mot · GN02Kr257 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr257av , ()Järnframställning i BergslagenJärnframställning i Bergslagen har pågått i mer än 2 000 år.Århundradena noll tog man tillvara på järnhaltig jord som efterrostning brändes med träkol i små ugnar som gav smidbart järn. Det hararkeologerna kunnat påvisa i . De har också genomutgrävningar i (Lapphyttan) funnit den till kanske äldstakända industriella framställningen av järn i genom fyndet av enmasugn som brukades redan i början av medeltiden i vilken bergmalmsmältes kollektivt.Arkivaliska uppgifter har därefter i kronologiskt stegrad takt bekräftat denbetydelse järnutvinningen genom gruvbrytning och senare utsmidningkommit att betyda för denna regions invånare. Den har under flera århundra-den varit av största betydelse för nationens ekonomi. Bergslagen och desshistoria har lierats med järn, dess utvinning och bearbetning. Från ekono-misk och kulturell synpunkt är den av riksintresse allt sedan medeltiden.Även i våra dagars planeringssammanhang är den utpekad som ett riks-intresse; nu från kulturhistorisk synpunkt.När stenkolet och dess brukningsmöjligheter för järnframställning kominnebar det en ökad konkurrens för den svenska järnproduktionen. Detmedförde en krissituation för vårt lands ekonomi, som alltsedan medeltiden burits upp av de malmförande bergen i Bergslagen. Bruks-döden kom besvärande för bergslagsborna . Bergslagens järnblev dock en av grundpelarna till industrialiseringen i . Ännu framinpå var det järnet som oemotsagt var huvudkällan för bergslags-bornas utkomst. Stålkrisen kom och världens då mest avancerade hytta, Spännarhyttan iNorberg, revs efter bara drift, som varit detviktigaste järnmalmsproducerade området i . Den tusenåriga tradi-tionen med järnet som livets trygghet började därmed rämna. den omtalade "Norbergsandan" till liv. Liknande företeelser uppstod ikringliggande kommuner som har ett motsvarande historiskt förflutetsammanbundet med järnhantering. Bruksandan fick nya dimensioner.De bägge länsmuseerna i och samt respektive länsantik-varie initierade skapandet av ett "Bergslagen"som ett led i stärkandet av Norbergsandan i sju av den krisdrabbade bergs-lagsregionens kommuner. Detta museum har blivit ett begrepp, äveninternationellt sett. Intresset för bygdens historia har, bl.a. tack vare eko-museiidén, märkbart slagit rot. Det industriella arvet lever på visst sättvidareoch tas tillvara på ett engagerat sätt genom de frivilliginsatser somdärigenom görs.Ett urval övergivna gruvor, produktionsanläggningar och mer specifikaindustrimiljöer blir föremål för fornminnesvård eller insatser för byggnads-vård genom kommunernas och länsstyrelsernas/länsmuseernas medverkan.Även privata insatser förekommer. Ett antal industribyggnader bevaras åteftervärlden genom nya verksamheter och därmed sparas på vissa orter detmateriella industrihistoriska arvet.Under hösten 1998 genomförde med repre-sentanter för , kommunförbundet, och fornminnes-föreningen en resa till samtliga av länets kommuner. Resultatet presenteradesvid en konferens där olika modeller för den regionala museiverksamhetendiskuterades med bred representation för lokala museer, EkomuseumBergslagen, föreningsliv, eldsjälar och länets kommuner. Det finns i länet ettstarkt stöd för ett nära samarbete vad gäller att prioritera länetsindustrihistoriska arv. Detta bör således vara en profilfråga för Västmanlandsläns museum.Den 5 september invigde kulturminister 1999- Pannhus 11, en utställning om industriarv. Utställningen äger rumi ett pannhus i det gamla ångkraftverket i . Den har som syfte attstärka engagemanget för industrisamhällets kulturarv samt skapa en gräns-överskridande mötesplats mellan industri, kultur, forskning och utbildning.Energia 1999 - Pannhus 11 vänder sig till en bred allmänhet men har inslagsom riktar sig till särskilda målgrupper inom industri, myndigheter ochskolor på skilda nivåer.Trots att metallhanteringstraditionen lever vidare med nya verksamheter ärrisken att en stor del av de till vår industrihistoria med tillhörande anlägg-ningar dock försvinner. De försvinner liksom de människor som verkade där.Behovet av dokumentation, och i vissa fall konservering, av industrinsarbetsplatser i Bergslagen är stor. Till den dokumentationen hör alla formerav liv och leverne i och utanför arbetsplatserna.Landshövdingen i och ordförandehar i en skrivelse till regeringen hemställt om att i erhåller ett särskilt uppdrag att fördjupa sina insatserinom området regional industrihistoria. i har i sittförslag till tillväxtavtal särskilt uppmärksammat möjligheterna till samladeoch integrerade satsningar med användning av såväl regionalpolitiska medelsom kulturmedel. Regeringen bör kunna stimulera en fortsatt samverkanmellan landsting och länsstyrelse genom att tillmötesgå det inlämnade för-slaget från län.Regeringen tillsatte "Delegationen för industrisamhälletskulturarv" (Ku 1999:06). Det är angeläget att delegationen uppmärksammarde möjligheter som erbjuds att med utgångspunkt från initiativen frånVästmanland fördjupa kunskapen om det industriella arvet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av bevarande av industrihistoria samtdokumentation och konservering av industrins arbetsplatser iBergslagen.Stockholm den 29 september 1999Mariann ()()()()