ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02N345 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N345av , ()Utlokalisering av statlig verksamhet till med 180 anställda och med 25 anställda bör lokaliseras till Visby.Statsmakterna bör vid ny- eller omorganisation av myndigheter utlokali-sera statlig verksamhet till . Det är viktigt att bryta den negativabefolkningsutvecklingen och den ensidiga myndighetsstruktur som vi har ilandet. Parallellt med en rad regionalpolitiskt tillväxtfrämjande åtgärder somsatsningar på kompetensutveckling och utbildning, IT och bredbandsteknik,sänkta arbetsgivaravgifter för små företag och åtgärder för enklare reglerkrävs det ett omlokaliseringsprogram för de svenska myndigheterna.Myndigheterna ska serva hela men de är i mycket stor utsträckningkoncentrerade till . I övriga delar av landet minskarandelen myndigheter och statliga arbetstillfällen. Det gäller också förGotland.Det är storstäderna som är vinnare och glesbygden som är förlorarna av1990-talets arbetsmarknads- och regionalpolitik. Storstadsregionerna ochuniversitets- och högskoleorterna visar snabb tillväxt medan utvecklingen ärden omvända för stora delar av landet inte minst . Färsk statistik frånArbetsmarknadsstyrelsen visar att av alla arbetstillfällen under1998 har tillkommit i storstadsregionerna, där hälften av befolkningen bor,medan tillkommit i skogslänen inklusive där av befolkningen bor.Det är tjänstesektorn, framförallt inom IT, som växer och skapararbetstillfällen i storstäderna. av IT-jobben finns iStockholm trots att just den typen av jobb med rätt regionalpolitik hellreskulle kunna vara lokaliserade till glesbygden. Storstadskommunerna harunder ökat sin befolkning med i genomsnitt - mer ändubbelt så mycket som riket totalt - medan befolkningen i glesbygdskommu-nerna minskat med i genomsnitt . Utvecklingen för de statligaarbetstillfällena följer samma trend. Denna utveckling tillåts fortgå trots attriksdagen betonat att en utlokalisering ska prövas vidförändringar av den statliga verksamheten.En jämnare fördelning av den statliga verksamheten är angelägen såväl avregionalpolitiska rättviseskäl som i fråga om närhet och tillgång till denservice som statens verksamhet företrädesvis står för.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlokalisering av ochAllmänna reklamationsnämnden till Visby.Stockholm den 5 oktober 1999Agne ()()
mot · GN02N346 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N346av , ()Utlokalisering av statlig verksamhet till länStatsmakterna bör aktivt och medvetet utlokalisera statlig verksamhet tillDalarnas län. I en första etapp bör minst ett hundratal arbetstillfällenlokaliseras till länet. bör lokaliseras till ,Kommunikationsforskningsberedningen till och Statens nämndför internationella adoptionsfrågor till . Alkoholinspektionen ärföremål för en särskild prövning. Blir den kvar bör den lokaliseras tillLudvika. Vid avveckling bör delar av verksamheten handhas avskatteförvaltningen i . Härutöver noteras förslag ibudgetpropositionen att lokalisera en nyinrättad inskrivningsmyndighettill tingsrätten i Mora.Det är viktigt och nödvändigt att bryta den negativa befolkningsutveck-lingen i och den ensidiga myndighetsstrukturen som vi har i landet.Parallellt med en rad regionalpolitiskt tillväxtfrämjande åtgärder somsatsningar på kompetensutveckling och utbildning, väg- och järnvägs-satsningar, IT och bredbandsteknik, turism- och kultursatsningar, sänktaarbetsgivaravgifter för små företag och åtgärder för enklare regler etc, krävsett omlokaliseringsprogram för de svenska myndigheterna. Myndigheternaska serva hela men de är i mycket stor utsträckning koncentreradetill . I övriga delar av landet minskar andelen statligaarbetstillfällen. Det gäller i hög grad län.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet till Dalarnaslän,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för, i en första etapp, en utlokaliseringav till ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för, i en första etapp, en utlokaliseringav Kommunikationsforskningsberedningen till ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för, i en första etapp, en utlokaliseringav för internationella adoptionsfrågor till ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för, i en första etapp, en utlokaliseringav Alkoholinspektionen, eller den verksamhet som blir kvar efteröversyn, till Ludvika.Stockholm den 5 oktober 1999Kenneth ()Gotab, 1999
