mot · GN02Ub15 · 1999-12-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub15av , ()med anledning av prop. 1999/2000:28 Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan1 InledningKvalitetsarbetet vid högskolorna skall vara en gemensam angelägenhetför högskolornas personal och studenterna. Detta är utgångspunkten iregeringens proposition som i huvudsak behandlar frågorna om hur detnuvarande kvalitetssystemet kan utvecklas och hur studenterna skall gesmöjlighet till medverkan och inflytande.För oss kristdemokrater är kvalitetsarbete och studentinflytande mycketangelägna frågor och vi ser därför positivt på såväl utgångspunkterna somflera av de konkreta förslagen i propositionen. Vi koncentrerar därför vårmotion till de delar där vi anser att regeringen brister i helhetssyn eller därförslagen är ofullständiga.2 Inflytande för kvalitetI propositionen betonas att studenten skall ses som medaktör ochdynamisk kraft, inte som en passiv mottagare. Detta är en syn somKristdemokraterna delar och vi vill medverka till att jordmånen förstudentinflytande berikas. Genom en utökad formell rätt tillstudentinflytande skapas ett tydligare signalsystem till högskolorna attarbetet med studentinflytande är något som bör intensifieras. Det är vårförhoppning att detta arbete inte endast ses som en tvingande pålaga frånstatsmakterna och ett arbete som skall redovisas i kvantitativa termer,utan som ett startskott för arbetet med att utveckla kvaliteten påverksamheten på universitet och högskolor.Högskolorna skall inbjuda till inflytande. vill vi markera hurviktigt det är att studenterna inte ser inflytandet endast som en rättighet utanockså som ett medansvar. Arbetet för att få till stånd en högre grad avstudentinflytande kräver ett aktivt engagemang från båda parter. Kvalitets-arbetet måste byggas underifrån, på den lokala nivån, vid varje lärosäte. Detnationella arbetet som åläggs bör ses som ett komplementtill detta.2.1 Det dagliga inflytandet - mötet mellan lärare och elevDen viljeinriktning som nu beslutar om kan politikerna aldrigomsätta i praktiken. Detta måste ske ute i den konkreta verklighetenbland elever och lärare, som individer och kollektiv. Regeringen inserdetta då man hänvisar till "den goda pedagogiken":I en positiv undervisningsmiljö pågår en ständig och förtroendefull dialogmellan lärare och studenter. En undervisningsmiljö av god kvalitetkaraktäriseras också av en kontinuerlig granskning av det egna arbetet. Attstudera och kritiskt värdera det man gör är naturligt i all professionellverksamhet och själva grunden i ett vetenskapligt förhållningssätt.Reellt inflytande skapas framför allt i samverkan mellan lärare och eleverunder informella former i det dagliga arbetet. Det är också här som destörsta insatserna kan göras för att uppmuntra studenterna till ett aktivtansvarstagande för utbildningens kvalitet. För att denna samverkan skallkomma till stånd krävs ett interaktivt arbetssätt, vilket i sin tur kräver endimensionering av studentantalet i förhållande till antalet utbildadelärare. Vi menar att regeringen på allvar måste se konsekvenserna av denexpansionspolitik man valt för högskolan. Gång på gång har vi fört framatt fler universitetsutbildade är en god målsättning, men att detta inte kanske på bekostnad av kvaliteten och kvalitetsarbetet. Omundervisningsgrupperna blir så stora att studenter och lärare sällan mötsrycks förutsättningarna för inflytandet och kvalitetsarbetet bort. och högskolor måste ske i relation till vadutbildningssätena orkar med. De formella rättigheter till representationsom nu beslutar om att ge till studentorganisationerna kanaldrig kompensera för de orimliga förutsättningar som regeringen försattmånga institutioner i. Vi anser att en bättre avstämning måste komma tillstånd.Vi saknar också en diskussion om högskolelärarnas pedagogiska ochdidaktiska kunskaper i propositionen. För att i praktisk handling kunnaomsätta de intentioner som finns i propositionen krävs ett reflekterandearbetssätt. Vi är glada för det arbete som pågår och följer detta med intresse.Vi anser dock att regeringen kunde ha reflekterat kring detta i propositionen.I arbetsgruppens förslag som presenterades i Ds 1998:51 uppmärksammadest ex att lärarna måste få bättre förutsättningar för att kunna utveckla sin rollsom handledare och därmed kunna bistå studenterna i deras arbete med attsjälva ta ansvar för sitt