ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T611 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T611av , ()BåtskattenAtt kunna komma ut på sjön och ut i skärgården är för många svenskaren självklarhet men också ett välbehövligt andningshål. Många spararoch snålar för att ha råd att ha kvar sin fritidsbåt och därmed möjlighetentill en aktiv fritid i den fantastiska miljö som Sveriges sjöar och skärgårderbjuder.Regeringen har återigen fört upp tanken på ett nytt statligt båtregister ochen ny båtskatt för fritidsbåtar. Man har bl a tagit uppgifter omatt fritidsbåtstrafiken kostar . Detta stämmer inteöverens med den utredning angående samhällets kostnader för fritidsbåtarsom gjorts. I utredningen dras slutsatsen att fritidsbåtarna faktisktskapar mervärden för . Statens inkomster från fritidsbåtarna över-stiger vida utgifterna, en båtskatt är alltså både onödig och principielltfelaktig. Ett nytt statligt båtregister är också helt onödigt då det redan finnsett väl fungerande privat båtregister.Sverige har ett otroligt rikt båtliv som än så länge utövas av människor ialla inkomstlägen. Att belasta båtlivet med ännu fler pålagor gör att allt färrehar råd att delta. En sådan utveckling vore mycket olycklig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nytt statligt båtregister,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny båtskatt.1Stockholm den 2 oktober 1999Karin ()1 Yrkande 2 hänvisat till SkU.
mot · GN02T612 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T612av , ()Oljesaneringsprogram är utsläpp av maskinrumsavfall i ett stortproblem. 1997 gav och Oljebolagen iSverige ut en skrift om , fåglarna och oljan. I skriften beskrivsde problem som uppkommer och dessa torde för de flesta människor varakända. En allmän samsyn råder säkert också om att dessa utsläpp måstestoppas. Emellertid har inga konkreta åtgärder vidtagits såvitt känt är föratt komma till rätta med detta problem. Oljebolagen och ornitologernapekar på att problemet löses om man i hamnarna kring haranläggningar vilka kan ta hand om maskinrumsavfallet. Sådan ärsituationen i , likaså i , och Tyskland.Oljebolagen och ornitologerna föreslår i korthet att enklamottagningsanläggningar för maskinrumsavfall byggs i ett 50-talethamnar längs . Utbyggnad skulle kunna samordnas och ledas avdet svenska . Oljebranschen kan ställa upp men kompetensoch projektledning. Anläggningarna kan stå klara ungefär efterbeslut om byggstart. Kostnad för mottagningsanläggningar skulle uppgåtill . Flera finansinstitut har förklarat sig villigaatt finansiera utbyggnaden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett program med förslag om hurett oljesaneringsprogram kan genomföras i enlighet med de i motionenangivna intentionerna.Stockholm den 19 september 1999Rolf ()
mot · GN02T613 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T613av , ()Godstrafiken mellan och fastlandetGotlandstrafikutredningen, SOU 1995:42, hade i uppdrag att lämnaförslag till långsiktiga lösningar för färjetrafiken till och från Gotland.Utredningen konstaterade att färjetrafiken har en helt grundläggandebetydelse för näringslivet och befolkningen på . Vidare anfördesatt färjekommunikationernas utformning är helt avgörande för denfortsatta regionala utvecklingen på ön.Utredningen angav följande fem förutsättningar för färjetrafiken:- Säker och miljöanpassad färjetrafik- Tryggad och tillförlitlig bastrafik från två fastlandshamnar- Förbättrad persontrafik under dagtid- Effektivt resursutnyttjande- Trafiklösning på villkor.Utredningen underströk att godstrafiken till och från Gotlandnödvändigtvis