mot · GM02Ub25 · 1999-06-01 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub25av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:110 Vissa skolfrågor m.m.1 Inledning1.1 Sammanfattning av propositionenPropositionen behandlar ett antal frågor som rör ,gymnasieskolan respektive vuxenutbildningen. En femårigförsöksverksamhet med avskaffad nationell timplan i ett antal kommuneroch skolor utgör kärnan i propositionen. I övrigt föreslås bl.a. införandetav ett programinriktat valbart individuellt program, PRIV, inomgymnasieskolan samt en förändring vad gäller möjligheten att läsaestetiska ämnen, idrott och hälsa inom ramen för kursutbudet förvuxenutbildningen. Till detta kan fogas förslag om förändringar vadgäller kompletterade utbildningar, entreprenadförhållanden ochbehörighetsregler för lärare med avseende på det svenska språket.1.2 Moderata utgångspunkterModerata samlingspartiet ser med oro på den utveckling som skolanbefinner sig i. Alltfler elever lämnar med otillräckligakunskaper för att kunna söka och klara av kunskapsmålen inom ettnationellt program. Allt färre elever fullföljer sina studier igymnasieskolan över treårsperioden, och alltför få elever ges möjlighetatt söka och komma in på en högre utbildning.Utbildningspolitiken fordrar ett helt annat förhållningssätt än vad rege-ringen uppvisat. Det är nödvändigt att stärka skolans kvalitet genomkontinuerlig uppföljning och utvärdering av kunskapsutvecklingen och skol-verksamheten. Ett oberoende kvalitetsinstitut med denna uppgift behöverskapas, vilket Moderata samlingspartiet tidigare pekat på. olikaroller gör att detta viktiga arbete inte ges tillräcklig prioritet.En skola för bildning kräver ett starkare fokus på kunskap och ett er-kännande av alla elevers speciella förutsättningar. Skolan måste bli bättre påatt individualisera undervisningen, och här måste kvalitet och mångfald isåväl undervisningsformer som huvudmän eftersträvas. En strategi för attsvensk utbildning skall klara kunskapsutvecklingen och de utmaningar såvälenskilda som samhället har att möta förutsätter att utbildningspolitiken merän sätter fokus på . En likvärdig grundutbildning för allaställer krav på att den obligatoriska problem löses. Ettutförligare resonemang om detta förs i vår motion 1998/99:Ub14 med anled-ning av regeringens utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning.2 Avskaffa timplanerna2.1 Skolan skall målstyras och utvärderasModerata samlingspartiet hälsar med tillfredsställelse regeringens nyainställning till avskaffandet av timplanen. Ett drivet moderatförslag har äntligen vunnit Socialdemokraternas gillande.En friare tidsanvändning ger lärarna bättre möjligheter att låta målen styraundervisningen och förhoppningen är att det skall frigöra pedagogiskkreativitet eftersom det därmed tillför skolan ännu ett pedagogiskt verktyg.Samtidigt innebär ett avskaffande av timplanen en stimulans för skolan att taett professionellt ansvar för bättre måluppfyllelse. Det finns anledning attpoängtera rektors ledningsansvar och vikten av ett professionellt förhåll-ningssätt till uppföljning och utvärdering. Med en avskaffad timplan ökarbehovet av ett fristående gransknings- och kvalitetsinstitut.Regeringens förslag, att och kommunerna även fort-sättningsvis skall svara för utvärderingen, är orimligt. Att granska den egnaverksamheten är självklart och skolhuvudmännen respektive Skolverketsutvärdering är viktig och kan bidra till en nödvändig skolutveckling, men detär inte tillräckligt. Med den ökade självständighet för skolorna som ettavskaffande av timplanen innebär ligger det ett allmänt intresse av enutvecklad oberoende utvärdering av resultaten. Det finns ett stort behov avsaklig information om alla skolors resultat och kvalitet i en målstyrd skola.Vi föreslår därför återigen att ett fristående individuella programmet är grundskolansmisslyckande3.1 Kunskapsluckor skall åtgärdas