ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02K351 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K351av Strömbom, ()Likhet inför lagenKammarrätten i har beslutat att kinarestaurangen ska fåbehålla sitt serveringstillstånd trots att de som serverat alkohol pårestaurangen inte varit anställda. Rätten ansåg att det är vanligt inom denkinesiska kulturen att släktingar hjälper till i olika rörelser utan att fåersättning för sitt arbete och att de inte kan anses som arbetskraft.Motiveringen att den kinesiska traditionen skiljer sig från den svenska äralltså tillräcklig för att kringgå svensk rätt.Den svenska alkohollagen (1994:1738) syftar till att kontrollera serveringav alkohol. I 6 kapitlet 3 § sägs På serveringsställe där serveringstillstånd gäller skall tillståndshavarenellerav honom utsedd serveringsansvarig person utöva tillsyn över serveringenoch vara närvarande . Den som är serverings-ansvarig skall med hänsyn till sina egenskaper och övriga omständighetervara lämplig för uppgiften. Tillståndshavaren skall till tillståndsmyndighetenanmäla den eller de personer som har utsetts att ansvara för alkoholserve-ringen. För servering av spritdrycker, vin eller starköl får endast anlitaspersonal som är anställd av tillståndshavaren. Restaurangskolor medserveringstillstånd får dock i utbildningssyfte anlita restaurangskolans elever.Lagen är tydlig på detta område, spritdrycker, vin eller starköl får endastserveras av personal som är anställd av tillståndshavaren.Hotell- och restauranganställdas förbund (HRF) har protesterat motkammarrättens dom som de anser uppmuntrar till särbehandling och för-svårande tillämpning av kollektivavtalet. Hotell- och Restaurang-företagare är också mycket kritiska.Från sida hävdar man att grundläggande för allt inte-grationsarbete är att vi är lika inför lagen oavsett kulturell bakgrund. Det ärallmänt accepterat att man får ta seden dit man kommer. Den vägkammarrätten nu valt, öppnar upp för en olämplig särbehandling.Det är också viktigt att påpeka att nuvarande arbetsrätt skapar ett svår-genomträngligt regelverk för det lilla företaget. De arbetsrättsliga reglernaskrämmer många från att nyanställa och skapar en känsla av vanmakt hosmånga företag. Dessutom innebär exempelvis reglerna för provanställning attmånga företag väntar i det längsta med att nyanställa innan de vet omkonjunkturen bär eller inte. Arbetsrätten behöver förenklas och moderniserasså att småföretagare, som till exempel restaurangägare, kan följa de reglersom finns och ändå driva en lönsam verksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om allas likhet inför lagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att arbetsrätten behöver förenklas och moderni-seras för att bättre anpassas till småföretag och deras villkor.1Stockholm den 2 oktober 1999Inger Strömbom (kd)1 Yrkande 2 hänvisat till AU.
