mot · GN02A819 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A819av , ()JämställdhetInledningSverige är i internationellt perspektiv ett av de mest jämställda länderna ivärlden. Det beror inte på att är ett jämställt land utan på attandra länder i världen är mindre jämställda. Jämställdhet innebär attkvinnor och män ska ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter attha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende, vårda hem och barn ochdelta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. degröna har alltid sett jämställdhet som något självklart. Vi har varvadelistor inför val, en jämn könsrepresentation i partistyrelsen och iarbetsgrupper på alla nivåer i organisationen. är ettjämförelsevis nytt parti i och skiljer sig från de gamla som harkvinnoföreningar i sina partiorganisationer. Liksom ungdomsförbundetär med och påverkar partiets politik direkt har kvinnorna alltid funnitsrepresenterade i partiets ledning på jämställt sätt med männen. De grönapartierna världen över representeras utåt av språkrör eftersom den grönaideologin baseras på decentralisering av beslutsfattandet och i regel ärspråkrören en man och en kvinna.Kvinnomaktutredningen presenterade /1998 sitt slut-betänkande SOU 1998:6 Ty makten är din ... med tretton rapporter. Miljö-partiet vill att regeringen tar i beaktande betänkandets förslag till åtgärderoch återkommer med förslag i betänkandets riktningar.Jämställdhetslagen och JämOJämO:s uppdrag att följa upp och utvärdera jämställdhetslagenstillämpning bör förstärkas. anser att JämO:skompetensområde bör vidgas så att det omfattar hela samhällslivet, intebara arbetslivet. Dessutom bör detta vidgade kompetensområdefastställas i en lag och inte endast genom en förordning. Det skulleinnebära att regeringen måste få godkännande för att kunnaändra JämO:s kompetensområde. Den ordningen kommer att uppfylla deså kallade Parisprinciperna som antogs av 1993.Där betonas särskilt betydelsen av att organ för skydd av mänskligarättigheter är rättsligt och politiskt självständiga. Enligt principerna skadessutom nationella institutioner ges ett så brett mandat som möjligt.Mandatet bör slås fast i en konstitutionell text eller lagtext. Arbetet motkönsdiskriminering är i högsta grad en fråga om mänskliga rättighetervilket är väl förankrat i internationella konventioner.Enligt proposition 1993/94:147 Delad makt, delat ansvar skall varjelänsstyrelse få medel för en länsexpert i jämställdhetsfrågor. Experten har iuppgift att föra ut den nationella jämställdhetspolitiken på regional och lokalnivå. Vi anser att länsexpertens uppgift även ska vara att ha tillsyn överjämställdhetslagens tillämpning på det regionala planet. Det är ett nödvändigtoch viktigt komplement till JämO:s verksamhet. Om länsexperterna jämteJämO erhöll ett tillsynsansvar skulle det innebära en väsentlig resurs-förstärkning. Länsexperterna har en bred kompetens och "lokalkännedom"som skulle komma arbetet till godo. Då det finns ett visst intresse från bådashåll ser vi det som positivt att regeringen utreder frågan.Ett annat stort problem är att det fortfarande finns ett stort antalarbetsplatser som saknar jämställdhetsplaner. Detta är särskilt vanligt inomIT-branschen, den som brukar benämnas som framtidens arbetsmarknad.Varför intresserar sig då inte arbetsgivarna för jämställdhetsarbetet? Delsberor det nog på okunnighet, dels på den ringa risken för påföljd om manstruntar i lagens krav på upprättande av årlig jämställdhetsplan. För attjämställdhetsplanerna ska kunna få ett reellt genomslag krävs en möjlighettill vitesföreläggande. På vilket sätt det ska lösas vill vi att regeringenutreder.Trots att krav finns på könsuppdelad statistik efterlevs inte detta.Regeringen bör se till att den framtagna statistiken används konsekvent närolika förslag till ändringar i lagstiftningen framförs. Detta bör ges regeringentill känna.Miljöpartiet vill