mot · GN02So490 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So490av , ()Handikappolitiken1 InledningDe handikappolitiska målen om full delaktighet och jämlikhet måsteförankras i hela samhället. För att i grunden förändra attityderna tillmänniskor med funktionshinder krävs det kraftfulla politiska initiativ.Riksdag och regering måste visa att man inte accepterar att personer medfunktionshinder utestängs från delaktighet och inflytande i olikasammanhang p.g.a. att de har ett funktionshinder eller för att de inte fårde insatser de har rätt till enligt domstolsbeslut. Ytterst handlar det omhur samhället ser på funktionshindrade och på handikappolitik.Vänsterpartiet anser att det är dags att införa ett diskrimineringsförbud igrundlagen.Värderingarna i samhället har förändrats , och det har utantvekan påverkat bemötandet av funktionshindrade. styrs politiken merav ekonomi än av människors hjälpbehov, något som märks särskilt tydligtpå många områden som är viktiga för personer med funktionshinder. Detbetyder exempelvis att de offentliganställdas möjligheter att ge människorden hjälp de behöver har begränsats. Det handlar om hur samhället ser påfunktionshindrade och på handikappolitik. Det handlar också om hursamhällets kollektiva bemötande av personer med funktionshinder kommertill uttryck i lagstiftning, allmänna värderingar, programförklaringar,tillgänglighetsåtgärder, resurs-tilldelning etc. Många människor medfunktionshinder upplever sig i mötet med samhällets representantermisstrodda, kontrollerade och ifrågasatta.Det är andra som bestämmer hur det är lagom att åkafärdtjänst eller hur det är normalt att duscha. Det handlarockså om att kvinnor p.g.a. sitt kön har svårare att få ta del av stödet. Enannan utsatt grupp är invandrade med funktionshinder. Det kan bland annathandla om att inte förstå språk och därmed inte kunna ta del av viktiginformation. Det handlar också om att de unga skall kunna ha förhoppningarom att samhället bidrar med möjligheter till full delaktighet,tillgänglighet och jämlikhet.Kvinnor och män med funktionshinder har funnits i alla kulturer och i allatider och de kommer alltid att finnas. Det betyder att människor medfunktionshinder skall kunna ingå i samhällsgemenskapen med sammarättigheter och möjligheter som människor som inte är funktionshindrade.Den grundläggande tanken är att alla människor är jämlika och har rätt tillsina liv, sin personlighet och till integritet. anser att ettnationellt kompetensutvecklingsprogram behövs för att sprida kunskap omde handikappolitiska målen och om funktionshindrades livsvillkor.2 BilstödetPå uppdrag av regeringen har RRV gjort en översyn av regelverket förbilstödet och om bilstödets konstruktion och det framtida stödbehovet.Frågan om eventuella regelförändringar bereds inomRegeringskansliet. har ett flertal gånger motionerat ombilstödet, med hänsyn till det pågående arbetet med detta avvaktar viregeringens förslag.3 DiskrimineringRegeringen har tillsatt en utredare som har till uppgift att göra en översynav lagstiftningen om olaga diskriminering. Utredningen tar sikte pådiskriminering i näringsverksamhet. Men utredningen kommer inte attöverväga den viktiga frågan om tillgänglighet för funktionshindrade i vidbemärkelse. menar att utredningens uppdrag skall vidgastill att även tillgängligheten i vid bemärkelse inom olika samhällssektoreroch verksamheter skall utredas. föreslår att utredningen fårett tilläggsdirektiv så att uppdraget utvidgas till att även gällatillgängligheten. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.4 FärdtjänstenFärdtjänsten utgör alltjämt för många funktionshindrade den endamöjligheten att företa lokala resor. Den kollektiva trafiken är ännu intetillgänglig för t.ex. rullstolsbundna annat än i mycket begränsadutsträckning, och det kommer att dröja innan den kan sägas vara till föralla.De resvaneundersökningar som görs med jämna mellanrum visar attsvensken i genomsnitt ökar sitt resande . Studier på dem som ärberoende av färdtjänst visar på en motsatt utveckling. Detta leder till attdessa grupper avlägsnar sig från det handikappolitiska målet om fulldelaktighet. Att resandet minskar har två huvudsakliga skäl.Det första skälet är att huvudmännen har komplicerade beställningsrutineroch regelsystem. Detta innebär att man inte kan skaffa sig en överblick avsina resor. Beställningar av fordon uteblir eller är kraftigt försenade.Förseningar som uppstår beror till stor del på samresesystemet, det somtillämpas i många kommuner.Det andra skälet till att resandet minskar är de höjda kostnaderna, genomatt huvudmännen för färdtjänsten är fria att sätta priserna. Det fungerar tvärtemot kollektivtrafiken där priset används för att stimulera resandet. Detbehövs ett förslag till ändring i 8 § Lag om färdtjänst. Paragrafen behöverförtydligas så att tillståndet även omfattar ledsagaren och inte tolkas på någotannat sätt. Samma problem redovisas i 6 § Lag om riksfärdtjänst. Även härbehövs ett förtydligande så att ledsagaren omfattas av lagen. Färdtjänsten ärmycket betydelsefull för att funktionshindrade skall kunna vara delaktiga isamhället. Mot bakgrund av ovan redovisade problem föreslår Vänsterpartieten översyn av färdtjänsten så att den anpassas individuellt till den resandesbehov.5 Kostnader för funktionshinderDet är dyrt att leva med ett funktionshinder. Många människor medfunktionshinder är beroende av avgiftsbelagd service för att klara sinvardag. Det handlar om sjukvård, medicin, hjälpmedel, hemtjänst,färdtjänst, ledsagartjänst, det handlar även om var i man bor.Funktionshindrade har fått betala mer än många andra under de senasteåren p.g.a. den ekonomiska åtstramningen. Verksamheter de är beroendeav har belagts med högre avgifter som lett till att de inte haft råd medservice. Att de sammantagna avgifterna är ett stort problem har vid fleratillfällen dokumenterats.Nyligen redovisade , ,studien situation. Där framgår bl.a. attkostnaderna för rörelsehindrade ökat under åren 1996-1998.Denna ökning härrör i första hand från höjda taxor på hemtjänst, färdtjänst,minskade subventioner på mediciner och andra apoteksvaror, tandvård,speciallivsmedel samt rehabilitering. Effekten av de sammantagnakostnadsökningarna är att människor med funktionshinder i mångasammanhang tvingas avstå från nödvändig service.I utredningen 1999:33 Bo tryggt betala rätt kan man lätt förledas att tro attsituationen för människor med funktionshinder har belysts ordentligt. Så ärinte fallet. Den handikappomsorg inom som delvis behandlas idenna utredning omfattar en begränsad del av det stöd i vardagen som berörde flesta människor med funktionshinder.Mot denna bakgrund vill påminna om att målet för densvenska handikappolitiken är full delaktighet och jämnlikhet samt rätten attaktivt kunna delta i gemenskap med andra. Detta har riksdag och regering iflera sammanhang fastslagit. Därför föreslår att gerregeringen i uppdrag att tillsätta en utredning för en genomgående belysningav avgiftssituationen för de funktionshindrade. Den bör även överväga ettinförande av ett nationellt förbehållsbelopp. Uppdraget skall även belysa ochtydliggöra kvinnors och mäns olika behov av stöd. Vi vet att en större del avstödet till funktionshindrade tillfaller män. Den skillnaden måste minimerasoch stödet fördelas på ett sådant sätt att kvinnor med funktionshinder får stödi samma utsträckning som män, så att jämställdhet och rättvisa uppnås.6 KönsdiskrimineringVänsterpartiet vet, som sagt, att kvinnor och män inte bedöms på sammasätt vad det gäller stöd och bidrag som ges för att underlätta att leva medfunktionshinder. Det har konstaterats genom statistik och forskning attdet finns stora skillnader. En