ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02So329 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So329av Feltzing, ()PisksnärtsskadaVid bilåkning och med kollektiva färdmedel, såsom buss,kan, vid häftiga inbromsningar och olyckshändelser,följderna bli bestående skador i nackregionen. Sådana s.k.pisksnärtsskador uppträder efter en knyck av nacken, somblir en följd av påkörning bakifrån eller efter ett snabbtstopp. Denna skada kan visa sig , men i mångafall uppstår symtomen först . En diagnospå skadan kan vara svår att ställa och den skadade slussasofta runt till olika vårdgivare. betraktas skadansom gammal och någon rehabilitering ges då inte.De som behandlas direkt efter att skadan uppstått kan genom behandlingbli någorlunda friska. Men hos av de skadade blir det beståendemen.Whiplash är en osynligskadaSkadan syns inte, men för den drabbade medför den storabesvär. Svårigheter med att läsa och skriva kan framkallaillamående. Arbete med bildskärm kan bli omöjligt.Domningar i armar och stark värk i nacke och rygg, samthuvudvärk, kan vara några av de besvär som uppkommer vidwhiplash/pisksnärtsskador.Detta att skadan inte syns innebär att samhället inte alltid förstår dendrabbade. Även att få skadan bedömd av läkare innebär svårigheter.Bilfabrikanter har tagit fram stolar med nackskydd, som ska skydda, ochden forskningen går framåt.Åtgärder behövsForskning där behandlingsmetoder tas fram måste påskyndaseftersom det finns ett stort tomrum.En ung människa som drabbas kan inte få någon behandling, om skadanbedöms som "gammal". Det är , som ovan beskrivits, endast de heltnya skadorna som kommer under behandling.Det behövs också en förstärkning av de ekonomiska incitamenten, för atten blivande bilkund skall efterfråga en ökad säkerhet i bilen, med avseendepå eventuella pisksnärtsskador. Detta kan ske genom försäkringsbolageneller från statens sida.Idag måste en drabbad människa bedriva en långsam och dyr rättsprocess,för att få skadan klassad, som en whiplash-skada. Rättshjälp vid whiplash-skador behöver därför utvecklas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning för behandling av pisksnärtsskador,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiska incitament för ökad säkerhet vidbilkörning,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättshjälp vid pisksnärtsskador. 1Stockholm den 2 oktober 1999Barbro Feltzing (mp)1 Yrkande 3 hänvisat till JuU.2 Yrkande 2 hänvisat till TU.
mot · GN02So333 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So333av , ()Överflyttning av socialtjänstärenden mellan kommunerDen trädde ett antal förändringar i socialtjänstlagen (SoL)i kraft.Inom området gällande hantering av socialtjänstinsatser, där "ursprungs-kommun" och "ny kommun" som familjen flyttar till är inblandade, ärlagstiftningen dock fortfarande oklar och föranleder alltför ofta tidskrävandediskussioner.Det är genom lagändringen klarlagt att när en kommun inlett utredningangående barn/ungdom är man skyldig att slutföra utredningen och ävensvara för insatsen som behövs. Likaså har man som placeringskommun ettklart fortsatt ansvar för barnet/ungdomen när hon eller han är placerad iannan kommun. finns enligt 72 § SoL en möjlighet att begära ettärende överflyttat till en annan kommun. Det är på denna punkt det bristermellan kommunerna. I skrift Socialtjänstlagen - envägledning finns det klart uttryckt att det är den nya kommunen, såsomvistelsekommun, som skall ha ansvaret när ytterligare insatser, utöver detstöd som utgår från tidigare hemkommunen, behövs.Kommun som initierat en utredning riskerar att få behålla ärendet på grundav att den nya kommunen, som familjen flyttat till, vägrar att ta befattningmed ärendet. Den vägrar dessutom att svara för de ytterligare insatser somfamiljen efter hand kan behöva. Den kommun som tvingas fullfölja enutredning på plats i en annan kommun drabbas inte sällan av myckettidskrävande och kostnadskrävande insatser om man inte kan nå en överens-kommelse med den nya kommunen om att överlämna utredningsansvaret.Länsstyrelserna har inte någon befogenhet "att skipa rättvisa" utan måstehänvisa till kommunernas egen kompetens att agera på det sätt som är bästför de aktuella familjerna. Det är naturligtvis ytterst allvarligt om enutredning läggs ned med de konsekvenser som det kan få för enskilda, ochdärför är det ursprungliga motivet till förändringen i socialtjänstlagen i dennadel väl värt att vårda, men det har visat sig att tillämpningen i vissa fall harfått märkliga och olyckliga konsekvenser.Det är en brist när lagstiftningen är så otydlig att den skapar problem förkommunerna med risk för att enskilda individer inte får det bistånd debehöver. Regeringen bör därför ta initiativet till en översyn av gällandelagstiftning och dess tillämpning.HemställanHemställanmed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av socialtjänstlagens tillämpning vadgäller överflyttning av ärenden.Stockholm den 4 oktober 1999Torgny ()()