mot · GN02N347 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N347av Örnfjäder, ()Nysatsning på svensk varvsrörelseI hade vi en stor svensk varvsrörelse. Vi har idagfortfarande en hög kompetens inom detta område somforskning och utbildning inom skeppsteknik håller högsta internationellastandard.Förutsättningar för en svensk varvsrörelse finns alltså men vi lever med konkurrensnackdel. avvecklade nämligen sitt varvsstöd år 1992.Det innebär att det blev dyrare att producera fartyg i än i andraländer. Inom har och andra länder aktivtarbetat i riktning mot en avveckling av stödet till varvsindustrin. Syftet harvarit att skapa neutrala konkurrensvillkor.År 1994 träffades inom ramen för detta arbete ett avtal mellan dåvarandeEU, , , , , och . Detta avtal innebäri princip att allt direkt och indirekt statligt stöd till varvsindustrin skulleupphöra . har tidpunkten flyttats framett antal gånger. I 36-37 1999, kunde man läsa attTysklands finansminister har meddelat att det tyska varvsstödet kommer attökas från 65 miljoner till 90 miljoner tyska mark nästa år.Detta tyder enligt min mening på att vi kommer att ha kvar varvsstödeninom överskådlig tid. Jag anser därför att regeringen skyndsamt skall genom-föra en noggrann analys. Den kvarvarande delen av svensk varvsindustrimåste värnas, vilket kan ske på olika sätt. Regeringen har i uttalatatt övriga länder kommer att avveckla sina varvsstöd vid årsskiftet 2000enligt OECD-överenskommelsen. Detta vore det allra bästa för svensk varvs-näring för att säkerställa en rättvis konkurrens. Om OECD-överens-kommelsen inte blir verklighet och övriga länder inte avvecklar varvsstöden,bör regeringen i vårpropositionen för göra en förnyad prövning avfrågan om statliga stöd till varvsnäringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till svensk varvsnäring.Stockholm den 30 september 1999Krister Örnfjäder (s)()
mot · GN02N349 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N349av , ()Produktion av biodrivmedelProduktion av biodrivmedel och Dalaetanolsetablering i OrsaSverige och svensk industri kan få en ledande roll i transportsystemetsomställning till förnyelsebara drivmedel.Många är överens om att bioalkoholer, främst etanol, kommer att få storbetydelse i transportsektorns omställning från fossila bränslen. De är lämp-liga att introducera i dagens fordonsflottor och i morgondagens, samtidigtsom de även passar det nya transportsystem, baserat på bränsleceller, som vinu ser växa fram. Denna annalkandesystemomställning innefattar en kedja av länkar från råvara, produktion,distribution, fordon och skatter m m. och svensk industri är redanledande inom flera av dessa områden. Rätt hanterad och med en förankradstrategi har vi som industriland mycket bra förutsättningar att inta en ledanderoll och ta vara på de möjligheter som erbjuds i denna systemomställning.Dalaetanol AB har för regeringen presenterat ettprojekt om en planerad etanolanläggning i i norra . Ansökanavser en s k pilotanläggning. Placeringen i den del av inlandet där arbets-löshetssituationen och utarmningen av landsbygden är som värst, borde till-sammans med god tillgång till råvara, vara fullgoda incitament för ettpositivt besked från regeringen.Agroetanol i har erhållit ett positivt besked för enanläggning där.Dalaetanol har fortfarande inte fått svar på sin ansökan. Regeringen bordevara medveten om att det krävs avsevärd tid och stora investeringar för attintroducera en svensk biodrivmedelsproduktion. Det handlar om att byggaupp industrin, distributionsnät och anpassning av fordon.Vill vi inta en ledande roll i dessa frågor är förväntningarna stora frånberörda intressenter att regeringen beviljar även Dalaetanol statussom pilotanläggning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om besked till , så att uppbyggnadenav en etanolproduktionsanläggning i kan påbörjas.Stockholm den 5 oktober 1999Ulf ()
