mot · GN02Kr514 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr514av Flyborg, ()Bidrag till de politiska ungdomsförbundenAtt vinna varje generations tilltro till demokratin är en av våra allrastörsta utmaningar. I detta arbete spelar de politiska partierna och depolitiska ungdomsorganisationerna en nyckelroll. De har ett särskiltansvar för att väcka och kanalisera politiskt engagemang och intresse hosmedborgarna, i synnerhet bland ungdomar. Mångaungdomsorganisationer bidrar till förståelsen för demokratin och dessuppbyggnad, men de politiska ungdomsorganisationerna har ensärställning när det gäller att väcka partipolitiskt intresse och delaktighethos unga människor.En levande demokrati behöver politisk mångfald. Offentligt stöd tillpolitiska partier och politiska ungdomsorganisationer är en förutsättning föratt de ska ha chans att verka på jämlika villkor. Det är också viktigt för attgarantera medborgarna mångfald i den politiska informationen och alternativpå den politiska arenan.De politiska ungdomsförbunden har utifrån detta perspektiv två över-gripande huvuduppgifter. Den ena är att vara partiernas länk till ungdomaroch erbjuda politisk information och dialog med landets skolelever. Detandra är att utgöra ett forum för unga människor som vill engagera sigpolitiskt, för att på så sätt ta vara på kreativitet och stimulera ungdomar attdelta aktivt i samhällsdebatten. För att klara dessa uppgifter är det viktigtattorganisationerna får möjlighet att bygga verksamheten utifrån sina egnaambitioner och förutsättningar och att de inte styrs av en förlegad syn påpolitisk verksamhet.I dag efterlyses en genomgripande förnyelse av politiken för att anpassaarbetsformerna till det moderna samhället och de krav och önskemål män-niskor ställer. Nya sätt att arbeta och organisera sig måste uppmuntras.Stödet till de politiska ungdomsorganisationerna får därför inte verkahämmande på den förnyelse som så väl behövs, tvärtom bör stödet varautformat så att de underlättar nya lösningar och arbetssätt.Därför bör det nuvarande stödet till de politiska ungdomsorganisationernabytas ut mot ett system som underlättar flexibilitet och frihet i verksamheten.Stödet till de politiska ungdomsförbunden bör därför utgå från denmandatfördelning som partierna har i . Ett sådant system finnsredan i Norge.Dagens bidragssystemDagens bidragssystem till politiska ungdomsorganisationer har blivitomodernt då det i huvudsak är uppbyggt efter medlemsantal och starktreglerad och förlegad organisationsstruktur. För att varabidragsberättigad krävs bl.a. att den sökande organisationen skall vararikstäckande och ha verksamma lokalavdelningar i minst hälften avlandstingen. Med verksam lokalavdelning menas sådan avdelning somhar genomfört minst tio bidragsgrundande aktiviteter det senasteverksamhetsåret. Med bidragsgrundande sammankomster menas i dettasammanhang en sammankomst som planeras och anordnas av enlokalavdelning av organisationen, som samlar minst fem deltagare iåldrarna och varar i minst en timme.Dessa kriterier är förlegade och omöjliggör nya verksamhetsformer. Ettbidrag beräknat efter antal medlemmar säger ingenting om verksamheten.Antalet sammankomster bör inte vara avgörande för om målet med verk-samheten uppnås. Dagens bidragssystem ser enbart till kvantitet, inte tillinnehåll.En annan aspekt på det nuvarande bidragssystemet är kontrollen av deorganisationer som tar emot bidragen. Dagens bidragssystem bygger på depolitiska ungdomsförbundens medlemsantal. förhindrar grund-lagens anonymitetsskydd en kontroll av medlemsregistren. Regeringsformen2 kap. 2 § lyder: "Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mottvång att giva tillkänna sin åskådning i politiskt, kulturellt eller annathänseende." Anonymitetsskyddet är en ovärderlig del av demokratin.Politiska organisationers medlemsregister måste också i fortsättningen varaskyddade från intrång från stat och myndigheter. Även detta talar starkt förett förändrat bidragssystem som går att utvärdera och som inte kan öppna förmissbruk.Nytt bidragssystemDet behövs ett nytt system för stöd till de politiska ungdomsförbunden,det gäller på såväl, riksnivå, som landstings- och kommunnivå. Viföreslår därför att de nuvarande bidragen på riksnivå ersätts med ettmandatbaserat bidragssystem med en grundnivå som lägsta belopp. står utanför bidragssystemet är det angelägetatt detta system införs omgående.Varje politiskt ungdomsförbund har ett behov av en organisatorisk bas föratt kunna nå ut med information riktad till unga människor och ha möjlighetatt ta sig an de erbjudanden om skolinformation som de får. Ett mandat-baserat bidragssystem (med grundpott) är mer rättvist och kan omöjligenmissbrukas. Detta har ingenting med medlemsantal eller antal aktiviteter attgöra. Ett mandatbaserat bidragssystem kan omöjligen missbrukas då detutgår efter fördelningen mellan partiernas mandat i . Det är rättvistoch ger organisationerna möjlighet att planera sin verksamhet under enlängre period, då mandatperioder är . Denadministrativa kostnaden för , vilken är den myndighetsom ansvarar för fördelningen av bidragen och hos de politiska ungdoms-förbunden, kan minska.Det är i dialogen och mötena med skolelever och andra ungdomar somdemokratins ideal måste förankras. Det är just detta ovärderliga demokrati-arbete som motiverar och ligger till grund för de politiska ungdomsför-bundens offentliga stöd. I detta arbete måste ungdomsförbunden uppmuntrasoch få rättvisa och långsiktiga förutsättningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av förändrade bidragsregler till depolitiska ungdomsförbunden,2. att hos regeringen begär förslag till nytt bidrags-system för de politiska ungdomsförbunden, baserat på partiernasmandat i , samt ett grundbidrag.Stockholm den 4 oktober 1999Eva Flyborg (fp)()