studie visar att kvinnor inte blir beviljadelika mycket handikappersättning och oftare får avslag än män i liknandesituationer.Det finns också könsskillnader i tillgången på avancerade hjälpmedel somexempelvis datorer. Däremot använder sig kvinnor mer av så kallade enklahjälpmedel som i allt större utsträckning är avgiftsbelagda. Invandrar-kvinnor med funktionshinder kan i vissa fall ha ännu svårare att få del avbidrag och annat stöd. Detta kan i sin tur bero på kulturella skillnader ochspråksvårigheter.För att minska skillnaderna i livsvillkoren mellan kvinnor och män medfunktionshinder måste kunskapen om dessa och om behoven öka. Det krävsett könsperpektiv. föreslår att ge regeringen iuppdrag att en uppföljning med könsuppdelad statistik skall göras.Uppföljningen skall avse hur bidragen fördelas och vidare ta uppdiskussioner med landsting och kommuner om en rapportering av hur derasstöd och bidrag fördelas mellan kvinnor och män med funktionshinder.7 Unga funktionshindradeEn slutrapport om arbetsmarknad för unga med funktionshinder harnyligen kommit. Rapporten visar att personer med funktionshinder harproblem när de skall etablera sig på arbetsmarknaden. Den öppnaarbetslösheten är inte det stora problemet utan det överhängande är denhöga andelen förtidspensionärer och den låga sysselsättningsgraden.Många unga personer med funktionshinder kommer aldrig in påarbetsmarknaden. Den nya lagen om förbud mot diskriminering iarbetslivet är ett steg i rätt riktning men det behövs ytterligare åtgärderför att funktionshindrade skall komma ut i arbetslivet och få möjlighet egen försörjning.En åtgärd som skulle bidra till detta vore att höja lägsta ålder förförtidspension från till . Med detta skulle man undvika att ungafunktionshindrade pensioneras i onödan. föreslår att enutredning bör tillsättas för att se över konsekvenserna av att höjapensionsgränsen från till . Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Förbundet m.fl. har i en rapport 1999uppmärksammat att läroplanens bestämmelser om att skolan skall geförberedelser för arbetslivet inte tycks följas i tillräcklig omfattning när detgäller funktionshindrade elever. Rapporten menar att många ungdomar medfunktionshinder inte alls får det stöd de skulle behöva i detta avseende. andel av de tillfrågade i en enkätundersökning sade sig inte ha fått någonsom helst yrkesförberedande insats. anser att detta är oroandesignaler som måste tas på allvar. Vi föreslår därför att regeringen gerSkolverket i uppdrag att göra en översyn av hur skolorna följer läroplanensbestämmelser om yrkesförberedande insatser när det gällerfunktionshindrade. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nationellt kompetensutvecklingsprogram,2. att begär att regeringen gerDiskrimineringsutredningen tilläggsdirektiv om att ta upp frågan omtillgängligheten i vid mening,3. att hos regeringen begär förslag till en utredning somser över färdtjänstlagen så att färdtjänsten anpassas till den resandesbehov,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om avgiftssituationen för defunktionshindrade,5. att hos regeringen begär att en uppföljning med köns-uppdelad statistik skall göras enligt vad i motionen anförts omrapportering gällande kommun- och landstingsstöd om hur bidragfördelas mellan kvinnor och män med funktionshinder,6. att hos regeringen begär en utredning som ser överkonsekvenserna av att höja pensionsgränsen från till enligtvad i motionen anförts om onödiga pensioneringar av ungafunktionshindrade, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör ge i uppdrag attgöra en översyn av hur skolorna följer läroplanens bestämmelser omyrkesförberedande insatser när det gäller funktionshindrade. 2Stockholm den 3 oktober 1999Gudrun ()()()()()()()()()()()1 Yrkande 6 hänvisat till SfU.2 Yrkande 7 hänvisat till UbU.3 Yrkande 3 hänvisat till TU.