mot · GN02MJ212 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ212av , ()Konkurrenskraftigt jordbruk genom sänkta skatterDet svenska jordbruket är viktigt och en angelägenhet föralla. Att producera bra livsmedel och vårda detöppna kulturlandskapet är ett stort uppdrag. Förutsättningenför att svenskt jordbruk skall kunna leva vidare ochutvecklas är att näringen lever under realistiska och brakonkurrensförhållanden. Läget är allvarligtoch vi vill i denna motion föreslå förändringar som på ettbetydande sätt förbättrar jordbrukets konkurrenssituation.Sänkt dieselskatt i jord- ochskogsbruketI utredningen livsmedelsstrategi för 1997 påtalasjordbrukets negativa konkurrenssituation, bl.a. beroende påhöga produktionsskatter. Dieselskatten utgör här en tung del.Om man jämför dieselskatten i med andra viktigakonkurrentländers, så ligger vårt land högt när det gällerdenna skatt. Ett bra sätt att förbättra situationen för såväljordbruket som skogsbruket är därför sänkt skatt. Det ärobegripligt att regeringen i budgetpropositionen går denmotsatta vägen och höjer dieselskatten trots att man måstevara medveten om den ekonomiska situationen för jord- ochskogsbruket. Motiveringen för höjningen anges varamiljöpolitiska skäl. Detta är i grunden en felsyn när detgäller dessa näringar. Ingen lant- eller skogsbrukare körtraktor eller skogsmaskiner för nöjes skull, varförmiljöargumentet är helt irrelevant i detta sammanhang. Viföreslår nu en sänkning av dieselskatten till förjordbruket, skogsmaskiner och arbetsredskap. Sänkningenskall träda i kraft vid årsskiftet 1999-2000.Vi hälsar med tillfredsställelse förslaget i budgetpropositionen att el- ocholjeskatten inom jordbruket skall sänkas till industrinivå. Detta är ett kravsom Moderata samlingspartiet har ställt . Vi kan dock intebiträda förslaget att denna sänkning skall träda i kraft först vidhalvårsskiftetår 2000 utan anser att även denna sänkning skall träda i kraft vid årsskiftet1999-2000.Sänkt skatt påhandelsgödselÄven den höga skatten på handelsgödsel inom jordbruketleder till internationell konkurrensnackdel. Vi har i dagensläge kommit in i en situation där medvetenheten ochkunskapen om handelsgödselanvändningen inom jordbruketutvecklats på ett positivt sätt. Vi tror inte att skatte-instrumentet är det bästa sättet när det gäller miljöarbetetmed att förhindra läckage från jordbruket. Till detta skallläggas att läckaget från stallgödsel faktiskt är svårare attbemästra än från handelsgödsel. Det är bl.a. detta som gör attläckaget är större vid ekologisk odling än vid konventionelltbedrivet jordbruk. Vi anser att handelsgödselskatten vadavser kväve skall sänkas till per kg. Kostnadernasänks då med för jordbruket.Vårt förslag om sänkt skatt på handelsgödsel innebär inte att vi negligerarväxtnäringsläckaget från jordbruket. Vi menar att denna fråga angrips bästgenom andra metoder än konkurrenssnedvridande skatter. Forskning,information och ökad kunskap är bättre metoder när det gäller att komma tillrätta med miljöproblemen. Även bättre odlingsmetoder och andra åtgärder,som t.ex. kantzoner fria från gödsling och bekämpningsmedel längs sjöar ochvattendrag, är att föredra. Inom ramen för REKO-ersättningen kan sådanaåtgärder stimuleras.Det kan också vara lämpligt att utveckla metoder för miljöbalanser ochenergibalanser i jordbruket, baserat på olika odlingsmetoder. Vi anser attforskningen och informationen skall intensifieras och utvecklas bättre. Dettakräver ökade medel bl.a. till SLU. Det är lämpligt att resterande skatteintäktpå handelsgödsel, vilket motsvarar ca , kan användas förjust sådan forskning, information och kunskapsförmedlande verksamhet.Detta med sikte på att förbättra miljösituationen inom jordbruket. På så viskan man uppnå goda miljöeffekter som dessa skattemedel på ettpositivt sätt indirekt kommer näringen till godo. Regeringen bör återkommatill med ett förslag i enlighet med vad som anförts ovan på dettaområde.ArealersättningenFrån moderat sida är vi mycket kritiska till att senareläggautbetalningen av arealersättningen. Regeringen har nuhanterat frågan om utgiftstaket på ett sådant sätt att dennautbetalning inte är möjlig om inte utgiftstaket skall brytas.Detta är nu något som vi måste acceptera eftersom ställs införfullbordat faktum. Åtgärden innebär att man anstränger jordbrukssektornslikviditet med beroende på hur längeutbetalningen dröjer. För att göra skadan för jordbruket så liten som möjligtföreslår vi att utbetalningen av arealersättningen skall ske första arbetsdagenefter . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Miljö- och strukturåtgärdersamt regionala åtgärderDet är ett stort misslyckande för att ersättningarnainom ramen för landsbygdsförordningen, och därmiljöersättningen utgör en viktig del, minskar kraftigt iförhållande till tidigare tilldelad medelsram. ochÖsterrike som blev medlemmar i som Sverigehar behandlat frågorna på ett betydligt bättre sätt, varfördessa länder erhållit ett väsentligt bättre utfall än Sverige.Österrike har till och med fått en kraftig ökning av sin ram.Regeringen får här ta ett stort ansvar för det inträffade, somnu drabbar svenska bönder negativt.Det hela började direkt efter regeringsskiftet . De förslag tillmiljöprogram som Bildtregeringen utarbetat förändrades radikalt av densocialdemokratiska regeringen. Detta medförde tidsförskjutning samtidigtsom de nya reglerna var utomordentligt krångliga. Detta medförde osäkerhetnär det gällde tillämpning hos bönderna. Vi moderater kritiserade skarpt vidflera tillfällen dessa regelverk och krävde förenklingar, men regeringen ochriksdagsmajoriteten var kallsinnig.Fördröjningen när det gällde att utnyttja miljöersättningarna var ocksåallvarlig. Från moderat sida hade vi i våra budgetalternativ tidigkostnadstäckning för den nationella delen, och vi varnade för att inte utnyttjaEU-medlen bättre och tidigare, men även på denna punkt var regeringen ochriksdagsmajoriteten avvisande.Sent omsider har det nu utarbetats ett reviderat förslag till regler förmiljöersättningarna "Nytt miljöprogram för jordbruket". Mycket av dettaförslag är nu inaktuellt genom de kraftigt reviderade ramarna, och vi anser mycket snabbt måste arbeta fram nya regler. Dessa måste vara enkla,effektiva när det gäller utnyttjandet, och resultera i godamiljöeffekter. Det är viktigt att det konventionella jordbruket intediskrimineras när det gäller det fortsatta programmet. Vi kan inte accepteraatt t.ex. REKO-ersättningen slopas. Reglerna för REKO-ersättningen måstedäremot utformas så att ersättningarna utnyttjas och därmed ger en positivmiljöeffekt.Frågan om de förlorade ersättningarna måste nu hanteras så att skadan kanrepareras så snabbt som möjligt. Eventuella möjligheter till förbättringar vidavstämningsperioder måste bevakas effektivt. De anslagna medlen måste nuutnyttjas helt och hinder som försvårar detta undanröjas. Vi förutsätter att denationella medlen i budgeten och ramen skall ligga kvar och i övrigt måste viavvakta den skrivelse som regeringen avser att leverera till ioktober månad. Vi kommer då att ingående granska förslagen och kommamed alternativa förslag om så erfordras.MjölkkvoternaDet är med tillfredsställelse som vi konstaterar att regeringennu i budgetpropositionen föreslår fri handel medmjölkkvoter. Moderata samlingspartiet har, liksomJordbruksverket, redan från början drivit denna fråga. Vi harpåtalat felaktigheterna i det regleringssystem som medförtökad byråkrati och ökade kostnader för bönderna.ÖvrigtAnslaget "Åtgärder inom livsmedelsområdet" ökar enligtbudgetförslaget. Inom ramen för detta vill vi understryka attmedlen till exportfrämjande åtgärder inte får sänkas. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar sänka dieselskatten för jordbruket,skogsmaskiner och arbetsredskap till att träda i kraft den 1januari 2000,12. att beslutar att den i budgetpropositionen föreslagnaskattesänkningen på el och olja skall träda i kraft , 13. att beslutar sänka skatten på handelsgödsel avseendekväve till per kg, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade insatser för forskning, information ochkunskapsutbyggnad för att förbättra miljösituationen inom jord-brukssektorn,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arealersättningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljö- och strukturåtgärder och regionala åt-gärder,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om exportfrämjande åtgärder.Stockholm den 30 september 1999Göte ()()()()()()()()(m)()()()1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till FiU.2 Yrkande 3 hänvisat till SkU.