ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02MJ545 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ545av , ()Förbättrad djurskyddstillsynDen svenska djurskyddslagens övergripande mål från 1988innebär att sjukdomar ska förebyggas genom god miljö ochskötsel och genom att djuren ges möjlighet till ett naturligtbeteende.Den svenska djurskyddslagen anses som världens strängaste. Det finnsdetaljerade föreskrifter gällande tillsyn och skötsel av djuren, stallmiljö, hurofta djuren ska utfodras och utrymmeskrav för alla djur m.m. Efterlevnadenav denna kontroll sköts av kommunerna.Trots denna kraftfulla lagstiftning har det i aktuella fall, bl.a. i ,visat sig att en omfattande vanvård av nötkreatur kanfortgå utan att den har kunnat stoppas av myndigheterna. Huruvida dettaallmänt beror på att lagstiftningen varit oklar eller svår att tolka, atttillsynsarbetet har varit bristfälligt eller att ansvariga myndigheter har mötthinder i utövandet av sina åligganden inom djurskyddet låter sig inte utanvidare sägas.Det är viktigt att de myndigheter som har ett direkt tillsynsansvar tar dettaansvar fullt ut i enlighet med djurskyddslagen och avsätter tillräckligaresurser för ett väl fungerande tillsynsarbete. Det är också viktigt attmyndigheter som på olika sätt berörs av djurskyddsaspekter i sitt arbetesamarbetar just för att hävda djurskyddsintresset.Bland problemen med dagens djurskydd pekas på att det är svårt elleromöjligt att med stöd av lagen sätta in insatser på ett tidigt stadium. Dettakan bl.a. hänga samman med att lämplighet och önskvärda kunskaper intealltid finns hos de enskilda personer som väljer att etablera sig somdjurhållare. Problem tycks också föreligga i att hanteringen av EU-bidrag tilldjurhållning och öppna landskap har sina regelverk och rutiner som i vissafall kan komma i konflikt med insatser som direkt avser djurskyddet.Det finns mot denna bakgrund anledning att se över hur effektivefterlevnaden av djurskyddslagstiftningen är och hur den kan förbättras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en effektivare efterlevnad av djurskyddslag-stiftningen.Stockholm den 4 oktober 1999Kenneth ()
mot · GN02MJ601 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ601av , ()om forskning kring den globala arvsmassanÅr 1999 signerades i en biodiversitetskonvention vilken trädde ikraft . Konventionen säger bl.a.: "Genetiska resurser ärvarje stats suveräna tillgång. Framtida tillträde till detta material byggerpå förhandsinformerat medgivande och ömsesidigt överenskomnavillkor".Detta har i allra högsta grad påverkat jordbruksforskningen. Konventioneninnebär att inget biologiskt material får föras ut ur ett land utan att detfinnsett avtal som talar om på vilket sätt det skall användas och - om det skulleleda till en kommersiell produkt - att det finns ett licensavtal. Detta kallas ikonventionen "Sharing of benefits".Det är inte bara biodiversitetskonventionen som påverkar forskningen.Immaterialrätten spelar en avgörande roll när det gäller forskning kringgenteknik. Som exempel kan nämnas att andelen immaterialrättsligt skyddadintellektuell egendom, som tillhör amerikanska universitet och som medexklusiva licenser kontrolleras av multinationella företag, var sex procent1981. hade siffran stigit till och beräknas denligga på cirka 50 procent.Expansionen av handeln med läkemedel och genetiskt material är myckethög. Uppköpstakten och företagskoncentration inom sektorn likaså.Maktfrågan har därför blivit central. Det offentliga samhället har startat enrad internationella organ för att hantera detta. Svårigheterna ligger i förstahand i det genpolitiska landskap som skapats. En mängd internationellaorganisationer strävar efter att sluta internationella avtal inom genpolitiken.Avtalen blir ibland motstridiga.Ett exempel på sådan motstridighet är den mellan biodiversitets-konventionen (CBD), enligt vilken genetiskt material är varje stats suveränatillgång och användande av detta kräver "förhandsinformerat medgivandeoch ömsesidigt överenskomna villkor", och EU, vars bioteknikdirektiv sägeratt om man söker patent behöver man bara ange genetiskt materials ursprungnär det behövs.I syfte att undanröja de problem och oklarheter som uppstått när det gällerjordbruksforskning och annan forskning med genetiskt material anser jag attSverige bör ta initiativ till ett världstoppmöte om den globala arvsmassan.Inte minst viktigt är att i det sammanhanget komma till klarhet om ansvars-och ägandeförhållanden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om initiativ till ett världstoppmöte om den globalaarvsmassan.Stockholm den 20 september 1999Barbro ()
