter affärsbesöketsom biter. Vi anser att det kan vara rimligt med en statlig skatt på 50 öreinklusive moms per plastkasse.Intäkterna från en plastkasseskatt ska gynna kulturen och bekostatransporter inom det kulturella området. Det behövs ett ökat turnéstöd för attlevande kultur ska nå alla i hela landet. Detta kan ske genom utökade bidrageller någon form av skattereduktion eller annan avdragsmöjlighet för dettaföreslagna ändamål. Vad som ovan anförts om beskattning av plastkassar börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Norrlands musik- och dansteater (NMD) är ett bra exempel påkulturverksamhet som har stora kostnader för turnéer. I NMD:s uppdragligger att täcka , , och Norrbottenslän. NorrDans (en del av NMD), som har sitt säte i har på ettmycket förtjänstfullt sätt turnerat i , från i söder till inorr. Andra kulturbärare som turnerar runt om i landet finns inom litteratur,konst och i form av spelmanslag, sånggrupper, ståuppkomiker m.m., vilkabehöver turnéstöd för att kunna besöka bygdegårdar, kyrkor m.m. på mindreorter och på landsbygden.Ytterst handlar förslaget om plastkasseskatt om att vi som konsumenter idetta land skall minska användningen av plastkassar och övergå tillmiljövänligare alternativ. Detta skapar arbeten och ett riktkulturutbud i hela landet. Vad som ovan anförts om en levande kultur åt allabör som sin mening ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en beskattning av plastkassar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en levande kultur åt alla.Stockholm den 23 september 1999Claes ()()
mot · GN02Sk673 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk673av , (-m)Dröjsmålsränta i skattemålSkattelagstiftningen tenderar alltjämt att bli alltmer komplicerad. Tyvärrär detta i stor utsträckning även en internationell utveckling. Med ett högtskattetryck, som det svenska, ökar även kraven på reglernas precisionoch förutsägbarhet.I är det i första hand fåmans- och egenföretagarnas beskattningsom genom sin höga komplexitet leder till problem vid upprättandet avdeklarationen. En osäker skattekostnad påverkar företagens likviditetunder . Innan visshet nås måste medel reserveras i företaget om inteskatten krävts in innan beslutet i ärendet eller målet vunnit laga kraft. Dettapåverkar företagens expansionsförmåga och möjlighet att anställa.Oklara skatteregler leder även till att familjeföretag riskerar att slås ut avtillkommande skatt långt efter det att de har deklarerat. Eftersom den skatt-skyldige i praktiken inte kan påverka reglernas utformning skall han hellerinte behöva bli lidande av dem.En regel av stupstockskaraktär i skattelagstiftningen, som innebär en visslängsta tid för myndigheternas handläggning av skatteärenden bör mot dennabakgrund införas. Har ärendet eller målet inte avgjorts inom bördet avskrivas.Målsättningen för skattemyndigheternas handläggning bör vara att alladeklarationer skall fastställas från det att de lämnades in.Idagär handläggningstiden enbart i domstol ofta 1-11/. Om skattemyndighetenifrågasätter deklarationen, bör i alla händelser inte eventuell ränta på iefter-hand påförd skatt få tas ut . Om ett ärende är av enkel naturkan det avgöras snabbt. Är det oklart bör inte den skattskyldige drabbas avosäkerhet genom att tvingas reservera medel för ränta för eneventuell, i efterhand påförd, skatt i mer än ett år.I valet mellan det allmännas skatteintäkter och den enskildes krav på att fåsin deklaration fastställd inom rimlig tid måste ett rättssamhälle sättaindividens intresse främst.En motion med samma innebörd som denna behandlades av skatteutskottetunder förra . Utskottets majoritet avstyrkte motionen (bet.1998/99:SkU 9) med motiveringen att själva syftet med räntepåföringen äratt denna skall fungera som en påtryckning att betala skatt i rätt tid. Det ärjust det saken gäller, om inte staten ges rätt att ta ut ränta efter viss tidfungerar detta som en påtryckning att korta handläggningen av deklarationertills dessa slutligen fastställs.Trots utskottets avstyrkande menar vi således att en lösning på problemenmed långa handläggningstider för skatteärenden är en angelägen rättssäker-hetsfråga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om begränsning av möjligheten att ta utdröjsmålsränta i skattemål.Stockholm den 30 september 1999Kerstin ()()()()()()()