skulle erbjudas tillfredsställande villkor och godautvecklingsmöjligheter. Med hänvisning till Gotlandstilläggets (derikstäckande speditionsföretagens uttag av avgift av transportköparna ilandet) konkurrenssnedvridande effekter föreslogs att dennafinansieringsform skulle avvecklas successivt med beaktande avkonsekvenserna. beslöt i princip enligt utredningens förslag.I propositionen 1999/2000:1 framgår att regeringen uppmärksammat attden första delavvecklingen från till inneburit attfraktpriserna mellan och fastlandet höjts med negativa följder förnäringsliv och boende på . Höjningar av fraktkostnaderna har enligtuppgift från näringslivet skett med i storleksordningen , vilketnaturligtvis innebär betydande konkurrensnackdelar för det gotländskanäringslivet.Trots starka påtryckningar har inte regeringen vidtagit tillräckliga åtgärderför att återställa fraktkostnaderna i Gotlandstrafiken till den relativa nivå iförhållande till vägtransport som gällde före avvecklingen av Gotlands-tillägget . Regeringen har inte fullt ut fullföljt riksdagensbeslut om att vidta åtgärder om avvecklingen visade sig få negativakonsekvenser för . Förutom merkostnaden p.g.a. delavvecklingen avGotlandstillägget har det gotländska näringslivet och boende på Gotlanddrabbats hårt av den långdragna utredningsprocess som inte kommitfram till någon långsiktig lösning på godstrafiken. Näringslivetsinvesteringar bromsas av den osäkerhet som råder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ta fram en långsiktig lösning före den 1 juli2000 om hur godstrafiken till och från skall utformas.Stockholm den 1 oktober 1999Roy ()
mot · GN02T614 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T614av , ()Byggande av kanalEtt sätt att främja ekonomisk tillväxt och därmed öka sysselsättning ochvälstånd är att satsa på att förbättra samhällets infrastruktur. Att en sådansatsning skall vara ekologiskt anpassad är en självklarhet !95 % av allt gods som exporteras från eller importeras till vårt land går -helt eller delvis - sjövägen. Så gör också hälften av allt gods som fraktas merän inom gränser. Längs den svenska kusten, i ochVänern finns 52 allmänna hamnar och ett 20-tal industrihamnar.Genom överenskommelse mellan rederier, hamnar och ska sjöfarten bli ännu mera miljövänlig. Fram till 2000-talets börjanskall dess luftföroreningar minska med 75 %.Att underlätta sjövägens andel av transporterna är därför av stor betydelseur både ekonomisk och ekologisk synpunkt.Av båda dessa skäl bör konsekvenserna utredas av att bygga "kanal"en kommersiellt användbar kanal mellan , och föratt underlätta våra inrikes och utrikes sjötransporter till och från både kust-och insjöhamnar.Många tror att kanalbyggen bara gjordes . Men så är detinte. Betydande kanalbyggen har utförts i , även efter andra världs-kriget.Några exempel:- och Rhone har förbundits genom en förbättrad kanal avsedd förs. k. Europafartyg- Det inre av norra har förbundits med genom en nykanal mellan Mittellandkanal och Elbe.- invigdes en förbindelse mellan och genom att , och förenades via kanal.