mot · GN02K354 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K354av , Per (m), PresstödetUtgiftsområde 1 , PresstödetPresstödets syfte har angetts vara att bidra till att värna mångfalden pådagstidningsmarknaden för att främja en allsidig nyhetsförmedling ochopinionsbildning. Trots att presstödet har varit omfattande och inneburitstora kostnader för skattebetalarna har ett stort antal tidningar tvingats tillnedläggning.Regeringens inställning till presstödet grundas enligt vår mening på enöverdriven tilltro till presstödets positiva effekter för mångfalden, det friaordet och den fria opinionsbildningen. Det stora antalet tidningsned-läggningar och gjorda erfarenheter visar att presstödet till stor delanvänts för att täcka tidningarnas löpande utgifter i stället för tillnödvändigarationaliseringsåtgärder.Den önskvärda effekten av presstödet hade varit att det använts till att göratidningen mindre beroende av statligt stöd, men i stället har tidningarnaanpassat sig efter stödet och blivit just presstödsberoende. Följden har blivitatt de ekonomiska problem som borde varit av tillfällig natur inte haråtgärdats. Bidragen har ofta medverkat till att brister som gjort att läsarnaflytt permanentats.Härutöver innebär presstödet att konkurrensvillkoren gentemot icke-presstödstidningar snedvrids, vilket kan innebära att också av läsarnauppskattade tidningar får ekonomiska svårigheter. Det är ett orimligtförhållande.Mot denna bakgrund framstår behovet av en reformering och avvecklingav presstödet som uppenbart. För att underlätta avvecklingen ur tidningarnassynvinkel föreslår vi i stället att reklamskatten förändras och att en neutraltidningsmoms på införs.Moderata samlingspartiet har vid ett flertal tillfällen föreslagit ett gradvisavskaffande av presstödet. Detta bör ske i två etapper. För budgetåret 2000bör en nedskärning ske med . Det resterande beloppet börlyftas ur budgeten för år 2001.Presstödsnämnden kommer då inte längre att ha någon uppgift att fylla ochkan därmed avvecklas . De resterandeuppgifterna, såsom bevakning av lån från , kan till dessdenna verksamhet helt har avvecklats handläggas av Kammarkollegiet.TilläggspropositionenI tilläggspropositionen föreslår regeringen att presstödsanslagetskall ökas med genom omfördelningar från andraanslag. Med hänvisning till det ovan anförda och till Moderatasamlingspartiets principiella invändningar mot det nuvarandepresstödssystemet avvisar vi förslaget att öka anslaget innevarande år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att till anslaget E 2 Presstöd för budgetåret 2000anvisar mindre än vad regeringen föreslagit ellersåledes ,2. att beslutar att presstödet avvecklas helt från och i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att avvecklas från ochmed och att bevakningsuppgifter avseende ännuåterstående lån m.m. övertas av Kammarkollegiet i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att avslår regeringens förslag till tilläggsbudgetavseende anslaget E 2 Presstöd i enlighet med vad som anförts imotionen.1Stockholm den 5 oktober 1999Per ()()()()()()()()()1 Yrkande 4 hänvisat till FiU.
mot · GN02Kr202 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr202av , ()Falsterbonäset som världsarvFalsterbonäset är vid sidan av den plats som passeras av flestflyttfåglar i världen. Bara dess betydelse för fågellivet borde för längesedan ha givit näset ställning som världsarv. Till detta kommer en unikstrandängs- och hedmiljö, de medeltida städernas historiska minnen,slottsruiner och ännu outgrävda stadscentra. Vid en jämförelse mednuvarande svenska världsarv försvarar Falsterbonäset mycket mer än välen plats på världsarvslista.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Falsterbonäset som världsarv.Stockholm den 20 september 1999Bertil ()