mot · GN02N352 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N352av , ()Utlokalisering av statlig verksamhetUnder har statlig verksamhet rationaliserats och om-organiserats, ibland av rent kostnadsmässiga skäl i andra fall p g aförändrade krav och behov. I alldeles för stor omfattning har detinneburit att den verksamhet som funnits på mindre orter är den somrationaliserats bort.Att statlig verksamhet till största delen finns i de s k "tillväxtregionerna"bidrar till att öka den regionala obalansen. Det är i många fall till nackdelvaddet gäller medborgarnas behov av samhällsservice och det har i samtliga fallen negativ påverkan på arbetsmarknaden i redan utsatta regioner. Med denteknik som finns att tillgå skulle det vara fullt möjligt att, istället för attkoncentrera statlig verksamhet till storstäderna, utlokalisera en stor del avden till orter i glesbygden. När det gäller statliga affärsdrivande verk bordehuvudkontoren i mycket högre grad lokaliseras till orter inom de regioner därverksamheten har sitt huvudsakliga ursprung. Som exempel kan nämnasVattenfalls huvudkontor och , framförallt de delar som haransvar för nationalparkerna.Ett annat exempel på sådan verksamhet som finns i , mensom med tanke på verksamhetens art borde finnas i inland, ärPolarforskningssekretariatet.Det finns många fler exempel där staten genom att använda sitt ägar-inflytande skulle kunna påverka den regionala obalansen i positiv riktning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av statlig verksamhet.Stockholm den 3 oktober 1999Kristina ()()()()()
mot · GN02N356 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N356av Flyborg, ()EnergipolitikenGod tillgång på energi är en förutsättning för välstånd. Elektriciteten ärmycket viktig bl.a. för industrin, handeln, jordbruket, servicenäringarnaoch hushållen, dvs för hela vårt samhälle. Elektricitet är inget ont somvissa tycks mena.Det svenska energisystemet bör successivt ställas om till att bli ekologiskthållbart. Nyckelordet här är successivt. Det långsiktiga målet är att såvälfossilt bränsle som kärnkraft fasas ut ur energisystemet och ersätts avekologiskt hållbara energikällor.Omställningen av energisystemet måste ske med hänsyn till Sverigesbehov av tillväxt och ökad sysselsättning.Kärnkraften bör utnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiskalivslängd. Vi säger därför nej till regeringens, och dess stödpartiers, förtidaavstängning av . Det finns ingen som helst redovisning avkostnaderna, varken för statsfinanserna eller för samhällsekonomin somhelhet.Väl avvägda ekonomiska styrmedel är bra instrument för att främjamiljövänliga energislag och använda marknadskrafterna i miljövänligriktning.Vi säger absolut nej till utbyggnad av de orörda älvarna och storskaligintroduktion av fossilgas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principerna för energipolitiken,2. att beslutar att återkalla anslaget B 11 Ersättning föravveckling av en reaktor i ,3. att med avslag på regeringens förslag ombemyndigande att under besluta att ramanslaget B 11Ersättning för avveckling av en reaktor i fåröverskridas om ett nytt riksdagsbeslut inte hinner inväntas återkallarbemyndigandet att träffa och genomföra för staten bindande avtal medSydkraft AB och eventuella andra parter i samband med enöverenskommelse om ersättning i form av pengar eller egendom somstaten direkt eller indirekt förfogar över.Stockholm den 5 oktober 1999Eva Flyborg (fp)()()Gotab, 1999
mot · GN02N358 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N358av , ()ansvar för EU-stödVästra ansvarar för regionensregionala utvecklingsfrågor och utvecklingsplan. I tillväxtavtalen, somockså regionen ansvarar för, anges de nuvarande och kommandestrukturfondsmedlen som viktiga redskap för genomförandet avtillväxtavtalen. Detta gäller då i de delar av regionen som är och kankomma att bli aktuella för nästa programperiod. Strukturfonderna ärnaturligtvis viktiga sett ur perspektivet att nya ekonomiska resursertillförs för att genomföra aktiva regionalpolitiska åtgärder i deprioriterade stödområdena. Det skall även påpekas att dessastrukturfondsmedel har gett goda erfarenheter för nya kreativa arbets-metoder.Det regionalpolitiska arbetet bör samlas under ett och samma tak och intesplittras på olika myndigheter. Eftersom äransvarig för den inomregionala utvecklingsplanen så bör regionen ha densamlande uppgiften och ansvaret för hela regionen. Västra bör också få ansvar för framtagandet av samlat programdokument(SPD) för och därmed även för administration och organi-sation för den kommande programperioden.Under regionens ansvar finns ett med ansvar förmål 2, mål 5B landsbygd och skärgård och, det mot norska gräns-överskridande, interregprogrammet. Under regionens återfinns också det medfinansieringsansvar som förväntas finnas påläns/regional nivå.Därför bör ansvaret för de i kommande EU-stöden, med därtill hörande ansvar för framtagande av program ochadministration för detta, överföras till . Detta börges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överförande av ansvar för EU-stöd, program-skrivning och administration till den 3 oktober 1999Åsa ()()()
