mot · GN02K15 · 1999-10-27 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K15av , Per (m)med anledning av prop. 1999/2000:11 Personuppgiftslagens överföringsreglerBakgrundSkyddet för den personliga integriteten har alltid varit enviktig fråga för . Genomfolkrättsliga överenskommelser som ,som gäller som svensk rätt, liksom genom de EG-rättsliga principer som följer med vår anslutning till EU harSverige åtagit sig att leva upp till stadganden som bl.a. sägeratt individen har vissa grundläggande rättigheter, som intefår inskränkas genom nationell lagstiftning.Den 24 oktober 1998 trädde den nya personuppgiftslagen i kraft. Häri-genom införlivas och rådets direktiv /46/EG av den 24oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandlingav personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. I direktivetslås fast att den personliga integriteten är en sådan grundläggande rättighetsom ett medlemsland kan bortse från, vilket betyder att en vissnivå på skyddet för den personliga integriteten måste garanteras även inationell lagstiftning. Lagstiftningen har emellertid visat sig ha avgörandebrister som i stor utsträckning söker sig tillbaka till själva direktivet.Fel vägRegeringen och majoritet valde att införlivadirektivet genom en lagstiftning (prop. 1997/98:44Personuppgiftslagen) som bygger på samma föråldradestruktur som EG-direktivet gör. Införlivandet av direktivetförbereddes av den s.k. Datalagskommittén.Såväl direktivet som förslag och den sedermeragenomförda lagstiftningen bygger på en s.k. hanteringsmodell som reglerarsjälva hanteringen av personuppgifter. En tillåten hantering av person-uppgifter enligt personuppgiftslagen skall i princip förutsätta samtycke frånden som uppgifterna rör och det oavsett om hanteringen utgör ett missbrukav uppgifterna eller inte.Syftet med rättsregler och praxis är att bilda ett stabilt regelverk som för-mår hantera den snabba utvecklingen på området, utan att för den skull ställaupp onödiga hinder för yttrandefriheten, den tekniska utvecklingen ellerföretagen i branschen. Detta innebär bland annat att regleringen av deföreteelser som uppstår som en följd av den tekniska utvecklingen på IT-området måste ha som utgångspunkt att värna yttrandefriheten med bevaran-de av ett fullgott skydd för den personliga integriteten.När det gäller den hårt kritiserade personuppgiftslagen (1998:204) harModerata Samlingspartiet varit av uppfattningen att direktivets ochlagens utformning är föråldrad och inte tar hänsyn till det faktum att alltflermedborgare har tillgång till dator och möjlighet att kommunicera i olikanätverk och därmed också möjlighet att behandla personuppgifter på ett sättsom omfattas av lagen. Varken direktivet eller personuppgiftslagen tar hän-syn till den snabba utveckling som har skett och pågår. Enlagstiftningsmodell som tar sikte på missbruk av personuppgifter i stället försjälva hanteringen av dessa hade inneburit ett större skydd för yttrande-friheten och hade därför varit att föredra.Den valda modellen kunde möjligen anses befogad så länge som endastfåtalet kom i kontakt med personuppgifter i datasystem, men då snartsagt alla har tillgång till datorer, elektronisk post och annan kommunikation iglobala nätverk och mycket av den användning av personuppgifter somförekommer på t.ex. Internet eller i BBS:er dessutom är tämligen harmlös,framstår lagen som minst sagt förlegad. Att döma av senare tids kritiskadebatt om personuppgiftslagens konsekvenser torde detta synsätt också varadet förhärskande hos gemene man. Den oro som finns bland människorför att deras personuppgifter skall missbrukas grundar sig inte primärt på enoro för själva datahanteringen av uppgifterna utan snarare i en rädsla föravarterna, dvs. missbruket av den nya tekniken.Ny lagstiftning nödvändigDen moderata ståndpunkten, som tydligt slogs fast i enmotion (1997/98:K13) av m.fl. (m) med anledningav regeringsförslaget om personuppgiftslagen har hela tidenvarit att det är missbruket av personuppgifter som skallbeivras och inte själva behandlingen. Den nu aktuella fråganom huruvida spridandet av personuppgifter på Internet blirolagligt med den nya lagen hade över huvud taget inteuppkommit om personuppgiftslagen hade utformats eftervårt förslag.Något sent påkommet beslutade regeringen - tvådagar före lagens ikraftträdande - att ge Datainspektionen i uppdrag attutreda möjligheterna att göra fler undantag från lagens krav, i syfte att i vissutsträckning undanta kommuner och enskilda från konsekvenserna av lagen.I proposition 1999/2000:11 föreslås att personuppgiftslagens bestämmelserom förbud mot överföring av personuppgifter ändras så att det blir tillåtet attsprida uppgifter som ur integritetssynpunkt kan betraktas som harmlösa.Ringa brott mot personuppgiftslagen skall avkriminaliseras.Detta förslag är ett steg i den riktning mot en missbruksmodell sommoderaterna tidigare uttalat sig för.Förslaget väcker emellertid åtskilliga frågor; vad är harmlösa uppgifter,vad är ett lands adekvata skyddsnivå, vad är överföring osv.Förslaget innebär alltså ett litet steg mot en missbruksmodell. Mycketannat behöver emellertid göras och då först och främst i det direktiv person-uppgiftslagen bygger på. Enligt är det nödvändigtatt regeringen aktivt och med stor kraft verkar för en ändring av direktiveteftersom vi nu har hamnat i ett läge som inte förutsågs när detta diskuteradesoch beslöts . Den teletekniska utvecklingengår snabbare än vad de flesta kunnat förutse. efter det att samtliga EU:sländer skulle ha införlivat direktivet med respektive lands lagstiftning har detskett i endast cirka hälften av länderna. Detta visar att en utvärdering avdirektiven och en ändring av dem brådskar.Enligt Moderata Samlingspartiets uppfattning bör regeringen intensifieraåtgärder för att åstadkomma en ordning utifrån principen att det är missbrukav personuppgifter som skall beivras. bör ta nödvändiga initiativ iEU-samarbetet med målet att under det svenska ordförandeskapet kunna besluta om en revidering av EG-direktivet, som äranpassad till den tillvaro vi lever i.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör ta initiativ till en revidering avEG-direktivet.Stockholm den 27 oktober 1999Per ()()()()()()()()()