mot · GN02Sk762 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk762av , (-fp)Jämställdhetsperspektiv i den ekonomiska politikenDet behövs både kvinnor och män i politiken för att våra olikaerfarenheter och livsvillkor ska få en belysning och ett genomslag i deregler och villkor som fastställs. Sedan de första kvinnorna efter 1921 årsval kom in i har mycket hänt. Kvinnor har i hög grad påverkatpolitiken men detta har främst gällt inom traditionellt kvinnligayrkesområden, och de områden där kvinnor traditionellt har det störstaprivata ansvaret, nämligen inom sektorer som utbildning, vård, kultur,barnomsorg eller äldrevård. Detta är givetvis bra, men inte tillräckligt.Kvinnors kunskap, kompetens och erfarenhet behövs även inom sektorersom trafik, försvar och inte minst skattepolitik och ekonomi.I den ekonomiska politiken är det enligt vår uppfattning tydligt att detkvinnliga perspektivet alltför ofta saknats, vilket har fått till följd attmångaregler och villkor inte stämmer med kvinnors verklighet och vardag. Heladen nuvarande situationen där det i praktiken råder offentligt monopol inomde stora sektorer där så många kvinnor är verksamma, med få arbetsgivare attvälja mellan, små möjligheter till eget företagande, låga löner och småutvecklingsmöjligheter samt i många fall otrygga anställningsvillkor, ärenligt vår mening en av de allra största jämställdhetsfrågorna.I grunden handlar det naturligtvis om att ett jämställdhetsperspektiv måstegenomsyra hela det politiska arbetet och att detta därmed får ett genomslag ialla sammanhang. För att illustrera detta vill vi särskilt peka på någraexempel. I denna motion tar vi därför upp ett antal förslag som vi menar ärangelägna i utvecklingen av ett mer jämställt samhälle, och som vi ärövertygade om skulle sett annorlunda ut om främst de socialdemokratiskaregeringarna anlagt ett kvinno- och jämställdhetsperspektiv på sin politik istället för att ensidigt fokusera på kvotering och kvinnoandelar. Jämställdhethandlar inte om antal. Det handlar om makt.Beskattning av tjänstesektornDet höjs ständigt röster för skatteförmåner och stöd till såväl bilindustrisom byggnadsverksamhet. Under olika perioder av 90-talet har ocksåregelrätta skatterabatter funnits för att värna arbetstillfällen inom dessasektorer. Vi kan inte låta bli att notera att detta har skett med stort tryckfrån manligt dominerade såsom Metall och Byggnads.Arbetslösheten inom kvinnligt dominerade branscher med den offentligasektorn som huvudsaklig arbetsgivare har stigit kraftigt utan attdetta har föranlett någon tanke på att med hjälp av skattereduktionerunderlätta en motsvarande privat tjänstesektor.Såväl arbetsmarknaden som hemarbetet är fortfarande starkt könsuppdelat.Vi vill ändra på det. måste man se verkligheten som den är.Tjänster som huvudsakligen utförs av män och nyttjas av män anses välvärda att skatterabattera. Tjänster som huvudsakligen utförs av kvinnor ochnyttjas av kvinnor anses inte angelägna att underlätta genom skatterabatt,utan då anförs argument såsom att detta skulle vara "pigjobb" och att de intekräver någon kompetens.Det finns ett verkligt "pigproblem". Det gäller de många kvinnor somarbetar svart inom den hushållsnära tjänstesektorn. Dessa har inga rättigheter,inga försäkringar, inga pensionspoäng, ingen sjukpenning och ingen trygg-het. Det vill vi ändra på. De stora skattekilarna mellan vad den som vill köpaen tjänst själv måste tjäna in för att utföraren ska få en anständig nettolön ärför stora. Skillnaden mellan brutto och netto är minst sex gånger pengarna.Det säger sig självt att inte särskilt många har råd att anlita professionellaföretag för hushållsnära tjänster. Skattekilarna måste reduceras.Vi anser dessutom att detta är en viktig förutsättning för att kunna brytaden könsuppdelade arbetsmarknaden. Ska fler kvinnor och jämställda mänkunna konkurrera om ledande positioner i näringsliv och offentlig förvalt-ning måste det bli möjligt att hederligt och öppet kunna köpa vissa