mot · GN02Kr203 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr203av , ()i med sina knallar, förläggarverksamhet, textilindustri,postorderverksamhet och kvalificerade utbildningar kan utan tvekansägas vara textila centrum. i är detsjälvklara navet i den verksamheten.Textilmuseet är inne i en stark utvecklingsfas för att utveckla och förnyamuseet utifrån sin unika position som det ledande i ochhar där stöd av såväl kommun, högskolan som regionen . Det handlar om att bygga ett resurscentrum kring den textilaverksamheten som speglar såväl den historiska utvecklingen som framtiden.När det gäller det senare handlar det till stor del om en uttalad profileringmot textil form och design inom industrin som innebär ett utvecklat nätverkmellan museet, företagen och . Här etableras enmötesplats som kan leda till nya innovationer och utvecklingsidéer. Denprofilen ligger väl i linje med profil mot form och design.Museet håller också på att etablera en nordisk plattform där samarbete äretablerat med museer i och och håller på att utvecklas iNorge.Den textila traditionen är till stor del kvinnohistoria. Det finns alltför liteforskning och dokument om kvinnor. Även här har en viktiguppgift att fylla.Detta sammantaget gör att i nu står väl rustat att taansvar för ett nationellt uppdrag så som tidigare andra museerfått. Vi förordar därför att får ett sådant nationellt uppdrag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i måtte tilldelas ettnationellt uppdrag.Stockholm den 21 september 1999Marianne ()()()
mot · GN02Kr204 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr204av , ()Sjörapporten i radioSjörapporten i är mycket viktig för våra yrkesfiskare.Särskilt viktig är den för de mindre fiskefartygen och kustfiskeflottan. förekommer sjörapporten endast i SverigesRadio, program 1, och rapporteringen om aktuella vindstyrkor är ännuglesare.För ett par år sedan var rapporteringen tätare och antalet platser varifrånaktuell vindstyrka rapporterades var flera. Ett exempel är att ges ingenuppgift om vindstyrkan från Christiansö, vilket upplevs som en klarförsämring av många fiskare i sydöstra är för sin försörjning beroende av att kunna utöva sitt yrkepå ett så säkert sätt som möjligt. Trots moderna hjälpmedel är yrkesfiskarenberoende av att få aktuella rapporter om väder och vind betydligt oftare änvad som erbjuds . Antalet platser med uppgifter om sjöväder ochvindstyrkor bör också utökas.Sveriges Radio bestämmer, liksom övriga public service-företag, ensammaom vad som ska förekomma i deras sändningar, inom ramen för radio- ochTV-lagen (1996:844) och de sändningstillstånd som regeringen beslutat om.Nuvarande tillståndsperiod omfattar perioden 1997-2001.Regeringen har självfallet möjlighet att inför nästa tillståndsperiod se överbehovet av förändringar i villkoren för då det gäller innehålloch omfattning av Sjörapporten i radio. Det borde även vara möjligt förregeringen att ta upp förhandlingar med med avsikt attförbättra Sjörapporten redan innan nuvarande avtalsperiod löper ut.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förbättra väderrapporteringför sjöfarare.Stockholm den 23 september 1999Jeppe ()()
mot · GN02Kr205 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr205av Ek, ()Samhällets syn på och stöd till SkådebanerörelsenFör var en av dem som arbetade för att startaSkådebanerörelsen som arbetat för att erbjuda människorkultur i varierade former. Skådebanan är i första hand enbildningsrörelse. Det mesta av resurserna används till utbildning ochinformation för att öka intresset för kultur. Därför finns iSkådabanerörelsen 7 000 kulturombud som har till uppgift att spridainformation och kunskap vidare.Totalt fördelas 4,2 miljoner i statliga anslag till de åtta regionersom Skådebanan arbetar inom. I de kulturpolitiska mål som fastställdes 1996sägs att samhället ska verka för att alla ska få möjlighet till delaktighet ikulturlivet och till kulturuppevelser liksom till eget skapande. Skådebane-rörelsen vänder sig särskilt till grupper som annars inte tar del i, ellermedverkar i, det kulturella utbudet och därför är publikarbetet särskiltviktigt.Skådebanan är en av få organisationer som arbetar med uppsökande verk-samhet just i de kulturpolitiska målens anda. Det är mot denna bakgrundangeläget att Skådebanan tilldelas ökade resurser. För detta ändamål bör3 Mkr anvisas från utgiftsområde 17 anslaget L 1 vad avser medel för upp-sökande verksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökade anslag till Skådebanerörelsen.Stockholm den 27 september 1999Lena Ek (c)
