mot · GM02Fi9 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi9av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:87 Ändrade försäkringsrörelsereglerEfter många förseningar föreslår regeringen i propositionentill slut att de svenska försäkringsrörelsereglerna skall börjamoderniseras. Vi välkomnar att denna förändring nu kanpåbörjas. De föreslagna avregleringarna förstärker svenskaförsäkringsbolags möjligheter att hävda sig på en alltmerkonkurrensutsatt marknad.Regeringens senfärdighet i beredningen av ärendet har dock lett till attvärdefull tid för försäkringsbolagen att vidareutveckla sina produkter gåttförlorad. Det är en negativ effekt, som i slutändan vanliga försäkringskonsu-menter får bära bördan av. Mot denna bakgrund är det av största vikt att nuföreslagna inledande förändringar kan genomföras enligt plan.Trots den utdragna beredningsprocessen har tyvärr regeringen avstått frånatt ta ställning i en lång rad frågor som är av stor vikt för försäkrings-marknaden. Regeringen hänvisar i några fall till beredningen av försäkrings-rörelseavtalslagen, medan i andra lägen viktiga beslut skjuts på framtidenutan direkta hänvisningar till pågående beredningsarbete. Det förstärkerintrycket av senfärdighet, när viktiga frågor lämnas obesvarade trots denlånga beredningstiden. För detta förtjänar regeringen kritik.En modernförsäkringsmarknadDe finansiella marknaderna är stadda i snabb förändring. Pånästan inget annat område i samhället har globaliseringenoch den moderna tekniken så i grunden förändratförutsättningarna för näringsverksamhet och synen påkunden som inom den finansiella sektorn. En tydligbranschglidning närmar verksamheter som traditionellt varitåtskilda. Bankerna erbjuder försäkringar ochförsäkringsbolagen erbjuder banktjänster. Det tidigareoutvecklade svenska hushållssparandet har i takt med detutökade utbudet av sparandealternativ och värdeutvecklingenpå främst aktier och därtill relaterade instrument vuxit iomfattning. Det har skapat en helt ny konkurrens omspararnas pengar. Inte sällan integreras dessutom i dagsparande och försäkringslösningar.De fria kapitalrörelserna inom Europasamarbetets inre marknad har öppnatför internationell konkurrens. Svenska sparare eller försäkringskunder är intelängre hänvisade enbart till inhemska lösningar. Detta har lett till en förvanliga konsumenter mycket gynnsam situation, där stora ansträngningargörs för att förbilliga erbjudna tjänster, höja avkastningen på insatt kapitaloch förbättra informationen om utförd förvaltning.Branschglidningen är endast i sin linda. Det kan ännu bara spekuleraskring vad den fortsatta utbyggnaden av Internetanvändningen kan leda tillvad avser olika finansiella tjänster. Finansmarknaden är inne i en dynamiskutvecklingsprocess, som för den enskilde konsumenten är nästan enbartpositiv.Den största risken för konsumenten och för möjligheterna att få fler jobbinom den finansiella sektorn i är att statsmakten behåller eller införnya regleringar som skapar ogynnsamma konkurrensförhållanden för vårtland. Detta gäller såväl skatteregler som övriga typer av kostnadsdrivanderegleringar. Huvudprincipen bör vara att för en global kapitalmarknadbehövs vissa gemensamma regelverk och en till följd av goda konkurrens-förhållanden väl utvecklad kundorienterad syn på konsumenten. Nationellasärregleringar bör hållas till ett minimum, och alltid belysas ur ett kon-sument- och sysselsättningsperspektiv, innan de genomförs eller behålls.Statsmakten bör vara särskilt försiktig när det gäller regleringar som träffarverksamhet som är stadd i snabb förändring. Det som ses som en lösningidag kan mycket väl bli ett problem . Demokratins inbyggda, heltnödvändigt långsammare sätt att fatta beslut kan felaktigt använt förstöraarbetstillfällen och driva kapital ur landet. Ansvaret vilar därför tungt på densom hävdar nödvändigheten av olika former av regleringar att beaktakonsekvenserna av sina förslag.I propositionen lämnar regeringen i flera