mot · GN02So334 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So334av , ()FolkhälsopolitikSvenska folkets hälsa har förbättrats i stort. Men det finns allvarligatecken på ökade hälsoproblem och att det är stora skillnader mellan sam-hällsgrupper. Förändringar i levnadsvanor och sociala strukturer innebärnya hot mot folkhälsan. Stressjukdomar ökar, den psykiska hälsan harförsämrats, arbetslivets omvandling innebär förändringar som medförotrygghet. En hög arbetslöshet påverkar alla. Brist på inflytande över sittarbete, känslan av att inte räcka till är andra orsaker.Negativ stress påverkar livsstilen och vissa ohälsosamma vanor, t.ex. rök-ning, har ökat. Övervikt håller på att bli ett annat folkhälsoproblem tillsam-mans med att vi blir mer och mer inaktiva. Oberoende av hur vi mäterfolkhälsan kvartstår faktumet att det finns stora skillnader mellan olikasamhällsgrupper, mellan män och kvinnor, mellan arbetare och tjänstemän.Senare års forskning visar att ekonomiska och sociala klyftor i sig utgör etthot mot folkhälsan.Det händer mycket inom olika organisationer och myndigheter, men visaknar en samsyn och konkreta förslag till hur man kommer till rätta meddessa ökande folkhälsoproblem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en samlad folkhälsopolitik.Stockholm den 5 oktober 1999Ann-Kristine ()()
mot · GN02So335 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So335av , ()PTP-tjänstgöring för psykologerBestämmelser om villkor för legitimation av psykologer finns i 3 kap. 2 §lagen (1998:531) om behörighet att utöva yrke inom hälso- ochsjukvården m m. Grundvillkoren för att få legitimation som psykolog äravlagd psykologexamen och praktisk psykologtjänstgöringdärefter. har utgivit föreskrifter samt allmänna råd förden praktiska tjänstgöringen för psykologer ().Beslutet om legitimation av psykologer togs i enighet och förut-satte att tjänster skulle inrättas i en sådan omfattning som var behövlig förattpsykologer skulle kunna få praktisk tjänstgöring. Det har emellertid visat sigatt det för många har inneburit avsevärda besvär och ibland långa onödigaväntetider. Det har helt enkelt inte funnits tillräckligt många PTP-platser.I nuläget finns drygt 7 000 legitimerade psykologer i landet. En stor del avkårens medlemmar kommer att gå i pension . SCBoch AMS har prognostiserat att det kan bli ett så stort underskott pålegitimerade psykologer som 2 000. Behovet av bedömsvara fördubblat inom de närmaste åren.Nuvarande brist på innebär att samhällets försörjning av legiti-merade psykologer riskeras och individuella ambitioner om ett framtida yrkekan komma att hamna i en återvändsgränd.Regeringen bör därför initiera en översyn av ovan redovisadeproblemsituation och försöka finna överenskommelser med framför allthuvudmännen för hälso- och sjukvården men även övriga arbetsgivare somhar möjlighet att tillskapa praktik-tjänstgöring för psykologer.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av platser för praktisk tjänstgöring förpsykologer.Stockholm den 5 oktober 1999Torgny ()()
mot · GN02So338 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So338av , ()Arbetsterapeuters journalskyldighetArbetsterapeuterna har sedan patientjournallagens (1985:562) tillkomst1986 varit skyldiga att föra patientjournal inom hälso- och sjukvårdensområde. Ett inte ringa antal arbetsterapeuter meddelar vård inomsocialtjänsten för människor med fysiska och psykiska sjukdomar ochhandikapp, för psykiskt utvecklingsstörda, inom skolväsendet och iarbetslivet. De två sistnämnda områdena är nya områden även inomprivat verksamhet.Arbetsterapeutens insatser inom dessa områden är förebyggande vård,behandlingar av sjukdomar och handikapp och andra besvär, utprovning avhjälpmedel både indirekt och direkt patientrelaterat samt rådgivning ochundersökning för till exempel intygsskrivning.Det är därför angeläget att skyldighet för arbetsterapeuter att föra journalutanför hälso- och sjukvårdens ansvarsområden lagstadgas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagstadgad skyldighet för arbetsterapeuter attföra journal utanför hälso- och sjukvårdens ansvarsområde.Stockholm den 29 september 1999Agneta ()()()()