att kvotering genom positiv särbehandling vid lika meriterav underrepresenterat kön ska användas vid tillsättning av tjänster inommyndigheter och statliga verk.JämtegreringInom den internationella jämställdhetsforskningen pratar man ommainstreaming, det vill säga att jämställdhetsperspektivet ska finnas medi alla områden i samhället. I försöker man att mynta ett nytt ordför mainstreaming, nämligen "jämtegrera" vilket innebär att jämställd-hetsperspektivet bör ingå i alla beslut, vid utformning av allaverksamheter, på i stort sett alla områden i samhället. Kommunförbundethar tagit fram en metod för "jämtegrering" som kallas 3 R-metoden. R:enstår för representation, resurser och . I bland annat kommunhar modellen applicerats i vissa nämnder, dess tillhörande förvaltningaroch verksamheter. Resultaten har varit positiva och visar att modellensynliggör det som inte är jämställt och ger möjlighet att konkret åtgärdaproblemet. vill att regeringen ska uppmuntra och stödja att 3R- metoden genomförs inom alla statliga myndigheter och utredningar.Jämställd arbetsmarknadspolitikGenomsnittslönen för kvinnor är lägre än för män. Detta beror på olikafaktorer som att kvinnodominerade yrken har lägre status och därmedlägre lön, många kvinnor arbetar endast deltid, väljer utbildning och yrkesom är könsbundna, etc. Lönenivån begränsar inte bara kvinnornashandlingsutrymme på ett ojämlikt sätt jämfört med männens underarbetsför ålder utan också längre fram i livet, eftersom det svenskaförsäkringssystemet är uppbyggt så att pension och sjukpenning räknasutifrån lönenivån. Trenden som gör att kvinnornas medellön är lägre änmännens bör vändas, med krafttag, på olika sätt.Löneskillnadsutredningen har kommit fram till att avlönediskrimineringen inte kan förklaras med annat än kön. Direktdiskriminering bör bland annat stoppas genom arbetsvärdering där olikaarbetskategorier kan jämföras med varandra. Forskningen omarbetsvärdering som har initierats, t.ex. inom , måstefortsätta. Även om man nu har tagit fram en modell måste dörrarna varaöppna för nya modeller. Vad vi ser som viktigt är att bryta trenden attkvinnor i samband med barnafödande halkar efter lönemässigt och attdenna obalans sedan kan vara svår att korrigera. Detta måste åtgärdasgenom en generell rutin att föräldralediga per automatik omfattas avlönerevisionerna, då man på detta sätt kan förebygga lönediskriminering.Regeringen bör omgående se över detta.Miljöpartiet anser att yrkesgrupper som till stor del ärkvinnodominerade är undervärderade, t.ex. lärare, barnskötare, biträden inomäldreomsorgen och underskötare.Genom högre lön och bättre arbetsklimat kan statusen hos dessayrkeskategorier höjas. De könsdiskriminerande värderingarna är givetvis inteöppet synliga i kollektivavtalens bestämmelser men de upprätthålls ochbefästs inte desto mindre av dessa kollektivavtal. Generellt sätt verkar mantro att kollektivavtal per se utesluter könsdiskriminering. Man menar frånfackligt håll att om parterna har kommit överens så ska förhandlingsresultatetoch dess konsekvenser inte kunna ifrågasättas. Detta kan tolkas så attintresset av att avtalen ska ligga fast är viktigare än intresset för attåtgärdalönediskriminering. Men det innebär att man sätter sig över det faktum attEG-rätten är tvingande lag. EG-rätten ger inte kollektivavtalen någottolkningsföreträde. Hur detta skall tolkas bör regeringen ges till känna.Ytterligare en problematik är huruvida diskrimineringslagarna skall fortsättaatt vara arbetsrättsliga lagar och tvisterna prövas i arbetsdomstolen. Dettakan enligt JämO skapa vissa problem av jävskaraktär. anser attdetta bör utredas.Offentlig sektorSverige genomgår en period med den största arbetslösheten , med negativa konsekvenser för samhället. Många som har arbetatinom den offentliga sektorn och som är arbetslösa konfronterasdagligen med att deras barns skola och deras äldre släktingars sjukvårdsaknar