lärande. Man menade att detta inte handlar så mycketom resurser som att höja statusen på och premiera lärarnas insatser inomgrundutbildningen. Man diskuterade vidare behovet av en obligatoriskpedagogisk utbildning för högskolelärare.Arbetsgruppen föreslog också att det inrättas ett sekretariat för högskole-pedagogik. Även om regeringen valt bort detta alternativ borde man hadiskuterat andra lösningar för att främja en levande högskolediskussion närdet gäller hur ämneskunskaper och analytiskt tänkande förmedlas tillstudenterna. En kreativ utbildningsmiljö och höga kvalitetskrav förutsätter ettnära samband mellan grundutbildning och forskning. Därför ser vi positivt påatt statsmakterna skapar strukturer för och ställer nödvändiga resurser tillförfogande för arbete med att ge undervisning ett högre meriteringsvärde änidag. Riksdag och regering kan på detta sätt medverka till att undervisningges högre prioritet.Studentinflytande handlar inte bara om att kunna påverka sin utbildning.Det handlar om att kunna påverka hela sin tillvaro som student. Innan vi gårin på de konkreta lagförslagen som främst berör den formella student-representationen vill vi därför även i detta sammanhang uppmärksammastudiemedelssystemets betydelse för den enskildes inflytande över sin till-varo. Att utforma ett studiemedelssystem som möjliggör för den enskilde attta ansvar för och få inflytande över sin egen och samhällets ekonomi är ett avde mest konkreta sätt på vilket kan medverka till ökat student-inflytande. En väsentligt högre bidragsdel och ett avskaffat fribelopp böringå i detta, något vi utvecklat i vår motion som svar på regeringens förslagtill nytt studiemedelssystem.2.2 JämställdhetsperspektivetHögskolan har en viktig uppgift i arbetet med att skapa ett i verkligmening jämställt samhälle. De som leder undervisning, forskning ochinstitutioner har ett ansvar att skapa en miljö som ger likvärdiga villkorbåde för kvinnor och män att trivas och utvecklas.Att regeringen uppmärksammar jämställdhetsaspekten när det gällerarbetet med studentinflytande är därför positivt. Lärosätena skall iårsredovisningarna redovisa hur studentinflytandet utvecklas och redo-visningarna skall inkludera studentinflytande ur ett jämställdhetsperspektiv.Intentionerna i detta är goda. Vi ser en risk att det endast blir ettkvantitativt mått på jämställdhet, eftersom regeringen markerar att det är hurstudentinflytandet fördelas som skall beskrivas. Vi menar att det är detkvalitativa arbetet med att undanröja såväl formella som informella hinderför att kvinnor och män skall få verka på lika villkor som måste lyftas fram.Studenterna skall också oavsett kön ha ett verkligt inflytande på arbetssätt,arbetsformer och innehåll i undervisningen. Vi vill än en gång markera detenda rimliga i att studenterna också omfattas av jämställdhetslagstiftningenoch att denna lagstiftning införs i högskoleförordningen med jämställdhets-lagen som förebild. De regler som gäller för arbetslivet i övrigt skall gällaockså för högskolorna.2.3 Kollektivt inflytande - formellt inflytandeRegeringen föreslår att studenterna ges rätt till inflytande i såvälbeslutande som beredande organ inom högskolan vars verksamhet harbetydelse för utbildningen och studentens situation. En ändring ihögskoleförordningen och förordningen för lantbruksuniversitetföreslås. Samrådsskyldigheten skall även gälla för beslutsfunktioner somdelegeras.Redan i dag har det stora flertalet universitet och högskolor införtbestämmelser som garanterar studenterna representation i beslutande organ.Det är också den lokala och verksamhetsnära nivån som är den mestnaturliga för denna typ av beslut. Att vi kristdemokrater ändå stöderstudenternas formella rätt till representation i alla beslutande organ inomhögskolan handlar om den yttersta garantin att kunna påverka det som pånågot sätt har betydelse ur ett studentperspektiv. Det är vår förhoppning attriksdagens markering på ett positivt sätt kommer att medverka till enutveckling av högskolornas demokratiska struktur och tänkande. Vi vill härsärskilt betona vikten av samrådsskyldigheten vid delegeringsärenden.Studentrepresentationen är en kollektiv rättighet. Det finns därför ett behovav att öka kontaktytorna mellan den enskilde studenten och studentorganisa-tionerna. av studenterna är varken engagerade i studentkår, nation ellerstudentförening. Det är således mycket angeläget att