mot · GN02So339 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So339av , ()Framtida tandvårdI den nya tandvårdsförsäkringen som trädde i kraft den 1 januari 1999finns många lovvärda inslag. Där finns satsningar som riktar sig tillspeciella grupper t.ex. gamla i särskilda boenden i kommunen, personermed kroniska sjukdomar som försämrar munhälsan osv. Detta ärnaturligtvis mycket positivt. Men är det många människor,speciellt de med låga inkomster, inte har ekonomiska möjligheter attuppsöka en tandläkare. Fortsätter den trenden kommer det att betyda atttandhälsan hos människor i allmänhet drastiskt försämras och det i sin turleder till ökade kostnader för sjukvården. Ty utan fullgoda tänderförsvåras möjligheten att behålla en god hälsa. Det finns därför skäl tillatt man gör en utvärdering av den nya tandvårdsreformen, ser på hurkostnadsutvecklingen drabbar vissa grupper och noga följer den framtidautvecklingen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tandvården.Stockholm den 24 september 1999Kerstin ()()()()
mot · GN02So340 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So340av , ()Föräldrastödjande verksamhetI många andra länder arbetar man aktivt med familje- ochföräldrastödjande verksamhet. I har regeringlagt fram en omfattande rapport om hur familjer ska stödjas - inte baraekonomiskt. I finns ett Föräldrahandledningsprogram.Målet med programmet är att stärka föräldrarollen och stödja föräldrarnai deras roll som omsorgspersoner för sina barn, i ett förebyggande syfte. Iprogrammet ingår en satsning på pappagrupper, som vill visa påpappornas betydelse i omsorgen om sina barn, att stärka detgemensamma föräldraansvaret och främja jämställdheten mellan kvinnoroch män. Barne- och familjedepartementet har bidragit med utvecklingoch stöd till faktamässigt och metodmässigt material för föräldrar ochpersonal samt förmedlat och orienterat om detta genom uppföljning ochvägledning till kommunerna. En särskild rådgivande expertgrupp harockså inrättats.Många föräldrar känner en osäkerhet i sin föräldraroll. Hur ska manhantera konflikter? Hur sätter man gränser utan att barnets självkänslaskadas? Hur bevarar man vuxenrelationer när barnen tar all tid i anspråk?Vad gör jag om mitt barn blir mobbat? Att få möjlighet att träffas föräldraremellan och diskutera dessa och liknande frågor och på det sättet få stöd i sinföräldraroll upplevs mycket positivt. Det finns exempel på intressanta studie-material för föräldrar och personal som kan fungera som stöd förföräldragrupper och studiecirklar. Bristen på överblick gör det dock svårt fördem som vill starta föräldracirklar. Det finns därför behov av attsammanställa det utbud som finns så att det blir tillgängligt för fler. Detta ären viktig del av det generella familjestödjande arbete som behöver utvecklasi vårt land.I slutet av 1997 lämnade sitt betänkande Förslagom hur stödet till föräldrar kan utvecklas och stimuleras (SOU 1997:161). Idet konstaterar utredningen att det på många håll även i säkert skulleuppskattas om det fanns ett informativt och inspirerande material omföräldraskap, barns utveckling och behov m.m. att tillgå för föräldrar ochdem som vill satsa på att arbeta med frågor som gäller stöd i föräldraskapet.Det norska arbetssättet visar på handlingskraft och medveten satsning för attpåverka utvecklingen, konstaterar utredningen. Det kan man inte säga om detsvenska. Det är hög tid att regeringen nu lägger fram förslag om ochstimulans till föräldrastödjande verksamhet. Många goda uppslag finns i dennämnda utredningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för ettutvecklat stöd i föräldraskapet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information om föräldrastödjande verksamhet.Stockholm den 5 oktober 1999Inger ()