fall inget tydligt besked ellerväljer att behålla regleringar som vi menar tjänat ut.KonsolideringsfondenRegeringen gör skillnad på vinstutdelande och ickevinstutdelande bolag vad avser möjligheten att göraavsättningar till en konsolideringsfond.Konsolideringsfonden i ett icke vinstutdelande bolag stärkerbolagets konsolidering och är tänkt att tjäna som en buffert.Bolaget behöver aldrig misstänkas för att avsatta medel intekommer försäkringstagarna till del. Detta är dock inte fallet,om även vinstutdelande bolag skulle tillåtas att göraavsättningar till en konsolideringsfond, somredovisningsmässigt hänförs till det egna kapitalet, varfördenna möjlighet avvisas.Regeringens förslag kan sägas skapa en konkurrensfördel för icke vinst-utdelande ömsesidiga bolag. hävdar i sitt remissvar attkonkurrensnackdelen för vinstutdelande bolag är så stor att den produkt-utveckling som lagen avser att uppmuntra i praktiken går förlorad till följd avdenna åtskillnad.Regelverket måste garantera den enskilde försäkringstagaren bästa ochbilligaste utbud av försäkringsprodukter. Regeringens gränsdragning blir dåväl skarp. Att däremot rakt av föreslå att även vinstutdelande bolag skulle fågöra avsättningar till en konsolideringsfond skulle kunna öppna för attförsäkringstagarnas pengar slussas över till försäkringsbolagens ägare på ettolämpligt sätt. Vi vill därför förorda en mellanväg.Lagen bör stadga att ett vinstutdelande livförsäkringsbolag äger rätt attavsätta premiemedel till en konsolideringsfond, som får användas sombuffert efter det att de fonder som aktieägarna skapat tagits i anspråk. Detförutsätter också att det vinstutdelande livförsäkringsbolaget på ett utförligtsätt informerat sina kunder om förekomsten av en konsolideringsfond iverksamheten och om hur den kan komma att användas i olika lägen. Pådetta vis utjämnas konkurrensförhållandena. Även vinstutdelande bolag kanförbättra sin konsolidering utan att belasta aktieägarna för mycket, samtidigtsom försäkringstagarnas intressen tillvaratas. Den föreslagna lagstiftningenbör i denna del ändras i enlighet med vad som här förordats, och det tordeankomma på utskottet att utforma den lagtekniska lösningen.PlaceringsreglernaVi anser att gällande placeringsregler, som skall skuldtäckade försäkringsåtaganden som kunden inte själv står riskenför, är sprungna ur en förgången tid. Det bör inte ankommapå lagstiftaren att stipulera exakta procentgränser förförsäkringsbranschens interna riskspridning.Livförsäkringarna är långsiktiga till sin karaktär ochkonkurrerar dessutom med sparalternativ, för vilka ingaplaceringsbegränsningar gäller. Det följer dessutom avmatchningsprincipen att försäkringsbolagen inte kan tillåtasig stor riskexponering i sin placeringsprofil. Godkonkurrens och den utökade upplysningsplikten räcker föratt skydda försäkringstagarna. Nuvarandeprocentbegränsningar till 25 procents innehav av såväl aktieri publika bolag som fastigheter är ingen garanti för enfullgod riskspridning. Tvärtom kan det leda till förförsäkringskunderna ofördelaktiga omviktningar, när olikainnehav skiftar i värde.Regeringen öppnar i propositionen för vidare utredning i ärendet menväljer att behålla nuvarande regler. Här borde nu en förändring ha föreslagits.Sverige bör inte ha stramare regler än vad som gäller i övriga föreslagna höjningar av tillgångsbegränsningarnavore då ett naturligt första steg, även om vi menar att denna typ avplaceringsbegränsningar borde tas bort helt och hållet.Till detta kommer begäran att få använda derivat-instrument för att hantera risker på balansräkningens skuldsida. Även dettabör tillåtas i den nya lagstiftningen. Moderna derivatinstrument sänkerkostnaderna och bidrar till en bättre riskspridning. Det är till fördel förförsäkringskonsumenterna.5-procentsregelnNuvarande begränsning för ett försäkringsbolag att - utanFinansinspektionens medgivande - inneha en större andel avett allmänt aktiebolag än av rösterna hartillkommit för att säkerställa