mot · GN02MJ602 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ602av , ()självständighetDen öppnas . Då samverkar också l4 universitet ochhögskolor på allvar i med 130.000 studenter.Detta ger utomordentliga möjligheter för samverkan inte minst på detbiotekniska området och livsmedelsområdet. ,kemicentrum, genetikinstitution, miljöcentrum och internationellamiljöuniversitet kommer att samverka nära med Landbohöyskolen, ochalla näringslivets många skånska forskningsinstitutioner(Köttforskningen , /, Balsgård m.fl.).Ensamt och handlingsförlamat står då , som fortsatt är tänkt attfjärrstyras från det avlägsna , vars favoritbesparingsobjekt detblivit. Detta absurda förhållande måste bringas att upphöra. Ett självständigtAlnarp måste få bli en naturlig del i , och en viktigresurs för den sydsvenska livsmedelsbranschen. Tron att samverkan mellaninstitutioner skulle vara mera fruktbärande än mellan demsom ligger inom ett par mils avstånd - den tanken är befängd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att göra självständigt.Stockholm den 23 september 1999Bertil ()
mot · GN02MJ603 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ603av , ()Forskning om naturkatastrof i kommun"Detta var bland det värsta som skett i vårt land när det gäller storaregnmängder och förödande erosion." Så skriver tremeteorologer på om händelsen vid , , sominträffade 1997. Den natten uppskattarSMHI att det över östra sida föll regn! Derasregistrering av antalet blixtar har visat den häpnadsväckande summan700 stycken! Detta oväder slår alla svenska rekord. Effekterna av ovädretär även de rekordartade. Den mycket vackra och prunkande Göljån, somrinner på fjället och nedför dess sluttning, förvandlades den natten till enrenspolad, stenig fåra. Den grova granskogen som kännetecknade Göljånsköljdes med i det oerhörda vattenflödet. Träden samlades i stora brötar.Borta var alla sällsynta arter som fanns där tidigare och borta var ocksåfisk och andra djur som levde i ån.Denna händelse har intresserat flera olika forskningsdiscipliner.Geologer och naturgeografer har kartlagt erosionsförloppet, hydrologer harberäknat vattenflödet och olika biologer kartlägger nu återkoloniseringen avväxt- och djurlivet. Förutom dessa intressanta aspekter finns skäl att studeradessa effekter utifrån ett dammsäkerhetsperspektiv. Är sådana här ovädernågot som kommer att bli vanligare med ett förändrat klimat till följd avväxthuseffekten och är då samhällets skydd mot höga vattenflöden till-räckligt?Forskarnas verksamhet i området har stöttats av . Ytterligareåtgärder behövs och då bland annat i form av en enklare forskningsstationdär forskarna kan behandla sina prover och skriva och sammanställa sinadagsrapporter etc.Inom ramen för bildandet av har denna händelseskapat ytterligare ett motiv för ett starkt skydd för området men även blivitett spännande utflyktsmål. Med medel från , länsstyrelsenoch EU:s mål 6 kommer satsningar att ske på uppbyggnad av leder och broaroch på information i området.Jag anser att ytterligare stöd till forskning om denna mycket ovanliganaturkatastrof måste ges. Önskemålet om en enklare forskningsstation börtillgodoses. Regeringen bör kunna anvisa medel för detta, uppskattningsvis2-4 miljoner kronor, inom ramen för miljöforskningsanslag som erhåller och/eller Räddningsverket.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till forskning kring Göljån, , iÄlvdalens kommun.Stockholm den 28 september 1999Kenneth ()