mot · GN02So342 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So342av Klockare, ()TandvårdsförsäkringenTandvårdsförsäkringen ändrades . blev det friprissättning som fick till följd att patientens kostnad för bastandvårdökar, trots att ett nytt statligt stöd infördes. Statens intentioner att erbjudabefolkningen ett utökat ekonomiskt stöd uppfylls därmed inte.Prisökningen inom offentliga tandvården har sin motsvarighet inom denprivata tandvården.Det är framför allt på bastandvården som prishöjningarna ligger. Här varavsikten att den nya subventionen på skulle sänka kostnaden förpatienten, vilket inte blev fallet, utan stödet tillfaller i stor utsträckningvårdgivaren.En grupp som känner av prisökningarna i kombination med förändringar ireglerna är de som kräver mer omfattande insatser i samband med akutabesvär, till exempel en patient som biter av eller på annat sätt skadar en ellerflera tänder och behöver både rotfyllning och en eller . Patientenfår tandvårdsersättning för rotfyllningen, som ökat i pris. För kronorna utgåringen ersättning och kostnaden kan bli högre än tidigare.En bra tandvård är viktig för den totala hälsan. Redan nu kommer signalerom att medborgarna minskat på tandläkarbesöken. Risken är att det återkommer att bli en klassfråga och att det kommer att synas i munnen vilkenklass man tillhör.Regeringen bör noga följa utvecklingen av tandvården och vidta lämpligaåtgärder om det visar sig att förändringen i tandvårdsförsäkringen får nega-tiva effekter för tandstatus för utsatta grupper.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tandvårdsförsäkringen.Stockholm den 4 oktober 1999Lennart Klockare (s)()
mot · GN02So343 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So343av , ()Särbehandling på osakliga grunder inom näringsverksamhetI regeringsförklaringen från anförs att "hinder förfunktionshindrades rätt att delta fullt ut i samhället skall rivas".Regeringens målsättning i denna del överensstämmer med handikapp-rörelsens. Detta krav har den drivit under ett flertal år, senare under mottot"genomför samtliga förslag" (SOU 1992:52).Handikapputredningen föreslog förbud mot diskriminering, både inomarbetslivet och näringsverksamhet. Behovet av diskrimineringsförbud harockså berörts av (SOU 1999:21), som en del isamhällets kollektiva bemötande av personer med funktionshinder.Under innevarande år har lag om förbud mot diskriminering i arbetslivetav funktionshindrade trätt i kraft (SFS 1999:132). återstår alltså att stoppasärbehandling på osakliga grunder inom näringsverksamhet. Regeringen harunder våren, i enlighet med intentionerna i regeringsförklaringen, antagitdirektiv om översyn av olaga diskriminering (Dir 1999:49). Avsikten medutredningen är att det skall föreslås ett förbud mot diskriminering i närings-verksamhet. Regeringen har emellertid inte tagit steget full ut. Direktivetgäller inte så kallad indirekt diskriminering. "Av det tidigare sagda följer attdet inte, inom ramen för detta uppdrag, finns möjlighet att överväga denviktiga frågan om tillgänglighet för funktionshindrade i vid bemärkelse"(s 17).I kontakter med handikapprörelsen har vi upplevt en stor tillfredsställelsemed den nya diskrimineringslagen, men också förväntningar på ytterligarestöd. erfar personer med funktionshinder att de är utestängda, vilketinte sällan konstateras i media. Den fysiska miljön i är helt enkeltinte tillgänglig.När det gäller näringslivet så är lokaler generellt inte anpassade. Det kaninte anses vara i enlighet med vad vi i definierar som jämlikhet att grupp människor utestängs från att delta genom att till exempelkommunikationer, restauranger och myndigheter (som också bör omfattas avdiskrimineringsförbud) inte är tillgängliga. Vi kan helt enkelt inte fortsättaattacceptera att en inte obetydlig del av de boende i hindras från attfullt ut delta i samhällslivet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om diskriminering och hinder i tillgänglighet.Stockholm den 29 september 1999Lena ()()
mot · GN02So347 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So347av , ()Vaccination mot TBCExperter från FN:s världshälsoorganisaion WHO har uppmärksammatvärldens alla regeringar på att inte nonchalera hotet om envärldsomfattande tuberkulosepidemi. Man har påtalat att tuberkulosendödar fler ungdomar och vuxna än någon annan infektionssjukdom.Sjukdomen är alltså betydligt allvarligare i vår omvärld än i Sverige.Under det senaste decenniet har i genomsnitt 550 nya fall av aktivtuberkulos registrerats i . Över hälften av dem sominsjuknade 1996 var födda utrikes. Av svenskfödda som får tuberkulos är70 % . Nya faktorer, som ökat resande, invandring,fritidsvanor och inte minst aggressivare tuberkulosbakterier, måste ocksåvägas in när man bedömer smittrisken och smittvägarna i framtiden.Socialstyrelsen rekommenderar selektiva vaccinationer av bland andrabarn och ungdomar när det gäller tuberkulos. Man har dock meddelat att deallmänna