- I , , och går alla tyngre transporter påfloder, som både före och efter förbundits medvarandra via kanaler. Volga-Östersjökanalen, som invigdes , går viaOnega och till Finska viken.Sverige är lyckligt lottat när det gäller stora insjöar. och Vänernerbjuder var för sig möjligheter till betydande sjöfart för såväl internasom externa transporter. Men avståndet sjövägen mellan dem och mellanlandets ostkust och västkust är stort och tidskrävande. Rutten går runthela och bl.a. genom de tättrafikerade Stora Bält ochÖresund.Att relativt snabbt skapa en tvärförbindelse över vårt land via en modernoch effektiv farled mellan och är fullt möjligt. Allt kanutföras med känd och tillförlitlig teknik.En farled mellan och skulle kunna dimensioneras efterkapaciteten i , alltså för fartyg på ca 10.000 ton.Svea kanals miljökonsekvenser och byggkostnader måste utredasomsorgsfullt. kanals byggtid borde inte behöva bli längre än efterpolitiskt beslut. Det tog att bygga förhand.Byggandet av kanal skulle kunna bli nästa århundrades mest miljö-vänliga investering i infrastruktur på transportområdet. Viss negativmiljöpåverkan förorsakad av byggandet går säkert inte att undvika. Mendetta skulle uppvägas fullt ut av den ekonomiska och ekologiska tillgång somSvea kanal skulle vara framöver!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om byggandet avSvea kanal.Stockholm den 1 oktober 1999Helena ()()
mot · GN02T615 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T615av , ()Katalytisk avgasrening för fartygHöga halter av svaveldioxider och kväveoxider är skadliga för såväl djursom växter. Det marknära ozonet ger i trafiktäta områden problem förmänniskor som har problem i luftvägarna och/eller astma. Men det gerockså effekter på jordbruket. Man beräknar ett skördebortfall på över enmiljard kronor för hela Sverige.Utsläpp av kväveoxider har minskat genom katalytisk avgasrening i vårabilar, men inom transportsektorn som helhet återstår mycket att göra för attförbättra miljön. En transportsektor som borde vara med och ta sitt ansvar ärfartygstrafiken. Det är tekniskt och ekonomiskt möjligt och ger positivaeffekter för miljön.95 % av allt gods till och från transporteras till sjöss. Av allt godssom transporteras inom gränser utförs av sjöfart(transporter över ), men allt mer gods transporteras på lastbil.Sjöfartens avgörande fördelar är dess stora transportkapacitet, höga energi-effektivitet, logistiska fördelar, relativt enkla inkörsportar till kontinenten,obetydliga investeringar i infrastruktur i förening med avsaknaden avträngsel under färd.Miljöfördelarna kommer att förstärkas mycket kraftigt genom denförestående övergripande förändringen av sjöfartens avgaskarakteristik.Kostnadseffektiv teknik för både nya och existerande fartyg finns, denpolitiska viljan att genomdriva förändringen är stark och de samverkandeekonomiska styrmedlen kan planeras så att de kommer att leda till eneliminering av kväveoxidutsläppen i tillägg till en kraftig minskning avsvavelutsläppen.Nu är det viktigt att vi låter detta arbete med att utveckla miljöpolitiken försjötransporter gälla hela EU. Därför bör inom EU driva frågan omgemensamma miljökrav för sjöfarten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gemensamma miljökrav för sjöfarten.Stockholm den 1 oktober 1999Kent ()()
mot · GN02T616 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fartygsfonder bör återinföras,110. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sjöfarten och den svenska arbetsmarknaden,211. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införandet av ISM-koden,12. att hos regeringen begär förslag på ett långsiktigtsystem som ersätter nuvarande ordning vad gäller Gotlandstrafiken attlämna före i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om subventioner av Kvarkentrafiken,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnadsbehovet av farleden i Göteborgshamn,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nytt statligt båtregister.Stockholm den 4 oktober 1999Per-Richard Molén (m)()Tom ()()()()()Per ()()()1Yrkande 9 hänvisat till SkU.2Yrkandena 2, 3 och 10 hänvisade till AU.