få till stånd en ökadstudentaktivitet och därmed en rättvisande representation. Detta är engemensam utmaning för både högskolorna och studentkårerna. Student-barometrar kan vara ett medel för detta arbete. Studentkårerna bör ocksåarbeta för att utveckla sina egna informationskanaler till och frånstudenterna.Studenternas formella rätt till representation på nationell nivå saknas ipropositionen. Exempelvis borde studentrepresentationen i myndigheter somCSN, HSV och VHS ha diskuterats. Detta är en brist, både när det gällersjälva rätten till representation och till vilken organisation som rätten skallges. Det kan i detta uppstå problem eftersom det inte finns en allomfattandecentralorganisation för studenterna.2.4 KursutvärderingarI propositionen föreslås att kursutvärderingar skall bli obligatoriska inomhögskolan och att sammanställningar av resultaten av utvärderingarnasamt beslut om åtgärder skall hållas tillgängliga för studenterna.Bestämmelser om detta skall tas in i högskoleförordningen och iförordningen för lantbruksuniversitet.Vi anser att uppföljningar och reflektion är självklara moment förutvecklingen av alla verksamheter. I all utbildning som föregår högskole-studier är detta obligatoriskt. Skollagen anger t ex att all verksamhet iskolanskall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiskavärderingar. I läroplanerna finns också ett särskilt avsnitt om elevernasansvar och inflytande och i den för gymnasiet anges att de demokratiskaprinciperna att kunna påverka, vara delaktig och ta ansvar skall omfatta allaelever. Inflytandet på såväl innehåll som former skall därtill vara viktigaprinciper i utbildningen. Konkreta strävansmål och riktlinjer för arbetet medinflytande finns redovisade, varav ett handlar om att läraren tillsammans medeleverna skall utvärdera undervisningen. Vi stöder detta och är således ocksåi grunden positiva till det förslag som regeringen nu presenterar.Att ta in synpunkter för reflektion är en naturlig del av verksamheten ochborde vara en självklar angelägenhet för alla högskolor, något som kundeväxa fram som en kraft inifrån högskolorna själva. Att behöverlagstifta om nödvändigheten av utvärderingar är därför på ett sätt ett miss-lyckande och därmed också beklagligt. Detta gör det emellertid än merangeläget att tydliggöra de krav som åläggs högskolorna.Propositionens fokus är utvärderingar på kursnivå. Vi anser att varje kursbör följas upp. Däremot är vi tveksamma till att kursutvärderingar skall görastill obligatorium med lagstöd. borde i första skedet i stället belutaom obligatoriska utvärderingar för program och utbildningar. Det bör ocksåbetonas att utvärderingar har en positiv funktion i allt arbete, således ävennär det gäller arbetet vid institutioner och fakulteter. Det vore också rimligtatt i detta sammanhang diskutera de strukturella förutsättningarna för attsprida goda exempel på arbeten med utvärderingar och hur en levande debatti frågorna kan uppmuntras.3 Kvalitet - en gemensam angelägenhetRegeringen föreslår i propositionen en rad åtgärder för att utveckla detnuvarande kvalitetsarbetet i högskolan. Dessa kommenteras nedan rubriker. Vi vill dock redan inledningsvis markera att vi serpositivt på den kvalitetssatsning som initieras. Högskoleverketkommer att få en ännu viktigare roll och vi vill betona hurviktigt det är att verket bibehåller och renodlar sin autonomi. Endast såkan man fungera som ett oberoende granskningsorgan. Det är ocksåviktigt att verket ges möjlighet att ta till sig befintlig internationellkompetens.3.1 LärosätesbedömningarRegeringen föreslår att återkommande bör granskasamtliga lärosätens kvalitetssäkring utifrån olika aspekter. Man skallockså inkomma till regeringen med en samlad redovisning avgenomförda granskningar.Att redovisningar lämnas till regeringen är positivt. Kvalitetsarbetet skulleockså gynnas av att de sammanställningar som inkommer till regeringensprids och finns tillgängliga för alla intresserade. Att arbetet skall skeårligenbör dock ersättas med att det skall ske kontinuerligt.Regeringen nämner en rad centrala aspekter på kvalitetssäkring som skallstå i fokus för granskningen. Jämställdhet, internationalisering, student-inflytande, samverkan med det omgivande samhället, social och etniskmångfald nämns som några exempel. Vi anser att det hade varit på sin platsatt fått möjlighet att ta ställning till en helhet när det