mot · GN02N359 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N359av , ()Kvinnors företagandeKvinnor startar företag i lägre utsträckning än män. För att ta tillvara denpotential som finns hos kvinnor inrättades 1994 ett nationelltresurscentrum för kvinnor, NRC. Det var ett projekt som skulleutvärderas och omstruktureras efter projekttiden. Verksamheten ska nu permanentas och ingå i verksamhet.Eftersom man runt om i landet har startat regionala och lokala resurscentraoch även kommunala affärsrådgivare för kvinnor som har nära kontakt medNRC är det viktigt att man tar till vara de erfarenheter och kontakter somfinns upparbetade i nuvarande NRC.Under förutsättning att man noga följer upp och utvärderar verksamheten ifortsättningen kan vi acceptera en sådan utveckling.Fördelen med "mainstreaming" är att alla olika avdelningar på NUTEKkommer att bli involverade i verksamheten och tvingas ta hänsyn till frågorom kvinnors företagande i sin egen dagliga verksamhet. Det råd som skallfinnas kommer också att ha ett stort ansvar för att frågorna om kvinnorsföretagande och annat som berör kvinnoperspektivet i näringslivet bevakas.De som beviljas som anslag för att införlivaNRC i sin ordinarie verksamhet anser vi vara för lite. Bara att hålla kontaktmed alla nya och gamla resurscentra som vuxit upp och är på väg att startasrunt om i landet fordrar stora personella insatser. Dessutom innebär detkostnader att sprida kunskaper till myndigheter, banker med mera omkvinnors företagande. Den utbildningsverksamhet man bedrivit för regionalaresurscentra och även för personal på lokal nivå kräver en utökad budget. Viföreslår att budgeten fördubblas för den verksamhet som ska integreras iNUTEK till och att finansiering sker inom NUTEK:sram.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införlivande av nationellt resurscentrum iNUTEK:s ordinarie verksamhet.Stockholm den 3 oktober 1999Margareta ()()
mot · GN02N360 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N360av , ()Sociala och ekonomiska skyddsnäten för småföretagareDen svenska arbetsmarknaden genomgår en starkomvandlingsprocess. Traditionella basindustrier friställer människor itakt med att man gör nya investeringar. Den privata tjänstesektorn växersnabbt, men arbetslösheten är fortfarande oacceptabelt hög.I den politiska retoriken förefaller alltfler ha blivit medvetna om vikten avett bra företagsklimat, inte minst för de små företagen. Här behövs dock fort-farande förändringar för att skapa enklare regelverk, sänka arbetsgivaravgif-ter, förbättra riskkapitalförsörjningen med mera.Ett område som ofta glöms bort är frågan om hur det sociala skyddsnätetbör vara utformat för att passa ett arbetsliv där alltfler intelängrehar en traditionell anställning utan många i stället startar eget, jobbar medprojektanställningar etc.I en färsk rapport konstaterar att arbetslöshetskassorna 1998betalade ut i ersättning till 860 000 personer. Menstatens tillsyn över a-kassorna är dessvärre bristfällig. ska nio personerpå () granska 300 arbetsplatser. Granskarnahar inte möjlighet att besöka varje arbetsplats ens en gång . Vidstickprovskontroller fann man fel i vart sjunde ärende. Enligt är det ett problem att makten över a-kassan ligger hos friståendekassor, ofta med koppling till fackföreningar, medan staten betalar över 90procent av kostnaderna.Om det finns ett verkligt intresse från samhällets sida att stimuleranyföretagande och småföretagande bör strävan vara att se över och samordnade system och regler som finns med a-kassa, starta-eget-bidrag, sjuk-kassa med mera.Många exempel finns tyvärr på onödiga misslyckanden när initiativrikamänniskor sökt komma igång med eget företagande. Relativt generösa reglermed starta-eget-bidrag och liknande kan medverka till att verksamhetenkommer igång. Men när det nystartade företaget skall stå påegna ben kommer ofta problemen inte minst därför att de ekonomiskamarginalerna är så små.Om lönsamheten inte är tillräcklig blir reaktionen naturligtvis att arbetahårdare. Detta leder i sin tur ofta till överansträngning med påföljandesjukskrivning. Därmed kommer tyvärr ofta en omöjlig och ond cirkel igång.Eftersom den egna verksamheten är nystartad och knappast ger något stortöverskott är sjukpenningen ofta mycket låg. I värsta fall leder en långsjukskrivning till ekonomiskt obestånd och ännu större problem.Konkurs, kronofogde, katastrofSå kan det tyvärr sluta för många aldrig så ambitiösa och lovandeprojekt. Detta illustrerar tydligt behovet av en översyn av lagstiftning ochtillämpning när det gäller hur de sociala och ekonomiska skyddsnätenfungerar i ett föränderligt samhälle. En sådan översyn bör också omfattahur starta-eget-bidrag och stöd kan ges en bättre och flexiblaretillämpning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av de sociala och ekono-miska skyddsnäten.Stockholm den 3 oktober 1999Sven ()()