mot · GN02Kr206 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr206av , ()Statens ansvar för småhamnar ur kulturhistoriskt perspektivUnder har yrkesfisket i likhet med annan näringgenomgått stora förändringar. Det kustnära fisket med mindre båtar harbytts ut mot större båtar som i allt högre grad har större hamnar somlandningshamnar.Längs Sveriges kuststräckor finns nu kvar ett stort antal mycket småhamnar vars värde kulturhistoriskt får anses vara mycket högt. Exempel påsådana hamnar i är Vitemölle, , Baskemölle m.fl.Det är av stort värde att dessa små hamnar kan bevaras för framtiden. Detkulturhistoriska arvet är en förpliktelse för landet.I dag bär kommunen hela det ekonomiska ansvaret vilket med stor sanno-likhet kommer att leda till att de små hamnarna förfaller. Det vore rimligt attutreda om staten återigen borde överta det ekonomiska ansvaret för små-hamnar längs Sveriges kuster.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda om staten återigen borde överta detekonomiska ansvaret för småhamnar längs Sveriges kuster.Stockholm den 28 september 1999Maud ()
mot · GN02Kr207 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr207av , ()FornfyndDet händer att det hittas fornfynd av lite olika anledningar, t.ex. när detska byggas hus, vägar eller grävas av andra anledningar i marken.När ett fornfynd/skatt hittas finns det skyldighet att anmäla till länsstyrel-sen som i sin tur skickar ut arkeolog för vidare hantering av fyndet på plats.De fynd som jag följt har ofta följts upp med visning lokalt men sedan skade behandlas, konserveras.Den stora frågan är sedan vilket museum som får äran att ha skatten i sinsamling. Fynd som staten löser in hamnar centralt på iStockholm. Om de sedan inte vill bevara det där blir det fyndfördelning - detvill säga man bestämmer vilket museum i landet som ska få skatten.För att fånga det historiska intresset och få sammanhang mellan hem-bygden och historien anser jag det värdefullt att de fornfynd som görs skaplaceras så nära fyndplatsen som möjligt. Detta gör det möjligt för bygdensbefolkning att ta del av dem. Naturligtvis måste det tas hänsyn till säkerhetoch miljö ur bevaringssynpunkt.Silverskatten som upptäcktes i Ausås i med 400 föremålhoppas jag verkligen blir placerad i Skåne.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fornfynd bör placeras nära fyndplatsen.Stockholm den 27 september 1999Gunnel (c)
mot · GN02Kr208 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr208av , ()Arkeologiska fyndI samband med bärgningen av den förlista I iGöteborgs skärgård, gjordes mycket stora fynd av bland annat kinesiskaporslinsskärvor, närmare nio ton.För ett par år sedan beslutade man att bygga en ny som etthandels- och forskningsprojekt för att utröna hur dessa seglatser var möjliga,då för länge sedan. Varvet där det nya skeppet byggs är också ettlevande museum och en utställningslokal.Som vanligt är, vid sådana här projekt, finns det problem med finansi-eringen. Ett bidrag till lösning på problemet med finansieringen skulle kunnavara att möjliggöra för försäljning av ovan nämnda porslinsskärvor tillbesökande på varvet.Då det gäller mycket stora mängder av porslinsskärvor med begränsatintresse att bevara i sin helhet tycker vi att detta är en god idé. Förutom attdet skulle kunna ge ett bidrag till finansieringen av projektet skulle ocksådelar av den last som ligger i svarta plastsäckar i någon källare kommaupp i dagens ljus. De skulle kunna bidra till att hålla historien om ost-indiefararna levande.Tyvärr omöjliggörs detta på grund av lagstiftning. Vi anser det varapå sin plats med en översyn av rådande lagar för att möjliggöra försäljning avdelar av fynd, till exempel hälften, när fynden är mycket rikliga av sammasort med begränsat bevarandevärde.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försäljning av delar av arkeologiska fynd.Stockholm den 29 september 1999Ewa ()()