mot · GN02MJ604 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ604av , ()Högre lantbruksutbildningVid förra årets behandling av mitt tidigare motionskrav om att SverigesLantbruksuniversitet (SLU) skulle förlägga en del av sina utökade platsertill och bygga upp en filialverksamhet i anslutning tillVretaskolan utanför hänvisades till och att detär den som beslutar om organisationen. Min tanke är också att samarbeteskall etableras med Livsmedelstekniskt centrum i utanför bedrivs gymnasial utbildninginom jordbruksområdet. Verksamheten är synnerligen framåtsyftande ochimplementering av ny kunskap och nya metoder för såväl spannmåls- somanimalieproduktion är en viktig del i undervisningen. Strävan att ställa om endel av svensk till ekologisk odling har sin bäring i att nyaodlingsmetoder prövas i detta sammanhang. Det vore av stort värde om mani anknytning till denna skola skulle ha möjlighet till högre utbildning ochforskning inom det område som rör vård och nyttjande av biologiskanaturresurser.Förutom basorten utanför är , Västsverigeoch norra försörjt med högre lantbruksutbildning via verksamhet iAlnarp, och . Den östsvenska regionen saknar dock fortfarandemotsvarande utbildnings- och forskningsmöjligheter.Detta är nu tid att i Östsverige bygga upp ett regionalt centrum förhögskolestudier och forskning inom jordbruksområdet. , som ärett av de tyngsta jordbruksdistrikten i landet, skulle definitivt vara lämpligplats för lokalisering och en högre utbildning skulle exempelvis då kunnaknytas till den verksamhet som redan finns lokaliserad i Vreta.Vid avvisandet av motsvarande motionskrav hänvisades somnämnts till . Men i den principiella ståndpunkten om SLUskall ha en decentraliserad verksamhet måste statsmakterna kunna ha enuppfattning, likaväl som man har slagit fast inriktningen att bygga ut de småoch medelstora högskolorna i hela landet. SLU är ett speciellt universitet ochhela landet är betjänt av dess verksamhet om man har en decentraliseradorganisation.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om decentralisering av verksamheten inom SLU,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det angelägna med högre lantbruksutbildning iÖstergötland.Stockholm den 2 oktober 1999Dan ()
mot · GN02MJ606 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ606av , ()LantbruksskolornaSvenskt jordbruk har f.n. svårigheter att klara konkurrensen medomvärlden.Kostnaderna för, i första hand, skatter anses missgynna svenskt jordbruk.I debatten har inte nämnts andra konkurrensfaktorer, såsom kompetens ochproduktkvalitet.I fråga om kompetens finns skäl att göra översyn av och omprövalantbruksutbildningen. En tydligare inriktning på företagande är nödvändigmed tanke på de krav som svenskt jordbruk ställs inför nu och i framtiden.Vi har ca 25 lantbruksskolor. En översyn av innehåll och inriktningvad gäller den utbildningen är nödvändig.Lantbruksskolorna bör inrikta sin utbildning på småföretagande. Förslagom att förändra lantbruksskolorna till företagargymnasier bör framläggas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om utarbetande av förslag till förändring avlantbruksskolorna till företagargymnasier.Stockholm den 4 oktober 1999Harald ()
mot · GN02MJ609 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ609av , ()Ekonomisk forskning inom livsmedels- och lantbruksområdenaExtra satsning på ekonomisk forskning inom livs-medels- och lantbruksområdenaI budgetpropositionen pekar regeringen på vikten av att ävenfortsättningsvis satsa på det svenska livsmedelsområdet. Regeringen hartill exempel inrättat ett livsmedelsekonomiskt stärkautrednings- och analysarbetet inom livsmedelssektorn och därtill knutnanäringar. Det initiativ som det livsmedelsekonomiska institutet innebärbör kompletteras med andra åtgärder för att utfallet av satsningen pålivsmedelsområdet skall ge ett så gynnsamt resultat som möjligt förSverige.Ett vidareutvecklande av kunskaperna inom ekonomi för lantbruks- ochlivsmedelssektorerna sker bäst genom en stark forskning på dessa områden.För att denna forskning skall ge ett för optimalt resultat krävs enförstärkning av forskningsområdet. Vid ()finns en stark kompetens inom såväl livsmedels- som lantbruks-ekonomi, denna kompetens skulle efter ett ekonomiskt tillskott geen betydande utveckling av de ekonomiska kunskaperna inom de områdensom är värdefulla för den svenska livsmedelsproduktionen. En satsning påSLU skulle ge ett märkbart resultat inom ett rimligt tidsperspektiv då detidag redan finns en fungerande och aktiv verksamhet inom de aktuellaområdena vid universitetet.En extra forskningssatsning inom livsmedels- och lantbruksekonomi vidSLU skulle stärka den befintliga verksamheten på dessa områden viduniversitetet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om extra forskningssatsning inom ramen förbefintligt anslag på området livsmedels- och lantbruksekonomi vidSveriges lantbruksuniversitet.Stockholm den 5 oktober 1999Caroline ()