mot · GN02Sk676 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk676av , ()BåtskattFritidsbåtar är undantagna från skatt fast de representerar ett stortförmögenhetsvärde i det svenska samhället. Visserligen betalarmotorbåtar bensin och dieselskatt men det gör även husbilar ochdragbilar till . Därför borde det vara självklart att också storabåtar skall påföras skatt - inte minst för att staten fortsättningsvis skallkunna hålla en hög nivå på sjösäkerheten och att nivån på servicen förfritidsbåtsägarna skall vara hög. Det totala antalet båtar i enligtSvenska Båtunionen är cirka 1,3 miljoner och utgör en stor del av densommarturism som finns vid våra kuster. Det är därför viktigt att dennakan utvecklas utan att miljö och naturvärden går till spillo. Om manväger samman samhällets totala kostnader för sjösäkerhet etc. och destora förmögenhetsvärden som återfinns i ovan angivna båtmassa, talarstarka skäl för att en båtskatt omgående införs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om båtskatt.Stockholm den 30 september 1999Mats ()
mot · GN02Sk680 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk680av , (-m)Uppskjuten reavinstskatt vid återinvestering i onoterade företagRiskkapitalförsörjningen till innovationsbaserade tillväxtföretag har för-bättrats , bland annat i samband med att de nyalistorna SBI-listan och IM-Innovationsmarknaden startats. Trots detta harunga tillväxtföretag svårt att i tidiga stadier finna privata riskfinansiärer.Privat riskkapital till onoterade tillväxtföretag, särskilt i tidiga faser, ärenknapp resurs i . Denna kategori företag är av yttersta vikt förutvecklingen av den ekonomiska tillväxten. Någon skatt som minskartillgången på riskvilligt kapital bör därför inte finnas. Reavinstskatten vidaktieförsäljningar är en sådan skatt. Även om reavinstskatten på aktier intekan styras generellt är det viktigt att kapitaltillgången inte minskar i sambandmed försäljning och direkt återinvestering. Beskattning bör ske först närinvesteraren säljer sitt aktieinnehav och tillgodogör sig vinsten.I tas inte reavinstskatt ut vid omplaceringar mellanonoterade aktier . Som onoterade aktier räknas även aktiernoterade på den nya AIM-listan, Market,vilken kan sägas motsvara OTC-listan i . Inte heller utgår reavinst-skatt vid omplaceringar från börsnoterade till onoterade aktier. Den skattenbetalas först i samband med den slutliga försäljningen av aktierna. Detta ökartillgången på riskkapital till mindre bolag.USA har sänkt sin generella reavinstskatt till och halverat dentill för investeringar i tillväxtföretag. För aktiva investerare är skatten däremot i vissa fall 45 procent.Effekten av reavinstskatten är att det blir mindre kapital att investera efteren omplacering, vilket indirekt leder till inlåsning av kapital i äldre företag.Tillgången på kapital för nya unga företag blir mindre.Skatteutskottets majoritet avstyrkte förslaget under föregående riksmötemed hänvisning till att förslaget som även lämnats av Småföretagsdelega-tionen bereds i en interdepartemental arbetsgrupp som senare kommer attlämna en rapport till regeringen. Oavsett vad denna grupp kommer fram tillär förslaget så viktigt att det bör genomföras omgående.Intäktsmässigt för staten innebär den uppskjutna beskattningen endast attstaten förlorar ränta för annars direkt inbetald skatt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en möjlighet att skjuta på reavinstbeskatt-ningen vid återinvesteringar i onoterade företag införs.Stockholm den 30 september 1999Marianne ()()()()()()()