mot · GN02Kr212 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr212av de , ()SVT:s tillgänglighet för synskadadeI Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättningdelaktighet och jämlikhet, antagna av FN på initiativ av bland annatSverige, framgår av regel 5 B, Tillgång till information och möjlighet tillkommunikation, att medlemsstaterna bör uppmuntra medier, speciellttelevision, radio och tidningar, att göra sina tjänster tillgängliga.Kulturutredningen föreslog för sin del att krav på handikappanpassningskall gälla för samtliga marksändande TV-företag.Synskadade kan inte läsa textremsan till utländska TV-program eller deutländska inslagen i nyhetsprogrammen. Sändningarna är således inte ut-formade så att de är tillgängliga för denna grupp. Om textremsan läses upp ien särskild ljudkanal skulle dessa problem kunna undanröjas.Redan i dag finns teknik för att göra TV tillgänglig för synskadade.Sveriges Television säger sig dock inte vilja satsa på en teknik som är på vägut från marknaden. I stället avser man att invänta den nya digitala sändnings-tekniken. Man menar att införandet av digital TV innebär nya möjligheter attytterligare öka tillgängligheten för funktionshindrade.Sveriges Television har sändningstillstånd för digital TV från års-skiftet 1998/99. Detta har dock inte blivit någon större succé. Det är viktigtatt tillgängliga TV-program för synskadade kan börja sändas oavsett hur detgår för de digitala sändningarna över marknätet. SVT har dettauppdrag. Det bör nu verkställas omgående. påpekade i vårasatt en av förutsättningarna för förnyat sändningstillstånd för SVT är attkraven på företaget i detta hänseende höjs ytterligare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att sändningarsnarast möjligt görs tillgängliga för synskadade.Stockholm den 28 september 1999Marietta de ()
mot · GN02Kr215 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr215av Virgin, ()Svenska språket i radio och TVValdeltagandet sjunker, många människor känner sig stå utanför det somhänder i samhället. För att känna delaktighet och engagemang behövsinformation om och känsla för vad som händer och hur det ser ut i vårtland och i världen.I radio och TV används ett språk som kan vara svårt attförstå. Svenska språket kan göras krångligt och när det blandas medfrämmande ord kan det sammantaget innebära att förståelsen för vad somsägs i bl.a. nyhetsprogram blir dålig. Vi har stött på människor som säger attde för att förstå vissa delar i nyhetsprogrammen måste använda ordböcker föratt hitta förklaringar till de ord som används. En del människor är vetgirigaoch slår upp i ordböcker, andra tröttnar och låter nyhetsinformationen gåförbi eftersom den är svår att ta till sig.Det kan inte vara avsikten att människor ställs utanför den informationsom de statliga radio- och TV-kanalerna är tänk att ge. Radions P 4 har självgenom tillkomsten av programmet visat att detbehövs nyheter som ger informationen på ett enkelt sätt. "Nyheter på lättsvenska" är ett program som uppskattas av många och man kan tänka sig attinflyttade till som bara börjat lära sig det svenska språket har störrebehållning av att få nyheterna till sig på detta sätt. Även andra grupper i vårtsamhälle uppskattar programmet.Det är oklart hur förståelsen för nyhetsprogrammen i stort förstås av olikagrupper i vårt samhälle. Det skulle därför vara önskvärt med en under-sökning och kartläggning av hur nyhetsinformationen tas emot och förstås.En sådan undersökning kan sedan ligga till grund för ett ställningstagandefrån myndigheternas sida att göra informationen mer lättillgänglig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en undersökning och kartläggning avhur nyhetsinformation tas emot och förstås.Stockholm den 28 september 1999Lilian Virgin (s)()