mot · GN02N362 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N362av Wahlén, ()Produktion av etanolProduktion av etanolbränsleEtanol är ett av de alternativa drivmedel som det finns godaförutsättningar för att producera i . Framställning av etanol skergenom jäsning av råvaror med hög halt av socker eller stärkelse, t.ex.skogsavfall. Användningen av etanol bidrar inte till växthuseffekten utantvärtom ger etanol mindre luftföroreningar och innebär ett stort steg påvägen mot en ekologisk hållbarhet. Förutom den positiva påverkan påmiljön som en etanolinblandning medför så finns också den positivaföljden att den skapar jobb med god regional spridning. Jobben skapas ibåde tillverkning och distribution. De problem som finns med enetanoltillverkning är bl.a. att det krävs stora investeringar och ytterligaresatsningar på forskning. Men detta är något som inte kommer till ståndom det inte finns en säker marknad.En inblandning av etanol i bensin bör vara ett förstasteg. Bensin, med inblandning av etanol, är också möjligt att använda ialla fordon utan skador eller körbarhetsproblem.Etanolinblandning är i sig inget nytt utan har praktiseratsi bl.a. och (gasohol). I är inblandningen betydligthögre nämligen och i innehåller gasohol etanol. Processenmed omställning till etanoldrift i bör ges fart genom lagstiftning.Denna bör innehålla krav på oljebranschen om att en viss andel av dedrivmedel som säljs skall vara förnyelsebara. Detta bör ges regeringen tillkänna.Sverige är världsledande när det gäller tillverkning av etanoldrivna bussaroch lastbilar. Vi ligger i frontlinjen vad gäller produktionsteknik,distributionsnätet, och det sätt som det byggts upp på är unikt.Etanol baserat på vinöverskottet i är en överskottslösning, medvilken man kunnat bygga upp marknad, infrastruktur och utvecklafordonstekniken. För (Flexible Fuel Vehicle) har man nyttjatetanolen från Sekabs anläggning vid MoDos pappersfabrik i finns stor kunskap och erfarenhet av etanolsom fordonsbränsle. Etanolen är en biprodukt vid massatillverkningen.Liknande principer kommer att användas vid den etanoltillverkning fråncellulosa som utvecklas. Det är dags att börja testa och köra en storskaligproduktion av etanol som fordonsbränsle baserad på cellulosaråvara vidÖrnsköldsviksanläggningen. bör det fattas ett investeringsbeslut fördenna pilot- och forskningsanläggning för att möjliggöra genomförandet avetanolblandad bensin . Detta bör ges regeringen tillkänna.En infrastruktur för att tanka fordon med etanolinblandad bensin måstebyggas så att den täcker hela landet. En förebild för en sådan infrastrukturfinns redan i . Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslag till lagstiftning om inblandning avbiobränsle i bensin,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Örnsköldsviksanläggningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en landstäckande infrastruktur för tankställen företanolblandad bensin.Stockholm den 5 oktober 1999Gunilla Wahlén (v)
mot · GN02N364 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N364av Värmby, ()Termiska solfångareTermiska eller koncentrerande solfångare är anordningar somkoncentrerar solstrålningen mer än 10 gånger och som tillåter produktionmed hög temperatur. Värmen från sådana anläggningar kansäsongslagras i borrhålslager i torr berggrund.I finns goda förutsättningar för denna teknik - vi har mycket direktsolinstrålning, gott om lämplig berggrund och mycket fjärrvärme. Dennateknik kan vara en viktig del av vårt framtida uthålliga energisystem. Stödetoch intresset för vanliga plana solfångare får inte betyda att termiskasolfångare hamnar i skymundan. Alla tekniker med goda förutsättningar skautvärderas och stödjas om de samhällsekonomiska förutsättningarna finns.Energimyndigheten bör få i uppdrag att utvärdera möjligheterna för attutveckla och stödja tekniken med termiska solfångare. Detta bör riksdagenge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utvärdera tekniken med termiska solfångare.Stockholm den 3 oktober 1999Lennart Värmby (v)