i grundskolanAtt många lämnar med otillräckliga kunskaper i ett ellerflera ämnen är oacceptabelt. Ett antal rapporter visar dessutom på storaskillnader över landet vad gäller uppnådda kunskapsmål mellankommuners sätt att resursmässigt prioritera undervisningssektorn.Principen om en likvärdig skola för alla är på väg att urholkas, varförModerata samlingspartiets uppfattning om ett fritt skolval och en statligresursgaranti stärks. För en utförligare beskrivning av det allvarliga lägeti den svenska skolan hänvisas till motion 1998/99:Ub14 med anledningav regeringens utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning.Vi förordar att prioriteras framför t.ex. ytterligare subven-tioner till offentlig barnomsorg, bibehållen volym inom ochinförande av i praktiken ytterligare obligatorium i form av allmän förskole-verksamhet för fyra- och femåringar.Regeringens förslag till att utveckla det individuella programmet med ettförtydligande av preparandsyftet och att göra studiemöjligheten valbar är etterkännande av att misslyckats med sitt uppdrag. Att detindividuella programmet har kommit att bli allt större därför att fler och flerelever saknar förutsättningar att klara gymnasieskolans nationella program ärett allvarligt problem. Vi vill därför betona att insatser för att förberedaallaelever för studier i gymnasieskolan främst skall ske inom ramen förgrundskolan och i dess regi.Dessvärre vidhåller regeringen uppfattningen att alla kärnämneskurserskall vara intakta och alla program ska leda till allmän behörighet tillhögskolan. Den etappindelning som riksdagsmajoriteten fattat beslut om medanledning av propositionen om en gymnasieskola i utveckling löser knappastproblemet. Moderata samlingspartiet anser att synen på kärnämnen ochkurser bättre måste överensstämma med individuella hänsyn och förut-sättningar. Vi menar att risken med att omvandla/ge utrymme för en faststruktur inom det individuella programmet är att individualiseringen gårförlorad. Vi menar att regeringens betoning av att det individuellaprogrammet i första hand skall syfta till att förbereda eleven för ettnationelltprogram, så länge de huvudsakliga strukturproblemen kvarstår, cementeraren form för gymnasieskolan som många inte klarar. Dessa aspekter ärbakgrunden till vårt avslag när det gäller förslaget om att en elev skall kunnasöka viss programinriktad utbildning inom det individuella programmet. Förytterligare resonemang kring behovet av bl.a. alternativa kärnämneskurseroch individuell undervisning hänvisas till partimotionen En gymnasieskolamed kunskap och kvalitet (1998/99:Ub210).4 Åtgärda bristen på lärareBristen på utbildade lärare inom alla nivåer inom svenskt skolväsendehåller på att bli akut. Skälen till detta kan tillskrivas både den låga statusoch lön som läraryrket numera har och de oacceptablaundervisningsförhållanden som många lärare upplever. Skolan måsteutvecklas till en arbetsplats för kunskap och bildning där höga kvalitativaresultatmål eftersträvas och där skolans professionella lärare ges godaförutsättningar för sitt arbete och sin yrkesmässiga utveckling.Regeringens och möjligheter att påverka lärarnas arbetsvillkorär begränsade. En betoning av skolans huvuduppgift - undervisningen -utrymme för professionella bedömningar och lärarutbildning av hög kvalitetligger dock i statens ansvar. Vi vill understryka vikten av en reformeradlärarutbildning.I en reformerad lärarutbildning måste lärarutbildningens längd och kvalitetstärkas och möjligheterna till kompetensutveckling och lektorat inom skolaneftersträvas tydligare. Eftersom den av önskade utredningen omlärarutbildningen lämnar sina förslag avstår vi nu från detaljeradesynpunkter i frågan. För en utförlig beskrivning av det allvarliga lägetgällande bristen på lärare och förslag till konkreta åtgärder hänvisas till vårmotion 1998/99:Ub14 med anledning av regeringens utvecklingsplan förförskola, skola