mot · GN02N275 · 1999-10-05 00:00:00 — För nya tillämpningar, t.ex. havsbaserad vindkraftm.m., kan stödet behöva behållas till en senare tidpunkt än vad somgäller för dagens tillämpningar av vindkraft.Det energipolitiska beslutet gjordes upp mellan Socialdemokraterna,, vilka alltså är ansvariga för det lågainvesteringsstöd som f.n. gäller med en stödnivå om och i en ram på300 , dvs. per år.Efterfrågan på investeringsstöd är mycket högt. finns 14ansökningar om sammanlagt 35 aggregat motsvarande ett stöd om 60miljoner kronor som inte kan beviljas p.g.a. brist på resurser.7.2 MiljöbonusTill vindkraftsproducenter utgår ett statligt driftstöd, s.k. miljöbonus,som uppgår till /kWh. Miljöbonusen är koppladtill nivån på energiskatten för el. Ett av främstaförhandlingsresultat i överenskommelsen om statsbudgeten för äratt en grön skatteväxling inleds. En del i detta är att energiskatten för elkommer att höjas till /kWh och följaktligenkommer miljöbonusen att höjas till samma nivå. Detta förbättrar denrelativa lönsamheten för försåld vindkraft, men även för solvärme.Miljöbonusen är en effektiv stödform genom låga administrations-kostnader. Den har också fördelen att stödet relateras till produktionen,snarare än till de fasta kostnaderna, vilket gör att de mest effektivaanläggningarna får högsta stöd, medan de mindre effektiva får mindre stöd.7.3 Elmarknadens avregleringSystemet med leveranskoncessioner på el slopas den 1 november 1999till följd av att schablonavräkning införs som ett sista steg i elmarknadensavreglering. Det innebär att de lokala energibolagens mottagningspliktför den småskaligt producerade elen upphör. I stället skall numarknadens aktörer ges möjlighet att på frivillig basis åta sigmottagningsplikten från t.o.m. utgången av år 2000.Genom ett uppdrag till har regeringen initierat enkonkurrensupphandling där anbudgivarna förbinder sig att köpa helaeller delar av elproduktionen från de små elproducenterna till en ianbudet garanterad prisnivå.Små elproducenter har haft ett garanterat pris för sin elproduktion,baserat på priset leveranskoncessionären tar ut av hushållskunder och mindreförbrukare med avdrag för skälig administration och vinst. I början av 1999var den garanterade ersättningsnivån i genomsnitt ca /kWh.Garantipriset var därmed högre än marknadspriset på el vid samma tidpunkt.Mellanskillnaden mellan garantipris och marknadspris har belastatleveranskoncessionären och indirekt alla dennes kunder. Detta system gårinte att upprätthålla efter i år.Därför har ett särskilt, tillfälligt stöd på till småelproducenter införts i statsbudgeten . Stödet finansieras genomen transiteringsavgift om /kWh för all el på stamnätet. Det är dessamedel som skall användas för att finansiera mellanskillnaden mellannivån i anbuden i den ovan nämnda konkurrensupphandlingen ochgarantiprisnivån . Regeringen föreslår i budget-propositionen att den bör bemyndigas att besluta om ersättningsnivån dåresultatet av konkurrensupphandlingen redovisats. tillstyrkerdetta förslag.Problemet är alltså löst på kort sikt, men den långsiktiga lösningenkvartstår. skall förslag till långsiktiga stödformer utarbetas. Idetta arbete är utgångspunkter följande:- Stabilitet i förutsättningarna för att investera i vindkraft är mycketviktig. Därför är det viktigt att hitta en lösning som håller , bådeför finansiering och organisation.- Upphandlingen/försäljningen av de små elproducenternas produktionbör ske samordnat och i konkurrens.- Möjligheter till förstärkning av marknadsföringen av miljöanpassad eloch över huvud taget stimulans till marknaden för "grön" el bör under-sökas.- Rimliga ekonomiska förutsättningar måste ges också på . Destatliga investeringsbidragen till vindkraftsutbyggnad är betydelselösaom det inte går att få rimlig ekonomi på vindkraftsproduktionen.- Det rimliga är att alla elanvändare, snarare än alla skattebetalare, bidrartill finansieringen av ersättningen till de små elproducenterna.- Definitionen av småskalig elproduktion bör ses över. Dagens gräns, ut-effekten 1,5 MW, börjar utgöra en teknisk begränsning för vindkraften.Det bör också understrykas att kompensationen till de småelproducenterna rimligen är av övergående karaktär. På kortare siktbehövs det ersättningssystem som diskuterats ovan. På lång sikt bör etthöjt marknadspris för "grön" el i kombination med en socialekologiskskatteväxling göra att kompensationen inte behövs. Skatteväxlingeninnebär att den förnybara energiproduktionens konkurrensförutsättningargynnas på den mer miljöstörande produktionens bekostnad.8 Övriga vindkraftsfrågor8.1 Vindkraft som u-landsbiståndGenom att vindkraften är lättskött, kan användas helt lokalt och inteförutsätter ett högteknologiskt samhälle, så har den på många håll bliviten naturlig del av u-landsbiståndet. På samma sätt bör vindkraften bli endel av samarbetsprojekten för energifrågorna för östra , där denkan ersätta mycket miljöförstörande energislag. Det ökar också volymenför vindkraftsindustrin. I flera finns redan ett stort antalvindkraftverk, exempelvis byggde ut100 MW vindkraft. anser att satsning på förnybar energi,däribland vindkraft, bör ingå som en naturlig del av svenskt bistånd.8.2 Minskad sårbarhetFörsvarsberedningen tog upp kärnkraften som ett säkerhetsproblem.Kärnkraften, med tolv reaktorer, är lätt att slå ut vid en krigssituationeller av terrorister. Ett decentraliserat energisystem är betydligt mindresårbart. Slås vindkraften ut får det dessutom inte samma konsekvenserför hälsa och miljö som om exempelvis en reaktor bombarderas. Attdelvis ersätta kärnkraften med vindkraft stärker svensk säkerhetspolitik.Sårbarheten i fredstid minskar också, eftersom beroendet av elnätenminskar när mer el produceras lokalt. Många orter kommer att kunna blisjälvförsörjande på el genom vindkraft och andra förnybara energikällor.Detta är i sig själv en effektivisering av energianvändningen, eftersom allanättransporter av el är förenade med överförings- och transportförluster.9 Hemställan9 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att planeringsmål för vindkraften skallvara en utbyggnad av produktionen upp till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riksintresse för vindkraft,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vindenergikarteringar,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning om förutsättningar för havs-lokalisering, 35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning om förutsättningar för fjällokalise-ring, 36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lägre effektgräns för miljöprövning, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bättre samordning av olika prövningar avvindkraft, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prövning av etableringar till havs, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bättre kunskap om vindkraftens miljöpåverkan, 210. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnad av elnätet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vindkraft som u-landsbistånd. 1Stockholm den 28 september 1999Birger ()()()()()()()()()Per ()()()()()()()1 Yrkande 11 hänvisat till UU.2 Yrkandena 6-9 hänvisade till MJU.3 Yrkandena 2-5 hänvisade till BoU.