mot · GN02T618 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T618av Bjälkebring, ()hamnOxelösunds hamn har redan stor betydelse regionalt och kan med vissainvesteringar utvecklas till en hamn av stor nationell betydelse.Oxelösund är ett logiskt alternativ till /när detgäller fartygstrafiken. Den infrastruktur som finns och som kan utvecklasutifrån de nord-sydliga kommunikationerna är en tillgång både förnäringslivet, miljön och samhället i stort.AnslutningstransporterI ansluts med stambanan, och motorvägenförbinder trafiken med E 4 i nordlig, sydlig och sydvästlig riktning. TillStockholm tar resan cirka fem och och till fyratimmar, med bil. från , nära E 4, ligger . Den är mycket expansiv och är för närvarandeSveriges tredje största fraktflygplats.MiljöskälStarka miljöskäl talar för en utveckling av hamn.Oxelösunds hamn kan erbjuda trafik till och från utan attvarorna först passerar genom . hamn gynnardärför både miljö och näringsliv både kort- och långsiktigt. Den kortagångtiden till och från öppet hav innebär låga kostnader för kunden.Viktiga miljövinster görs genom att styra bort den tunga trafiken genomStockholm. hamn erbjuder säker navigering med tillgång tillöppet hav med kort inseglingstid och snabba anslutningstransporter medbil, tåg och flyg.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hamn som ett nordiskttransportcentrum.Stockholm den 4 oktober 1999Charlotta L Bjälkebring (v)
mot · GN02T619 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T619av Virgin, ()Fraktpriser till och från GotlandRegeringen föreslår i budgetpropositionen att avvecklingen av Gotlands-tillägget skjuts upp . Ett nytt ställningstagande kommer att göras år2000. Det är nu för andra året som en frysning av Gotlandstillägget sker.Enligt budgetpropositionen bereds frågan och regeringenhar för avsikt att ge Rikstrafiken i uppdrag att utreda frågan vidare.Rikstrafiken skall bl.a. analysera förutsättningarna för en separation avgods- och persontransporterna samt studera finansieringsformer för ettsådant transportsystem och konsekvenser av olika stödnivåer.Den nedtrappning av Gotlandstillägget som påbörjades den 1 januari 1997har medfört ökade fraktpriser till och från . Höjningen av frakt-priserna gjorde att tvingades gå in med ytterligare subventionav taxan för sjötransporter med färjorna. Prisökningarna begränsadesdärmed, men kostnaden för frakterna är ändå högre på färjorna än förfrakter motsvarande sträcka på fastlandet.NUTEK har på uppdrag av regeringen gjort en uppföljning av av-vecklingen av Gotlandstillägget. har föreslagit en nolltaxa förgodstransporterna. har i remissvar till NUTEKS förslagföreslagit att stödet bör göras mer effektivt och få en lösning därgodstransporterna subventioneras med ett regionalpolitiskt transportstöd ochpersontransporterna upphandlas av staten.I avvaktan på beredning och regeringsbeslut föreslår regeringen att denfortsatta avvecklingen av Gotlandstillägget bör avvakta och att tillägget börvara även under år 2000.NUTEK redovisade i sin rapport att det var bland demindre företagen som avvecklingen av Gotlandstillägget fått störst effekt.Det är också signaler som kommer från det gotländska näringslivet. Särskiltinom trädgårdsnäringen är det märkbart att för dess produkter, som har ettlågt pris i förhållande till volymen, utgör fraktkostnaderna en stor andel. Dethar fört med sig att det finns en oro så länge frågan omfraktkostnaderna inte är löst. Den oron finns för övrigt hos andra näringaroch myndigheter på så länge frågan om fraktkostnader inte fåttnågon lösning.Den olösta frågan om transportkostnaderna är ett hinder för utvecklingenav näringsliv. Det är av största vikt att ett beslut om transportstödetinte dröjer och att utformningen av stödet görs på så sätt att kostnaderna förfrakterna inte är högre till och från än för motsvarande sträcka påfastlandet. Hänsyn måste också tas till att ö-läget medför att jämfört medgodstransporter på fastlandet tillkommer kostnad för färjetransport, ombord-körning av trailers och hamnavgifter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av ett snabbt beslut som leder till jämlikakonkurrensförhållanden för fraktkostnaderna till och från Gotland.Stockholm den 28 september 1999Lilian Virgin (s)