tjänster.Delat ansvar för hem och barn innebär inte att motsättningarna mellan hem-arbete och karriär försvinner. De delas och blir mindre för var och en, mende finns likafullt kvar.Vi anser att ett system med en skattereduktion om av totalpriset förhushållsnära tjänster bör införas. På så sätt elimineras den största delen avdagens skattekilar som någon subvention inte uppstår eftersompriset ändå överstiger nettolönen, och en liten skatt betalas in. före-kommer i princip ingen sådan verksamhet i den vita sektorn.På detta vis blir också ett system med förmån av hemtjänster lika attraktivtsom förmån av bil eller dator är då arbetsgivaren bekostar förmånen och denanställde skattar för förmånen.Avskaffa sambeskattningen av förmögenhetI förmögenhetsbeskattningen finns den sista kvarlevan i vårtskattesystem av den föråldrade syn på kvinnor som förr genomsyradehela samhället, nämligen sambeskattning.Det principiella argumentet för att avskaffa den föråldrade sambeskatt-ningen är väl känt. Vi har alla rätt att betraktas som individer, och detta skagivetvis inkludera skattskyldigheten. Hur man inom en familj delar upp detekonomiska ansvaret är en privatsak. Skyldigheter och rättigheter gentemotsamhället ska vara individuella. Även om man anser att principer inte hörhemma i skattesystemet, vilket de i hög grad gör, finns det bärande argumentav praktisk natur. Skattemyndigheter måste hålla reda på vem som bor medvem i vilken konstellation. Särbo, sambo, gift, registrerat partnerskap, barn,styvbarn, delad vårdnad. Eftersom man inte i förväg vet vilka som kommerupp i tillräcklig förmögenhet för beskattning måste hela befolkningens sam-beskattningspotential kontrolleras.ReseavdragFör många småbarnsföräldrar är hämtning och lämning av barn på dagiseller hos dagmamma en del av resan till och från jobbet. När restid,restidsvinst och behov av bil bedöms får detta stopp inte räknas in. Detgör att många småbarnsföräldrar, de som kanske är i störst behov avbilen till och från sitt jobb, inte blir berättigade till reseavdrag.Enligt vår mening är detta en otidsenlig syn på vad som är en arbetsresa,och bör ändras. Jämställdhetslagen framhåller särskilt arbetsgivarens skyl-dighet att tillse att förvärvsarbete och föräldraskap går att förena. Stats-makten bör då dra åt samma håll.Skatt på skadestånd för trakasserierEnligt jämställdhetslagen (SFS1991:433) 6 § har arbetsgivare att verkaför att inte någon anställd blir utsatt för sexuella trakasserier.Arbetsgivaren får heller inte enligt 22 § utsätta någon som avvisat dennessexuella närmanden för trakasserier. Det är också förbjudet att trakasseraden som anmält arbetsgivaren för könsdiskriminering.Om arbetstagaren utsätts får sådana trakasserier skall arbetgivaren betalaskadestånd till denne för kränkningen. Detta är givetvis mycket bra.I en nyligen avkunnad kammarrättsdom slog domstolen fast att skadeståndpå grund av sexuella trakasserier ska anses som inkomst av tjänst ochdärmed beskattas. Domstolen hävdade att skadeståndet inte var att anse somen kompensation för den kränkning som kvinnan utsatts för, utan attdet hade sin grund i anställningsförhållandet mellan henne och hennesarbetsgivare. I praktiken innebar det att den förfördelade kvinnan fick behålla1/3 av skadeståndet på . Vi anser att detta avgörande är stötandeför det allmänna rättsmedvetandet.Skadestånd p.g.a. sexuella trakasserier skall likställas med kränknings-ersättning och därmed anses som skattefritt ideellt skadestånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av skattereduktion för hushållsnäratjänster,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa sambeskattningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beräkning av reseavdrag och barnomsorgsresa,4. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ijämställdhetslagen och skadeståndslagen att skadestånd för sexuellatrakasserier anses som kränkningsersättning och därmed utgör skatte-fritt ideellt skadestånd.Stockholm den 5 oktober 1999Karin ()()