mot · GN02Sk686 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk686av Wälivaara, ()Hobbyplockning av bär m.m.HobbyplockningKommunalskattelagens (1928:370) 19 § lyder: Till skattepliktiginkomst enligt denna lag räknas icke ... "intäkter av försäljning av viltväxande bär svampar samt kottar som den skattskyldige själv plockat tillden del intäkterna under ett beskattningsår inte överstiger 5 000 kronoroch inte kan hänföras till näringsverksamhet som utgör rörelse eller tilllön eller liknande förmån".Lagtexten infördes i kommunalskattelagen genom lagändring 1981 (SFS1981:388) och tillämpades första gången vid taxering. Orden "samtkottar" lades till genom lag (1530). Lagtexten har i dagsamma innehåll som då den infördes.Om försäljningsintäkten överstiger skall man deklarerainkomsten under inkomst av tjänst. Det medför enligt (), att intäkterna av hobbyplockning inte går att redovisa separat. Det äromöjligt, enligt RSV, att uppskatta hur mycket staten inbringar förhobbyplockning. Enligt RSV går det inte heller att uppskatta den administra-tiva kostnaden som hobbyplockningen medför.Hobbyplockning av bär, svampar och kottar förekommer i huvudsak iskogslänens glesbygd. Man kan på goda grunder anta att det i huvudsak ärskolungdomar, någon arbetslös och någon enstaka pensionär som ägnar sigåt denna verksamhet.På senare år har utländska "turister" främst polacker börjat komma tillSverige för att plocka bär. Dessa insatser är omöjliga för staten attkontrollera och beskatta.Detta är ett faktum som lockar svenskar (skolungdomar, arbetslösa ochpensionärer) att inte uppge sina riktiga namn vid försäljning till uppköparnaför att därigenom kunna undfly eventuell skatt, vilket är olyckligt för allainblandade, men i synnerhet för skolungdomar som frestas till skattefuskredan i tidiga år.Eftersom inkomsten är näst intill omöjlig att kontrollera kan det lättuppfattas som en uppmuntran till "svartjobb".Nuvarande skattefria inkomstgräns för hobbyplockning, på 5 000 kronorantogs (1981). Inkomstgränsen har inte förändrats sedanlagen antogs.Rimligen borde den skattefria inkomstgränsen uppjusteras till 10 000 kro-nor.Skattebortfallet vid en sådan uppjustering torde vara ytterst marginell.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att höja den skattefria gränsen för hobby-plockning av vildvuxna bär, svampar och kottar till 10 000 kr.Stockholm den 1 oktober 1999Erling Wälivaara (kd)()
mot · GN02Sk687 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk687av , Hans (s)Resekostnader i glesbygdDe dryga kostnaderna för att ha bil är ett stort problem för människor iglesbygden där inga alternativ finns till bilen. Beskattningen avvägtrafiken skall täcka kostnader för vägunderhåll, trafikskador,trängseleffekter och miljöförstöring. Systemet är delvis utformat för attminska biltrafiken i stadskärnorna främst i storstadsområdena. Det ärnödvändigt av trängsel- och miljöskäl att minska biltrafiken istadskärnorna och stimulera ett ökat kollektivtrafikresande. ärdet också ett intresse att människor i glesbygden skall ha möjlighet tillarbetsresor och andra nödvändiga resor.Det är lätt att konstatera att de negativa effekterna av biltrafiken ärbetydligt större i storstadsområdena än i glesbygden framför allt när detgäller trängsel och miljöförstöring. Generellt sett är dessutom vägstandardenbetydligt sämre i glesbygden vilket leder till ökat slitage på bilarna. Trotsdetså beskattas i praktiken bilisterna i glesbygden hårdare än bilister i stads-områdena.För att skapa en bättre rättvisa i trafikbeskattningen så bör därför boende iglesbygd kompenseras för sina höga resekostnader. Detta kan exempelvisske genom ökade reseavdrag eller en särskild skattereduktion för boende iglesbygd.HemställanHemställanMed hänvisning till ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av kompensation för de höga rese-kostnaderna för de boende i glesbygd.Stockholm den 22 september 1999Hans Stenberg ()()()()()