råden kommer att ses över. Enligt bedömningvisar dock tuberkulos en sjunkande trend i och man kommer inte attföreslå att vaccinationerna utökas.Jag delar inte uppfattning om riskbedömningen. Inomvissa invandrargrupper finns det en förhöjd TBC-frekvens. Det är i förstahand situationen i vår omvärld, främst i östländerna, och de ökande inter-nationella kontakterna som är huvudorsaken till att en större vaksamhetbehövs.På många håll ökar andelen patienter med tuberkulosbakterier som ärresistenta mot flera läkemedel, och den ökning av resistenta bakteriestammarsom finns på olika håll i världen beror bland annat på att man försummat attövervaka behandlingen, svåra sociala levnadsvillkor och felanvändning avantibiotika. I är problemet än så länge begränsat.Det är, med hänsyn till ovanstående beskrivning av utvecklingen, ange-läget att vidmakthålla de kunskaper om tuberkulos som finns inom hälso-och sjukvården samt att påkalla en skärpt vaksamhet. Den i Socialstyrelsensallmänna råd rekommenderade selektiva vaccinationen av barn ochungdomar som löper ökad risk att utsättas för smitta, bör utvidgas till attomfatta fler.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att utöka vaccinationen mot tuberkulossamt att hålla en skärpt vaksamhet.Stockholm den 30 september 1999Carina ()()
mot · GN02So348 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So348av , ()Offentlig och privat vårdSvensk sjukvård har varit föremål för ett antal reformer och olikamodeller . Diskussionen har bottnat i ett slagsgrundantagande om att offentlig vård har varit för dyr och för ineffektiv.Utifrån detta har vissa grupper pläderat för att vården ska privatiseras ochdärmed konstaterat att detta antagande är korrekt.Jag anser att det är oerhört viktigt att inse att svensk sjukvård inte generelltär ineffektiv och dyr. Det är en grund ståndpunkt, som ofta utgår ifrån detsom rapporterats i medierna. Den allmänna sjukvården bör vara offentlig,ingen ska kunna tjäna pengar på att människor är sjuka.Det finns dock goda exempel på att vård kan bedrivas i annan form änoffentlig men detta innebär ju inte att vården är bättre just för att den ärprivat eller bedrivs i annan form än offentlig.Det är viktigt att få denna debatt belyst i en genomgripande analys om för-och nackdelar med offentlig respektive privat vård. Denna analys bör görassnarast möjligt för att arbetstagare och beslutsfattare i den offentliga vårdenska kunna få den arbetsro som behövs för att de ska kunna genomföra nöd-vändiga organisationsåtgärder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av analys vad gäller offentlig och privatvård.Stockholm den 1 oktober 1999Carina ()
mot · GN02So350 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So350av , ()Rehabilitering av barn med hjärnskadaEn genomförd epidemiologisk studie över förekomsten av trau-matiska hjärnskador hos barn i (,Epidemiology and management of traumatic brain injury in children,1999) visar att det i finns cirka 100 nyskadade barn efterallvarlig traumatisk hjärnskada (hjärnskakning undantagen). För helalandet är siffran uppskattningsvis 350 barn. Studien visar att den störstagruppen hjärnskador hos barn är orsakade av trafikolyckor () ochdärefter följer fallolyckor (), sportolyckor (), föremål mothuvudet () och skador förorsakade av våld ( ).Studien visar att av barnen med traumatiska hjärnskador fårnågon form av rehabilitering och att det då främst gäller de barn som har deallvarligaste hjärn-skadorna. Vanliga restsymtom återfinns enligt inter-nationella publikationer hos av de skadade. Restsymtomen ärfrämst av kognitiv karaktär såsom minnessvårigheter, koncentrationssvårig-heter, inlärningssvårigheter men även motoriska och personlighetsmässigaavvikelser.Slutsatsen av den epidemiologiska studien blir att det verkar föreliggabrister vad gäller dessa barns rehabiliteringsansvar. En skillnad mellansituationen för vuxna och barn skulle kunna förklaras av att vuxna som regelsjukskrivs i samband med motsvarande skador och att det därmed finnsintressenter från såväl försäkringskassa som arbetsgivare som verkarpådrivande för att få fram lämpliga rehabiliteringsinsatser.Regeringen bör enligt vår mening närmare utreda och föreslå åtgärder somtillförsäkrar barn med traumatiska hjärnskador erforderliga rehabiliterings-möjligheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rehabiliteringsmöjligheter för barn med trauma-tiska hjärnskador.Stockholm den 5 oktober 1999Torgny ()()