personal. Denna frustrerande situation bör vändas genom att merresurser omfördelas till kommuner och landsting. Samarbetetmellan regeringen, och har lett till ökaderesurser, och detta bör fortskrida.Eftersom vår nuvarande arbetsmarknad är segregerad i den mening att denär uppdelad efter kön, är kvinnor i högre grad än män beroende av att denoffentliga sektorn är ordentligt utbyggd. Detta beroende föreligger vad gällersåväl serviceutnyttjande som arbetstagande. Det är viktigt att gynna dennasektor då den är av stor betydelse för att vår infrastruktur ska fungera, menockså för att undvika en hög kvinnoarbetslöshet. För att kunna kombinera tvåföräldrars förvärvsarbete under småbarnsåren är en väl fungerande skola ochbarnomsorg nödvändig. vill att konsekvensanalyser aveventuella skillnader i utfall för kvinnor och män vad gäller nedskärningar ivår gemensamma välfärd genomgående genomförs.NäringslivetDet finns inga kvinnor på VD-poster i svenska börsföretag, endast 4,9 %av styrelseledamöterna är kvinnor och av företagen har enbartmän i styrelsen.Det privata näringslivet bör uppmuntras att ta ansvar för attchefstillsättningar genomgående tar hänsyn till jämställdhetsaspekten. Detprivata näringslivet bör öppna dörrarna för kvinnorna att sitta på höga posteri näringslivets styrelser och på chefsposter. Det bör finnas möjlighet att görakarriär på lika villkor. Kvinnor ska inte hindras av att de i högreutsträckning än män är föräldralediga och deltidsarbetande. Näringslivet börunderlätta för och uppmuntra fler män att vara föräldralediga. I näringslivetbör föräldraledigheten vara meriterande.JämställdhetsmärkningKvalitets- och miljöcertifiering har fungerat och givit goda resultat. Fleroch fler företag ansluter sig till att anpassa sin produktion förkvalitetsmärkning eftersom det visar sig att där finns det en vinst atthämta. Kvinnor och män har ofta olika sätt att tänka, kommunicera ochanalysera problem på. Därför blir en arbetsgrupp som består av bådakönen mer kreativ och effektiv. Näringslivet bör få upp ögonen för att enjämställd arbetsplats och en produktion med jämställdhetshänsyn gergoda vinster. Vi vill att kvalitetsmärkning också ska innefattajämställdheten.Vi ser det som positivt att regeringen nu tillsatt en utredning omjämställdhetsmärkning av varor och tjänster. Vi förväntar oss att konkretaåtgärder föreslås då utredningen väntas vara färdig.Dessa åtgärder bör vara inriktade och konstruerade som uppmuntran bådegentemot den offentliga sektorn och det privata näringslivet när det gäller attanvända jämställdhetsmärkning. Men vi vill även införa tilläggsdirektiv i denpågående utredningen såsom möjligheten att även jämställdhetsmärkaföretag och reklam (reklamen omsluter oss på olika sätt och vis genomtidningar, reklampelare och framför allt i våra TV-kanaler). Till exempelskulle en bra föräldrapolicy kunna vara ett kvalitetskrav för att ett företagskafå kalla sig jämställt. Vad gäller reklamen är nog alla medvetna om destereotypa bilder av kvinnor och män - kvinnligt och manligt, somdominerar.ArbetstidsförkortningEn generell arbetstidsförkortning , påvägen mot 30-timmarsvecka, bör även betraktas ur ettjämställdhetsperspektiv. Vi ser det som en väg att gå för en förändring avkvinnors förutsättningar för ett aktivt deltagande på alla plan i samhälletoch för männens förutsättningar för ett aktivt deltagande i hemmetsskötsel och barnens omvårdnad. Eftersom män i realiteten arbetar heltid(av männen i arbete jobbar heltid) och kvinnor till stor del arbetardeltid (av kvinnorna i arbete jobbar heltid) innebär enarbetstidsförkortning ett effektivt sätt att omfördela arbete från män tillkvinnor. Därför anser vi att arbetstidsförkortning bör utredas ur ettjämställdhetsperspektiv.FöräldraledighetSom jämställdhetsstrategi har olika satsningar gjorts för att få män att istörre utsträckning använda sina rättigheter till föräldraledighet ochdärmed vara tillsammans