mot · GN02Sk688 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk688av Skånberg, (kd)Skatten på våtsnusAv 1997:11 Hälsorisker med snus, samtGunilla forskningsrapport of SmokelessTobacco, Cardiovascular Mortality and Risk Factors, framgår att snus ärhälsovådligt. I djurförsök har snus visat sig vara cancerframkallande, ochsnus ger ett ännu starkare nikotinberoende än rökning. Snusare i allaåldrar har också en större dödlighet än de som inte alls använder tobak,och de har högre blodtryck.Snusandet i har ökat kraftigt. Snusningär vanligast bland män och bruket ökar både hos män och kvinnor. Mångarökare upplever att snusning kan vara ett alternativ till cigaretter när deförsöker sluta röka. Snusberoendet ökar dock risken för framtida övergångtill cigarettrökning och blandbruket ser ut att öka. En tredjedel av daglig-snusarna var också rökare.Skatten på snus är mycket låg, av priset, i portionsför-packning respektive lösvikt. En höjning av snusskatten är motiverad avfolkhälsoskäl, och medför ingen risk för ökad svarthandel eller -tillverkning,eftersom våtsnus enbart finns i . Enligt den 16 mars1998 har tillverkaren, , en rekordhög vinstmarginal på ca 50procent på snus. Det är den enda tobaksprodukt vars omsättning i kronor ökatvarje år under den senaste femårsperioden.Totalkonsumtionen av snus 1997 i uppgick till , vilketgav staten en skatteintäkt på ca , i snitt123 kr/kg. En skatteökning på mellan och ger en ökadskatteintäkt på , medan priset höjs medmellan 2:95 och 4:27 per förpackning av portionssnus. En sådan prishöjningskulle tillföra statskassan ytterligare, minskanyrekryteringen av snusare och därmed sänka vårdkostnaderna för snusrela-terade skador.Jag har frågat socialministern, 1998/99:719, om hur han ställer sig till enskattehöjning för våtsnus av folkhälsoskäl. Socialministern konstaterar i sittsvar till mig : "En fortsatt okritisk attityd till snuset tordeöka antalet ungdomar som genom snusning utvecklar ett nikotinberoende.Det är därför väsentligt att konstatera att det finns många skäl tillförsiktigheti inställningen till snuset." Vi kan alltså konstatera att det finnsfolkhälsoskältill varför en höjning av skatten på snus borde ske.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om höjning av skatten på våtsnus.Stockholm den 1 oktober 1999Tuve Skånberg (kd)
mot · GN02Sk690 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk690av Husmark , ()Import av brännbart avfallUnder ökade användningen av biobränsle i med 4 TWh.Lika mycket ökade också importen av biobränslen till Sverige.Huvuddelen av denna import består av returträ, som är rivningsvirke,krossade pallar och annat brännbart avfall. Det importeras ocksåmjölkförpackningar och malda däck, vilket räknas som biobränslen.Detta handhavande kan inte vara förenligt med ett ansvarsfullt miljö-tänkande och miljöpolitiska beslut måste till för att i stället stimuleraanvändandet av mer lämplig energi och därmed göra import av dylika bio-bränslen mindre intressanta.Tyskland liksom flera andra EU-länder har deponiavgifter för allt avfall.Tyskland har tidigare haft förbud mot att bränna avfall. Det finns inte hellervärmeverk som eldar biobränslen i . För den som har brännbart avfallär det därför en god affär att exportera detta. Detta innebär ett lågt pris iSverige och marknaden för svensk flis från skog och salixodlingar kon-kurreras ut.Vi eldar allt mer avfall i som kommer från andra länder. Detta ärdelvis en följd av olika regler för energiskatter liksom olika regler för deponioch förbränning. Regeringen bör därför ges i uppdrag att arbeta för samord-nade energiskattesystem inom EU.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordnade energiskattesystem.Stockholm den 30 september 1999Cristina Husmark ()()