mot · GN02MJ701 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ701av , ()Kommersiellt utnyttjande av allemansrättenAllemansrätten - den enskildes rätt att vistas i naturen - är ett värdefulltinslag i vår svenska kultur och har stor betydelse för människors rätt attvistas i skog och mark. Denna rättighet bör bestå i sin nuvarande form.Samtidigt är det av stor betydelse att inte fastighetsägare eller andra medsärskild rätt till en fastighet tillfogas skada på grund av allemansrätten.Det är av stor betydelse för denna unika sedvänjas fortlevnad att denaccepteras och respekteras såväl av markägare som av den som nyttjarallemansrätten.De problem och konflikter som uppstått till följd av allemansrätten ärmycket olyckliga. Ofta är dessa förknippade med organiserad verksamhet,men även annat missbruk av allemansrätten förekommer. Ofta orsakasmissbruket av oaktsamhet som kan åtgärdas till exempel genom en ökadkunskap om vad allemansrätten egentligen innebär.När det gäller kommersiell verksamhet i naturen med åberopande avallemansrätten är förhållandena annorlunda. Sådan verksamhet kan medföraen sådan skada och ett så stort intrång att det inte ryms inom allemansrätten.Det kan dessutom inte vara acceptabelt att företag i förvärvssyfte skall kunnautnyttja mark mot markägarens vilja. Eftersom det kommersiella utnyttjandetav allemansrätten på många håll i , bland annat i , är ettproblem bör en översyn göras för att utreda hur det i lagstiftningen kantydliggöras så att allemansrätten tillkommer den enskilde och attkommersiellt utnyttjande av mark i viss omfattning måste föregås avöverenskommelser med berörda markägare. En utredning bör följaktligentillsättas i syfte att klargöra gränsdragningen mellan vad som kan betraktassom normalt nyttjande av allemansrätten och vad som bör betraktas som ettkommersiellt nyttjande som bör medföra krav på tillstånd från berördmarkägare. Vad som ovan anförts om utredning om kommersiellt utnyttjandeav allemansrätten bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning om gränsdragning mellan normaltutnyttjande av allemansrätten och kommersiellt utnyttjande av den-samma.Stockholm den 14 september 1999Kenneth ()
mot · GN02MJ702 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ702av , ()Inrättande av ett faunarådInrätta ett faunarådJakten i diskuteras i olika sammanhang. I och med det alltökande intresset för djur och natur anser alltfler att jakten inte är enangelägenhet enbart för jägarna. Vi delar ju alla det vilda och naturligtvisär det ett högst legitimt krav att även naturvården skall påverka jakten.Jakt handlar ju om den biologiska mångfalden, en mångfald som blir meroch mer trängd och där populationerna hos alltfler arter blir allt mindre.Sverige har undertecknat såväl som Riodeklarationenom skydd av den biologiska mångfalden.I dag bereds jaktfrågor i den så kallade Jakttidsberedningen, som avgeryttrande till inför regeringens beslut. I Jakttidsberedningeningår jägarnas och naturvårdens organisationer. Problemet är att Jakttids-beredningen är knuten till och harsista ordet i de synpunkter som lämnas vidare till Naturvårdsverket.Detta har kritiserats hårt från naturvårdens organisationer, som känt sigöverkörda när synpunkterna som förts vidare inte varit rådets utanJägarförbundets. Naturligtvis måste en beredning som Jakttidsberedningenvara fristående utan koppling till någon organisation. I annat fall ges jujägarna möjlighet till en helt annan påverkan än naturvården.Det är hög tid att inrätta ett faunaråd, som är fristående och som gesmöjlighet att yttra sig i frågor rörande jakttider och annat som rör det vilda.Rådet bör vara en naturlig samtalspartner för i ärenden somhandlar om jakt och åtgärder för att förebygga viltskador, men också för attföra ut information om det vilda till föreningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av ett faunaråd.Stockholm den 21 september 1999Gudrun ()