med sina barn under deras första levnadsår.Detta skulle kunna medföra positiva konsekvenser för kvinnornassituation på arbetsmarknaden. Förhoppningen är att arbetsgivare slutar attse på kvinnor i fertil ålder som en andra klassens arbetskraft på grund avrisken att de ska bli gravida och ta ut föräldraledighet. Med andra ordanser man fortfarande till stor del att det bara är kvinnan som får barn.Det lär t o m finnas företag som praktiserar s k babykontrakt; dvs attkvinnan garanterar att hon inte tänker bli gravid under en viss tidsperiod.Fortfarande tar män bara ut av samtliga föräldrapenningdagar.Regeringen bör återkomma med åtgärder för att förändra detta.I 16 och 17 §§ föräldraledighetslagen ges visst skydd mot uppsägning,omplacering och försämrade anställningsförmåner. Som lagen är utformad ges inget skydd när arbetsgivaren påstår att det vid sidan av graviditetenoch föräldraledigheten också finns andra förklaringar till åtgärderna. Sammakonstruktion som finns i de nya lagarna om etnisk diskriminering,diskriminering av funktionshindrade eller på grund av sexuell läggning, detvill säga att arbetsgivaren är skyldig att visa att det saknas varje sambandmellan missgynnande och etnisk tillhörighet etc. Det finns anledning att seöver lagtextens utformning i 16 och 17 §§.Enligt SCB:s Lathund om jämställdhet spenderar kvinnan ensam 47timmar med barnen när de är små och fadern endast 18 timmar.För att i viss mån bryta detta negativa mönster vill vi att ytterligare en delavföräldraförsäkringen kvoteras. vill utökapappamånaden och bygga ut föräldraförsäkringen. Se vidare ivår motion Förlängd föräldraförsäkring och utökad pappaledighet.Kvinnors tillträde till forskningStatistiken visar att kvinnor är överrepresenterade vid lägreutbildningsnivåer men att det finns en jämn könsfördelning vid högreutbildningsnivåer samt inom forskningsutbildningen. Däremot sker detnågonting vid examensarbetet; få kvinnor blir klara och tardoktorsexamen, endast en tredjedel av alla examinerade är kvinnor.Fortfarande tillsätts av professorsplatserna vid universitetenmed kvinnor. Orsakerna till detta är bland annat att det främst är mänsom är handledare, män som väljer forskningskandidater och män somskapar strukturerna för konkurrensen på högre forskningsnivåer viduniversiteten och instituten. Det är uppenbart att män särbehandlas i dagpå bekostnad av lika kompetenta kvinnor. För att komma till rätta medproblemet att så få kvinnor avslutar högre universitetsstudier börregeringen utreda varför det förhåller sig på det viset.Forskning med genusperspektivMiljöpartiet anser att redan kända forskningsområden bör utvecklas ochfördjupas med avseende på ett genusperspektiv. Forskningen omkvinnors hälsa bör prioriteras. Kvinnor är överrepresenterade när detgäller dålig hälsa under arbetsför ålder, med stressymptom, rygg- ochnackbesvär, hög risk för arbetsskador m m. Det beror bl a på att kvinnor iregel har huvudansvaret för det obetalda arbetet i hushållet, samt attflertalet kvinnor har sämre möjlighet att påverka sina arbeten. De harockså fått högre arbetsbelastning i och med nedskärningarna i denoffentliga sektorn . Därför ser vi det som av stor vikt attforskning bedrivs med genusperspektiv.PreventivmedelSexualiteten kan skänka oss något av det vi värdesätter mest i livet. Menden kan också leda till oönskad graviditet, könssjukdomar och aids.Därför är det viktigt att alla, unga som äldre, lär sig att skydda sig.Miljöpartiet vill att det ska finnas en välfungerande och lättillgängligpreventivmedelsinformation i anslutning till högstadie- ochgymnasieskolorna. Det är viktigt att ungdomarna lär sig att användakondom, för att få ett mer riskfritt sexliv. Återigen får vi rapporter omtendenser till att tonårsaborterna ökar. Enligt siffror från Socialstyrelsenhar tonårsaborterna ökat under årets första sex månaderjämfört med . Ett beslut om abort är alltid ett svårtbeslut att