att försäkringsbolagen inte fårett alltför dominerande inflytande över enskilda aktiebolag.Denna placeringsregel skiljer sig därför på många sätt frånde tidigare nämnda reglerna, vars syfte mest är att styrariskspridningen. I detta fall handlar det mer ominflytandefrågor i enskilda bolag.Regeringen utpekar regelns utformning som olämplig men föreslår inteheller här några förändringar. Regelns förenlighet med EG-rätten prövas förnärvarande hos . Regeringen väljer att avvakta utslaget.Regleringen kan sägas vara orimlig på det viset att utländska försäkrings-bolag är oförhindrade att placera av värdet i svenskaaktiebolag. Ägarbegränsningen kan också sägas begränsa tillgången påriskkapital för de minsta allmänna aktiebolagen. Detta talar för att enförändring bör göras.Det är dock inte okomplicerat för livförsäkringsbolag att börja axla ett meromfattande ägaransvar i enskilda bolag. Det blir i praktiken försäkrings-tagarnas pengar som satsas i företag, där i värsta fall betydande resurser kanbehöva sättas in för att uppfylla ägaransvaret. Ett försäkringsbolag bör kunnalämna ett investeringsobjekt som börjar gå dåligt för att kunna uppfyllarimliga förväntningar om ett sunt riskbeteende. Ett betydande ägaransvarförsvårar den typen av riskhantering. Försäkringsbolagen hamnar i målkon-flikter och ställs inför strategiska beslut av en typ som är artfrämmande förförsäkringsspecialister.Det ökade institutionella ägandet av de bolag som är registrerade på densvenska börsen har diskuterats till och från. Det har då påpekats att såväl detinstitutionella som det utländska ägandet är skattemässigt gynnat framförsvenska medborgares möjligheter att äga andelar i svenska aktiebolag. Dettahar lett till en obalans i ägarprofilen på den svenska börsen. Långsiktigtägaransvar är missgynnat på bekostnad av mer kortsiktigt institutionelltinvesteringskapital.Lösningen på detta problem är inte att uppmuntra olika institutionellaplacerare att från sin skattegynnade position börja att i konflikt med sinkärnverksamhet ta aktivt ägaransvar för en lång rad bolag. Den förändringsom måste till är istället att upphöra med den skattediskriminering somsvenska direktägande småsparare och investerare drabbas av då de söker ettmer direkt inflytande över börsbolag.En förändring av denna begränsningsregel bör därför sammanfalla medandra förändringar som uppmuntrar långsiktigt individuellt sparande i aktier.Skälighetsprincipen och denobligatoriska trafik-försäkringenRegeringen föreslår att skälighetsprincipen tills vidare skallbli kvar vad gäller den obligatoriska trafikförsäkringen. Detförhållandet att försäkringsinnehavet är obligatoriskt kandock inte enligt vår mening läggas till grund för att behållaen kostnadsdrivande reglering. Skälighetsprincipen bordeavvecklas även i detta fall.Flyttningar avlivförsäkringssparandeI propositionen förs ett resonemang, som vi kan stödja, omsvårigheten att tillåta flyttningar av livförsäkringssparandemellan olika bolag. Vi anser dock att framtida regelverk börtillåta att livförsäkringsprodukter utvecklas där flyttningarmöjliggörs utan skattekonsekvenser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att öppna möjlighet även för vinstdelandeförsäkringsbolag att avsätta medel till konsolideringsfond i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att beslutar avskaffa nu gällande placeringsbegränsningar vadavser innehav i publika bolag och fastigheter i livförsäkringsbolag i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. att beslutar att tillåta användande av derivatinstrument förhantering av livförsäkringsbolagens skuldsida i balansräkningen i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förändring av gällande femprocentsregel,5. att beslutar att avskaffa skälighetsprincipen även för denobligatoriska trafikförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flyttning utan skattekonsekvenser av livförsäkringar mellanbolag.Stockholm den 25 mars 1999Lars ()()()()()()Per ()()()()