mot · GN02MJ703 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ703av , ()och kommunernaEn effekt av den nya har blivit att kommunerna fårföreskrifter och allmänna råd från minst åtta olika myndigheter som i sintur sorterar under fyra olika departement.Varje myndighet har sitt sätt att hålla kontakt med regionala och lokalatillsynsorgan genom information, allmänna råd, föreskrifter och krav påinrapportering.Tillsammans med målsättningen att inom respektive sektor höjaambitionen på miljöområdet leder detta till en allt svårare arbetssituation förkommunernas miljökontor. Redan innan trädde i kraft av tiden åt tillsynsfrågor. Uppgifter som är detaljreglerade avstaten. Uppgifter som det i praktiken inte går att få full kostnadstäckning förtrots att systemet medger det.Kommunerna tvingas nu antingen prioritera ned det långsiktiga ochförebyggande miljöarbetet ytterligare eller skjuta till ytterligare kommunalaskattemedel för att klara tillsynsuppgifterna. Detta för att tillfredsställaradenav sektorsmyndigheters olika önskemål om tillsyn, inrapportering, miljö-sanktioner etc.Staten måste ta ett mera heltäckande ansvar för de enskilda kommunernasarbetssituation. Den samrådsfunktion som det nyinrättade Tillsyns- ochföreskriftsrådet har leder inte till den långtgående samordning som fordrasför att motverka ökad sektorisering och detaljstyrning inom miljöområdet.En statlig styrning som i praktiken leder till att kommunerna ägnar alltmindre tid och resurser åt de långsiktiga frågorna om hållbar utveckling ochAgenda 21 måste omprövas.Det är orimligt med överväganden från myndigheterna som kan leda till attkommunerna t ex ska kontrollera 225.000 oljecisterner ovan mark och270.000 vedeldade pannor med krav på ackumulatortankar. I ett slag skulledetta fördubbla antalet lokala tillsynsobjekt till mycket ringa miljönytta.Ett mycket långtgående krav på samordning av föreskrifter och allmännaråd bör införas och en utredning göras av möjligheterna att låta ackrediteradefristående organ sköta kontrollen av t.ex. oljecisterner m.m.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordning av myndighetskulturer.Stockholm den 23 september 1999Elizabeth ()()
mot · GN02MJ704 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ704av , ()MyrarMyrskyddsplanenEfter ett långvarigt utrednings- och beredningsarbete kom till slut ettbeslut om "Myrskyddsplan för " . Planen var intekomplett. Myrrika saknades, information om omgivandefastmarksskog var bristfällig eller inaktuell. saknas konkretaåtgärdsprogram och skyddsplaner om rikkärr, sumpskogar, mader ochslättsjöar.I propositionen 1996/97:75 Skydd av hotade arter mm. ägs att "sump-skogar, mader och rikkärr bör särskilt uppmärksammas i naturvårdsarbetetmed våtmarker". Trots detta är regeringens ambition i proposition1997/98:145 Svenska miljömål att av Myrskyddsplanens objektskall vara skyddade om en generation. Det är en för dålig ambition. 4765 luft och gröna skogar kostar detta vadavser själva myrmarken ca /år. Kostnaden för kringmarken,oftast skog, är svår att beräkna.Internationella åtagandenEnligt internationella naturvårdsunionen IUCN skall varje land skydda10 % av alla naturtyper för att säkerställa den biologiska mångfalden.Myrskyddsplanen upptar av totala myrarealen. Det är hög tidatt skydda de myrar som finns i Myrskyddsplanen. har ett stortansvar internationellt att skydda dessa biotoper.I 4765 luft och gröna skogar föreslås attytterligare ett tiotal våtmarker i bör upptas på Ramsar-listan över våtmarker av internationell betydelse.BudgetförstärkningarMedlen till naturvård och skydd av natur har förstärkts rejält sedan sam-arbetet mellan regeringen och inleddes. Anslaget A3 i UO20innehåller skydd av skogsmark. Anslaget är för år2000 och 2001 och 2002. Även anslaget tillbiotopskydd förstärks kraftigt (anslag H2 UO23). En del myrar kansäkert sparas som en del av skogsmark. Så sker , men inte allamyrmarker är omgivna av skog med sådana värden.Det är därför angeläget att se över skyddet av myrar, främst de somklassats som skyddsvärda i Myrskyddsplanen. Det måste klargöras om det ärmöjligt att skydda dessa inom befintliga anslag eller om ytterligare medelmåste till för att även denna naturtyp med sin biologiska mångfald ska finnaskvar för framtiden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att se över skyddet av myrar.Stockholm den 22 september 1999Gudrun ()