ta. För att slippa ett kirurgiskt ingrepp, som alltid medför enrisk, vill vi att möjligheten att använda "dagen efter-piller" utökas. Föratt få ett tillfredsställande och roligt sexliv är det viktigt med fungerandeoch ofarliga preventivmedel. Preventivmedel har nästan helt varitinriktade på kvinnor; det är viktigt att inriktningen nu också blir påmännen.Skola och utbildningDet är viktigt att nu också synliggöra kvinnor i undervisning, iläroböcker och i klassrummet. Kvinnohistoria bör därför ingå i denvanliga historieundervisningen, både i och på gymnasiet.För att bryta könsbundna utbildningsval bör SYO-konsulenterna upp-muntra tvekande flickor att söka typiskt manliga yrken och pojkar typisktkvinnliga yrken. Det är viktigt att de traditionellt könsbundna utbildningarnagörs mer intressanta för det under- representerade könet.Pojkar uppmärksammas fortfarande mer än flickorna i klassrummen; det ärde som får avbryta, får större ramar för vad som är tillåtet. Inom idrott ochfritidsaktiviteter fördelas fortfarande inte resurserna jämlikt mellan pojkaroch flickor. vill att lärarutbildningen fortsätter fördjupningen omjämställdhet.Könsmobbning inom skolan måste motverkas. är det inte ovanligt attflickor blir kallade för horor och liknande. Detta är en mycket skrämmandeutveckling som vi inte kan acceptera.Många barn saknar en pappa och ibland också andra manliga förebilder isin vardag eftersom både barnomsorg och skola domineras av kvinnor.Yrken där man arbetar med barn måste uppvärderas, dels genom högre löner,dels genom mer attraktiva arbetsförhållanden, t ex genom att man blir flervuxna i skolan och får mindre barngrupper att arbeta med. Det är ur såväljämställdhetsperspektiv som barnperspektiv viktigt att fler män arbetar inomskola och barnomsorg.Medias bild av kvinnanBilden av kvinnan i media är som regel fortfarande stereotyp; kvinnansom madonna, oskyldig, passiv eller kvinnan som sexobjekt, oren ochnormbrytande. Veckotidningar som konsumeras av många tonårsflickorföljer ett mönster med budskapet: "du duger inte som du är, du måstegöras om t ex med hjälp av smink och för att uppnå idealet av entrådsmal modell". Ungdomar matas med detta visuella budskap ocksågenom reklam. Vi vill bryta denna trend genom att stödja projekt inommedia, veckotidningar, radio och television som syftar till att upplysa omkvinnan, som hon är i verkligheten, för att ge ungdomar styrka ochsjälvförtroende.Det finns forskning som visar att tidningen alltmer närmar sigtidningen bilder och budskap. Med den sortens utveckling måste vifråga oss vilken betydelse detta får för unga kvinnors uppfattning av sigsjälva. Risken finns att de matas med budskapet att vara kvinna är detsammasom att alltid vara sexuellt tillgänglig. visar rapporter atttonårspojkar är frekventa porrfilmstittare. Det finns en klar risk att dessapojkars bild av sexualitet är att kvinnor och män alltid är sexuellt redo ochtillgängliga. vill att en utredning tillsätts som granskar hurmediapåverkar ungdomars bild av könsroller.Männens rollAv livstidsdömda är 83 män och 2 kvinnor, alla är dömda förmord. 1998 var 6081 män och 326 kvinnor dömda för brott motbrottsbalken, d v s av de dömda var kvinnor. Denna statistikfrån visar tydligt att flertalet våldsbrott begås avmän. Generellt sett är det män som utsätter inte bara kvinnor utan ocksåandra män för våldsbrott utomhus. För män är det farligast att vistasutomhus, men för kvinnor är det farligast att vistas i hemmet. Det krävsett samlat krafttag mot det ökande våldet i samhället - i detta inräknar viåtgärder för att minska den rädsla och känsla av otillräcklighet som blirföljden av ett samhälle med stora klyftor.Socialt konstruerade könsroller är delar av en maktstruktur som gör attindividens lika rättigheter förhindras. Vi anser att jämställdhetsarbetet börföras av både kvinnor och män. Under hela jämställdhetens historia harkampen för jämlikhet mellan könen