och vuxenutbildning.5 Kompletterande utbildningarKompletterande utbildningar utgör ett värdefullt tillskott tillutbildningsutbudet, och vi delar regeringens syn att det finns skäl attstaten stöder utbildningar som ligger mellan gymnasial utbildning ochstrikta högskoleutbildningar. Kompletterande utbildningar skapar enpositiv dynamik i utbudet och bidrar till att kreativa utbildningslösningarskapas, till fromma för den enskilde studeranden och för landetsvälstånd.Mot den bakgrunden borde staten söka skapa ett vidgat utrymme förutbildningar av denna art. Det finns risk att regeringens förslag inte i till-räcklig omfattning bidrar till att åstadkomma den dynamik och växtkraft sombehövs för att utgöra verkliga drivkrafter för fler fristående alternativ ochmångfald.Skolverket skall, enligt regeringens förslag, med utgångspunkt från givnakriterier, besluta om den statliga tillsynen och om statsbidraget. Endecentralisering av beslut till en myndighet på detta sätt är att föredra fram-för direkt politisk detaljstyrning, men Moderata samlingspartiet vill, för attkunna följa utvecklingen, se att resultatet av beslut avseendekompletterande utbildningar, redovisas till , förslagsvis ibudgetsammanhang.6 Krav på dokumenterade kunskaper i svenskaRegeringen föreslår att skollagen 2 kap. 4 § vad avser kravet att behärskadet svenska språket för att förklaras behörig tas bort, och ersätts med "attden sökande skall ha de kunskaper i svenska språket som behövs". Vimotsätter oss den uppluckring av språkkravet som detta innebär.Ett av de viktigaste verktygen för att flyktingar och invandrare skall finnasig väl till rätta i samhället och kunna skaffa sig ett arbete är att de har ett iSverige väl fungerande språk. Lärarens möjlighet att bidra till godspråkutveckling förutsätter att läraren själv behärskar det svenska språket.Den föreslagna förändringen som ger skolhuvudmännen möjlighet att be-döma vad som behövs riskerar, med beaktande av svårigheterna att rekryteralärare överhuvudtaget, att leda till en kraftig försämring av skolans arbetemed svenska språket som inte kan accepteras. De brister som framgår av denationella utbildningsinspektörernas rapport stöder oss i denna uppfatt-ning.Vi förordar att skollagen ställer krav på dokumenterade kunskaper isvenska.7 Entreprenader - en tillgång i skolsystemetEntreprenader inom gymnasieskolan är ett bra sätt att utveckla skolanoch stärka kvalitet och valfrihet för eleverna. Det som regeringenföreslår, vad avser utvidgning av entreprenadmöjligheterna, innebärbibehållande av en onödig begränsning och fortsatt reglering. Ettgeneröst synsätt på alternativa professionella utbildningsanordnare skullestärka skolans utveckling och vara till gagn för elevernas möjlighet tillförkovran och yrkesval.Mot bakgrund av detta förordar vi ett system som öppnar för entreprenad-lösningar utan begränsningar och som generellt ger utbildningsanordnaremöjligheter att erbjuda lösningar inom såväl kärnämnen som karaktärs-ämnen.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om en tydligarereglering av det individuella programmet,2. att avslår regeringens förslag om förändringar iskollagen gällande kraven på lärarnas kunskaper i svenskaspråket,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett fristående kvalitetsinstitut,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den obligatoriska betydelseoch ansvar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alternativa kärnämneskurser ochindividuell undervisning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kontinuerliga rapporter till vadavser arbete med kompletterande utbildningar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krav på lärarnas dokumenterade kunskaperi svenska,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjlighet att lägga utbildning påentreprenader inom gymnasieskolan.Stockholm den 1 juni 1999Beatrice ()()()Per ()()()()()()