gällerdessaaspekter. T ex är det vår skyldighet att se till att kvalitetsgranskningarnaockså görs ur ett handikapperspektiv. Betydelsen av kunskapsutveckling ochkunskapsaktualitet i förhållande till samhället borde också tydliggöras.I granskningen av olika lärosäten är det förutom vad som ovan betonatsom autonomi och kompetens också viktigt att mötet med studentrepresent-anter ingår som en naturlig del i arbetet.3.2 Ämnes- och programutvärderingRegeringen anser att ambitionsnivån på ämnes- ochprogramutvärderingar bör höjas avsevärt. Därför föreslås attHögskoleverket tilldelas uppgiften att fr. o. m. genomföraämnes- och programutvärderingar med en periodicitet . I dessaskall samtliga utbildningar för generella examina och yrkesexamina,inklusive forskarutbildningen, ingå. Utvärderingarna skall också omfattaprövningar av examenstillstånd.Granskningen av ämnen och program blir i bästa fall en kvalitetsgaranti förstudenterna. Någon form av varningssystem bör dock utarbetas och konse-kvenserna av eventuella examensindragningar noggrant analyseras. Medandra ord behöver prövningen av examenstillstånd kompletteras med enrättssäkerhetsgaranti för studenterna. Regeringen bör skyndsamt återkommatill med en sådan.3.3 Översyn av målen för den högre utbildningenI propositionen föreslås att målen för den högre utbildningen ses över. Vistöder detta initiativ. Det är viktigt att högskoleutbildningen inte blirstatisk, utan följer med i de förändrade krav som det omgivandesamhället ställer. Vi utgår dock från att arbetet sker utifrån ett långsiktigtperspektiv, där kontinuitet och stabilitet finns med i utformandet av denya målen.3.4 Kvalitetssäkringen inom lärosätenaa) Lärosätena bör vidareutveckla sitt kvalitetsarbetePropositionen föreslår att lärosätena bör utveckla sitt kvalitetsarbete. Detär också det mest naturliga att de enskilda lärosätena utgörutgångspunkten för detta arbete. Vi beskrev tidigare hur viktigt det är attlärosätena och institutionerna ser detta arbete som en naturlig del avverksamheten och att detta delvis kräver ett förändrat förhållningssätt.Olika lärosäten har kommit olika långt i arbetet och kommer att behövaolika på sig att förverkliga de intentioner som anges ipropositionen. Därmed finns också risken, särskilt i introduktionsfasen,att resurser avsedda för verksamhet viks till denna typ av arbete.Regeringen måste ha ekonomisk beredskap för detta. Annars riskerar vi,om än på kort sikt, att kvalitetsarbetet blir en orsak till att kvaliteten iundervisningen sjunker.b) Kriterier för kvalitetssäkring av de allmänna målenRegeringen föreslår också att skall utarbeta kriterier förbedömning av utbildningens kvalitet. Detta skall ske i förhållande till deallmänna målen för den högre utbildningen och göra det möjligt attjämföra de olika utbildningarnas profil. Så långt är syftet klart och gott.Studenterna får en bild av vilka färdigheter som utbildningen ger vid denenskilda högskolan. Frågan är emellertid om vägen leder mot målet närregeringen väljer att formulera det vidare syftet enligt följande:Samtidigt innebär detta en deklaration från lärosätena efter vilka kriterierkvaliteten i självvärderingen utvärderas.Vi uppmuntrar kritisk granskning och att det tas fram kriterier som gördet möjligt för utomstående att förstå hur själv genomförsina utvärderingar. Regeringen måste emellertid formulera sig så attinnebörden i detta blir tydlig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sambandet mellan dimensionering och kvalitets-utveckling av utbildningsplatser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högskolelärarnas pedagogiska och didaktiskakunskaper,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhetsperspektivet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om angelägenheten i att få till stånd en ökadstudentaktivitet och därmed en rättvisande representation,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om studenternas formella rätt till representation pånationell nivå,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kursutvärderingar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om helhetsperspektiv vid lärosätesbedömningar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ämnes- och programutvärderingar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvalitetssäkringen inom lärosätena.Stockholm den 16 december 1999Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()