förts nästan uteslutande av kvinnor.Männen bör, och många män vill, ta sitt ansvar. Män underställs föreskrivnanormer om hur de ska bete sig. Därför är det av största vikt att männens rollundersöks, analyseras och förändras. har några seminarieroch konferenser hållits på ämnet mansrollen vilket är mycket positivt.Miljöpartiet vill att dessa kontinuerligt skall fortsätta och att en ständigdiskussion bedrivs. Vi anser även att en tvärpolitisk utredning bör tillsättasför att analysera den nya mansrollen och hur kunskaperna från utredningenska föras ut. Vi kräver också att regeringen offensivt tar initiativ i FN föratthålla en världskonferens om mansrollen.PornografiPornografin förmedlar en snedvriden bild av både mäns och kvinnorssexualitet. Vi vill att utbudet av pornografin i samhället ska minskagenom att exponering av pornografi förbjuds på samma sätt som reklamför tobak och alkohol är förbjuden. Vi vill även att reklam i rörelse skallfalla under samma lag som annan reklam. anser att entvärpolitisk utredning ska tillsättas för att utreda pornografins eventuellaskador och konsekvenser, inte minst när det gäller ungdomar.Miljöpartiet vill ändra hyreslagen så att hyresvärden får möjlighet attavhysa hyresgäster som har porrklubbsverksamhet. kan hyresvärdar blilurade att hyra ut till en verksamhet som ger sig ut för att vara något lagligt,men som sedan visar sig vara illegal. Det har förekommit flera fall dåhyresgäster har drabbats av detta.KvinnofridMiljöpartiet stöder proposition 1997/98:55 Kvinnofrid och vi förväntaross att de förslag som presenteras där förverkligas.Hittills har åtgärder för att skydda kvinnor som utsatts för våld avnärstående män handlat om att skydda kvinnan genom inskränkningar ihennes liv och frihet. Det är hög tid att vi flyttar fokus till mannen då det ärhan som är problemet. Se mer om detta i vår motion om våld mot kvinnor.För att kvinnor och män ska kunna röra sig fritt i samhället, dag som natt,utan att känna sig hotade, är det viktigt med en väl fungerande kollektivtrafiksom stannar nära bostäderna, det kan ske genom att man praktiserar "frittstopp" , d v s bussen stannar där man behöver gå av. Det är ocksåviktigt att gator och torg är ordentligt upplysta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om slutbetänkandet "Ty makten är din ..." och åter-kommer med förslag i betänkandets riktningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av vad länets jämställdhetsexperterjämte JämO skall ha för tillsynsansvar för jämställdhetslagen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjlighet till vitesföreläggande,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den könsuppdelade statistiken inte efterlevs,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvotering av underrepresenterat kön vid till-sättning av tjänster inom myndigheter och statliga verk,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om 3 R-metoden,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av generella rutiner vid lönerevisioner,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder så att kollektivavtalen inte kommer ikonflikt med EG-rätten,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tvister om huruvida diskrimineringslagarna skallprövas i arbetsdomstolen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvalitetsmärkning i jämställdhetslagen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att eventuella skillnader i utfall för kvinnor ochmän vad gäller nedskärningar i den offentliga sektorn genomgåendeundersöks,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilläggsdirektiv i utredningen om jämställdhets-märkning,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetstidsförkortning,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att få män att utnyttja sina rättighetertill föräldraledighet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av 16 och 17 §§ föräldraledighets-lagen,16.