mot · GN02T620 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T620av Virgin, ()Oljeutsläpp till havsOljeutsläpp engagerar människor, det engagerar alla som värnar ommiljön och som sett oljeskadade fåglar dö och sett stränder nedkletade avolja. Ansvaret för ingripanden med anledning av oljeutsläpp är fördelatpå flera myndigheter. Mycket har gjorts för att upptäcka oljeutsläpp;radarteknik och satellitövervakning kan vara tekniska lösningar, men detviktigaste måste ändå vara att arbete görs för att förhindra utsläpp.Man måste få rederierna att inse att det både från miljösynpunkt ochekonomiskt är billigare att ta hand om oljerester och hälla dem i därför av-sedda tankar än att hälla dem i havet. Östersjöstrategin innefattar krav påobligatorisk avlämning av avfall i varje hamn. I vissa länder finns emellertidinte tillräckligt med mottagningsanordningar och i andra länder finns an-läggningar men avgifterna för att utnyttja dem är så höga att avfall intelämnas där.Även om all avlämning av avfall är avgiftsfri kan den medföra kostnaderför fartygen genom den tidsförlust och andra olägenheter som kan uppstå.För att spara tid och pengar finns det då mindre miljömedvetna fartygs-besättningar som låter bli att lämna avfallet och släpper ut det till sjöss.Ett förslag till lösning som tidigare aktualiserats, och som fått de berördamyndigheterna att reagera utifrån sina revirgränser, skulle kunna vara attsätta en pant på oljespill till havs och helt enkelt köpa upp det på plats tillettkonkurrensmässigt pris. Det skulle innebära samma system som att ha pantpå flaskor och burkar.Lösningen skulle vara ett antal mindre antal tankfartyg som agerar sop-stationer utmed traderna. Oljespillet kan pumpas över under gång, analyserasoch, med hänsyn till oljemängd och att det verkligen är oljespill, en pantsättas in på rederiets konto. Det skulle vara en smidig och snabb lösning iavvaktan på att det finns tillräckligt med mottagningsanläggningar i hamn.Det kan också, om det visar sig ge gott resultat, vara ett alternativ till hamn-anläggningar för mottagande av oljespill.Mindre fartyg som kan ta hand om oljespill kan med fördel placeras ihamnar på och vid ostkusten, som har ett strategiskt läge i Östersjön.Tiden går och problemen med oljeutsläpp kvarstår i avvaktan på tekniskaoch juridiska lösningar. Arbetet med att förhindra oljeutsläppen måste geshög prioritet och alternativa lösningar för att ta hand om oljespill måstekunna prövas. De resurser som finns behöver samordnas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alternativa lösningar för att förhindra och ta handom oljespill.Stockholm den 30 september 1999Lilian Virgin (s)()
mot · GN02T621 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T621av , ()Flygtrafikens betydelse för NorrbottenNorrbotten som är i särklass största län ytmässigt är kanske iännu högre grad än andra regioner beroende av väl fungerandekommunikationer.Förutom de traditionella industribranscherna, järn- och stålindustin ochträ-, massa- och pappersindustrin, har andra branscher börjat få allt störrebetydelse i länet. I , längst i norr, bedrivs bl a avancerad rymd-forskning med stort internationellt inslag. I , en fjällkommun i densydvästra delen av länet, samlas många av världens ledande bil-tillverkare för att testa nya bilmodeller. Turismen är en annan näringsgrensom borde kunna utvecklas till en av de mest betydelsefulla med länetsmöjlighet att bl a erbjuda turistupplevelser från kust till fjäll. Men för ensådan utveckling och för att ytterligare utveckla de näringar som finns krävssnabba och prismässigt bra kommunikationer.I olika rapporter, bl a "Om vingarna bär..." som i Norrbottenpublicerat och "Inrikesflyget efter avregleringen" från , påvisas attavregleringen av flygmarknaden haft negativa effekter för Norrbotten.Rapporten visar bl a att det inom blivit klart dyrare att resa, bådeför privat- och affärsresenärer. Det har också uppstått en stor instabilitet ochosäkerhet