mot · GN02Kr217 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr217av , ()RiksidrottsmuseumDet är en kulturnations ansvar och skyldighet att värna om sin historiaoch sina minnesmärken. Idrotten utgör en viktig kulturyttring i detsvenska samhället och idrottshistorien är därmed en central del av vårtkulturarv.Idrottslivet har försummats i jämförelse med andra liknandekulturyttringar när det gäller museiområdet. Det är allvarligt med tanke påden snabba utveckling som sker inom idrottsrörelsen. Utan kunskap om ochkänsla för historien är det svårt att hitta rätt i framtiden.Riksidrottsförbundet () har på olika sätt försökt ta ansvar för sinhistoria. 1988 bildades Stiftelsen öppna-des ett riksidrottsmuseum i anslutning till i . Något statligtekonomiskt stöd erhölls inte, däremot gavs anslag från kommun.Riksidrottsmuseet vann snabbt aktning för sin verksamhet och kom 1995på andra plats i utnämningen av Årets museum. Ekonomiskt gick det sämre,bl a på grund av lokalernas undanskymda läge. 1997 tvingades stiftelsendärför att säga upp lokalerna och ligger museet i malpåse.Stiftelsen har sökt nya och mer ändamålsenliga lokaler, utan attlyckas.Verksamheten har dock upprätthållits på olika sätt. Man producerar bl aidrottshistoriska utställningar till olika intressenter, arrangerar stadsvand-ringar i och håller föreläsningar i skolor mm. Museet har enwebbsida på Internet (http.///) ochfyller funktionen som en samlingspunkt för idrottshistorisk verksamhet ilandet. I samverkan med planeras år 2000en större utställning under arbetsnamnet Idrottens själ.Svensk idrott behöver ett riksidrottsmuseum, som kan visa upp densvenska idrottsrörelsens utveckling i hela dess bredd. Idrottens betydelse förSverige och svenskarna gör att det är ett nationellt intresse att återskapandetav Riksidrottsmuseeum ges statligt stöd i likhet med övrig nationellmuseiverksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till Riksidrottsmuseum.Stockholm den 30 september 1999Barbro ()()Per ()()
mot · GN02Kr218 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr218av , ()RiksteaternI proposition 1999/2000:1 utgiftsområde 17 redovisas utvecklingen avRiksteaterns verksamhet. Antalet föreställningar och publik har ökat detre . Det anmärkningsvärda är dock att denna ökningframförallt avser , fastän huvudsakligasyfte är eller borde vara att tillgodose vårt lands tillgång till teater utanförStockholm och övriga storstadsområden. är redanväl tillgodosedd vad gäller teaterutbud. Här finns våra nationalscenertillsammans med ett - i jämförelse med övriga - rikt utbud avteater på kommunalt understödda scener och privatscener.Riksteatern drivs med medel som taxerats ut av medborgarna i konkurrensmed andra och ur samhällelig synpunkt verkligt centrala uppgifter. Somexempel kan anges rättsväsendet och ordningsmakten, som måste betalasgemensamt med skatter. Rättsväsendet låter sig svårligen finansieras påprivat väg i motsats till olika kulturaktiviteter.Ett minimikrav för offentlig finansiering av är att dess verk-samhet inte får motverka grundläggande gemensamma samhälleliga värde-ringar som gäller för ett rättssamhälle.En del av mer uppseendeväckande produktion under detsenaste året har - det är ingen överdrift att påstå - tangerat gränsen för vadsom kan accepteras. Om detta har varit en följd av dåligt genomtänkt policyför verksamheten eller det har haft andra motiv, är svårt att avgöra. Detspelar f.ö. ingen roll, vilka motiven varit för de anslagsgivande myndigheter-na. Den springande punkten är att tillämpade policy tycks brytamot två fundamentala punkter, som motiverat de statliga anslagen till teatern,dels vad gäller den geografiska spridningen av teaterns verksamhet, dels närdet gäller att undvika uppenbara konflikter med grundläggande principer i etträttssamhälle.Regeringen konstaterar visserligen att verksamhet fått enslagsida vad gäller . Trots detta anger regeringen attbidragen bedöms ske enligt de mål som angivits för verksamheten. Dettauttalande måste ifrågasättas. verksamhet har på väsentligapunkter brutit mot angivna mål och riktlinjer. Om inte verksamhetenanpassas till uppställda mål måste anslagstilldelningen omprövas inför nästabudgetår.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bristande följsamhet till de grund-läggande mål som motiverat teaterns existens,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den framtida anslagstilldelningen vid fortsattabrister i uppfyllandet av uppställda mål för verksamhet.Stockholm den 2 oktober 1999Margit ()