i trafiken, framför allt på mindre linjer. För del har detinneburit att förutsättningarna för en positiv utveckling för näringslivet, somsåväl behövs, har försämrats istället för att förbättras.Ett väl utbyggt inrikesflyg till rimligt pris är en viktig faktor för att vi skakunna förverkliga devisen "hela ska leva".Det är därför av största vikt att på alla sätt påverka tillgängligheten ochprisbilden när det gäller flygtrafiken så att den medverkar till att minska deregionala skillnaderna istället för att öka dem. I andra länder med liknandegeografiska förhållanden subventioneras flygtrafiken på mindre linjer. Detkan vara ett sätt att förbättra förhållandena i inland. Dessutom kandet finnas anledning att undersöka hur konkurrensen egentligen fungerar påflygmarknaden i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flygtrafiken.Stockholm den 4 oktober 1999Kristina ()()
mot · GN02T623 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T623av , ()Framförande av sjöflygplanSjöflygplan har rätt att landa på vattenområden där man får färdas medbåt. Lagstiftningen bygger på principen att luftfart är tillåten där den inteuttryckligen är förbjuden. Om skall fatta beslut omrestriktioner skall samråd med berörd länsstyrelse ske före beslutet.Enligt lagstiftningen gäller förhållandet att ett sjöflygplan vid framförandepå vattenytan, utom vid start och landning, skall betraktas som en sjöfarkost.Denna ordning tillämpas av alla de stater som är medlemmar i , det villsäga i princip hela världen. Det är därför svårt att tänka sig att Sverigeskulle,som enda nation, avvika från det som gäller internationellt, men därmed ärdet också oerhört viktigt att vi på ett mer aktivt sätt bevakar de olikaintresse-områden som gäller beträffande sjöflygplan. Det finns naturligtvis olikaintressen i denna fråga, till exempel naturvårdsintressen, ortsbefolkningensintressen och egenintresset från dem som använder sjöflygplanen. Jag anseratt miljöhänsynen bör väga extra tungt i sammanhanget och att miljöintressetbör innebära att man i bör införa förbud mot landning medsjöflygplan, när det gäller fritidsflygning. I finns godakommunikationer i övrigt, varför man är väl tillgodosedd med möjligheter attresa på annat sätt. Miljöhänsynen bör gå före fritidsintresset.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inskränkningar i rätten att använda sjöflygplanför fritidsflygning.Stockholm den 20 september 1999Carina ()
mot · GN02T624 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T624av , ()Inrättande av ett nytt båtregisterUnder den borgerliga regeringen avskaffades det tidigare inrättadecentrala båtregistret.All utvärdering, sakkunskap och erfarenhet visar att ett båtregister behövs.Polisen och tullen är överens. Både sjösäkerheten och möjligheterna attkomma åt smuggling ökar markant.Vid införandet av ett allmänt båtregister bör regionalpolitiska över-väganden göras. En sådan verksamhet kan med fördel decentraliseras.Placeringen av till visar med all önskvärdtydlighet hur bra det kan fungera tekniskt och framför allt personalmässigtmed att förlägga en sådan verksamhet till en ö eller annan typ av glesbygd.Utifrån detta konstaterande vill jag föreslå att ett allmänt båtregisterförläggs till , en ö i i , län.Vad gäller säkerheten med eldistributionen så byttes de gamlaelledningarna ut mot en ny isolerad BLX-högspänningsledning som tålträdpåfallning och är klass A i dessa sammanhang.Dessutom installerades reservtransformatorer.Vad telenätet beträffar så finns ett accessnät mellan användare ochstationen på ön, vilket är lika med högsta kvalitet samt att nätet har kortsträcka för distribution. Det minskar skaderisken.Stationen på är också utrustad med AXE-tekniken. Från ön tillfastlandet är det en mycket driftsäker radiolänk som bygger 1+1, vilket ärlika med två kanaler, alltså dubbel säkerhet.Kabeln på fastlandet är lagd och är en avde senaste AXE-stationerna.Något problem vad gäller datasäkerheten föreligger inte.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etablering av ett allmänt båtregister.Stockholm den 27 september 1999Agneta ()()()()()