mot · GN02Sf4 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf4av , ()med anledning av skr. 1999/2000:3 Migration och asylpolitikHumanare flykting- ochasylpolitik - i ochEuropaFlyktingkatastrofen i Kosovo har visat hursvensk och europeisk flyktingpolitik åter misslyckats. Införinlemmandet av asyl- och flyktingpolitiken i EU bör ,särskilt under det kommande ordförandeskapet, verka för atten generös och solidarisk europeisk asyl- och flyktingpolitikkommer till stånd.Följderna av de många inskränkningarna i den svenska asyl- och flykting-politiken som vidtogs med beslut bliralltmer uppenbara. Det gäller kriterierna såväl för bedömning avskyddsbehov som för bedömning av anhöriginvandring, vilket idet senare fallet konstaterade . Men det gäller också rätts-tryggheten i asylprocessen liksom instansordningen för densamma. Det är nuhög tid att göra en samlad översyn av svensk asyl- och flyktingpolitik, sombättre kan möta kraven på en generös och solidarisk svensk flyktingpolitik iEuropa.Kosovo - en misslyckadflyktingpolitik iblixtbelysningDen utdragna konflikten i Kosovo, alltsedan 1989upphävde provinsens autonoma ställning och införde ett allthårdare polisstyre över den kosovoalbanska majoriteten framtill och med det långa kriget ,ställer och flyktingpolitik i blixtbelysning.Den allt stridare strömmen av asylsökande från Kosovo har mottagar-länderna i väst envetet velat se främst som vad som oegentligt brukar kallasekonomiska flyktingar. Regeringar har, liksom den svenska, strävat efteröverenskommelser med regimen i för att möjliggöra ett återsändandeav kosovoalbanska asylsökande, som nekats uppehållstillstånd, överens-kommelser med en regim som varit själva drivkraften bakom att människorfrån Kosovo tvingats bege sig på flykt, den regim som upprättatde planer för en massiv folkfördrivning, som iscensattes i bred skalaomedelbart efter det att Nato inlett sitt luftkrig, enfolkfördrivning som på drev mer än en halv miljonmänniskor på flykt till och Makedonien.På ett par veckor tvingades och , tvåfattigaste och mest utsatta stater, ta emot och härbärgera flera hundra tusenkosovoalbaner - av de båda staternas egnabefolkningar. Det vore som om skulle ta emot 1,5miljoner asylsökande eller att skulle ta emot 12 miljonerasylsökande - och då skulle det ändå röra sig om två av mestvälmående stater. När inströmningen av asylsökande från Bosnien var somstörst kom det ca 80 000 till och ett par hundra tusen till -!Trixande svenska insatserNär EU:s flyktingansvariga ministrar, efter attkosovoalbanerna i hundratusental välltin i och , samlades för att överläggaom hur skulle kunna bidra till att lätta på bördan,förmådde man sig bara till en samlad utfästelse om attkortfristigt kunna ta emot upp till 80 000 flyktingarTyskland, och var de stater som tog emotflest. Trots att efter en kraftansträngning förklaradesig kunna ta emot upp till 5 000 blev det i slutändan bara ca2 000. Den svenska uttagningsdelegationen från visade sig vara bland de mest senfärdiga, närdet gäller att välja ut dem som skulle få en i Sverige.I den extremt akuta flyktingsituation som drabbade några av Kosovosgrannstater valde den att avbryta gjorda utfästelser om attta emot flyktingar från andra länder på den s.k. flyktingkvoten, som omfattarca 1 800 flyktingar . Det är ett lågvattenmärke vad gäller svenskinternationell solidaritet.Några hundratal flyktingar som väntat i flyktingläger på atttill slut få en i fick se denna dröm krossad med hänvisning tillatt tog sin del av gemensamma ansvar för den störstaflyktingkatastrofen sedan . del visade sig vara ca2 000 kosovoalbaner som skulle skickas hem så snart kriget var över. Införstora internationella flyktingkatastrofer bör gjorda åtaganden på den i antalmycket begränsade svenska flyktingkvoten fullföljas.Inför ankomsten av kosovoalbanska flyktingar utnyttjade sig regeringen avbestämmelsen om att kunna utfärda tillfälliga tillstånd i massflyktsituationer.Regeringen, som aldrig velat se asylsökande från Kosovo som riktigaflyktingar, gick ett steg längre, då den i samma andetag inordnade tusentalskosovoalbaner, som redan vistats i utan att ha fåtttillstånd, i samma förordning om tillfälliga tillstånd. Inte ens när Milosevicsfolkfördrivning var ett faktum kunde förmå sig att betraktaasylsökande från Kosovo som riktiga flyktingar.UNHCR saknade resurserMycket kritik har riktats mot UNHCR:s bristandeframförhållning och för dess bristande förmåga att leva upptill sitt mandat som "lead agency" inför flyktingkatastrofen iKosovo. Varken omfattning eller kompetens räckteinledningsvis till vare sig i eller , ävenom förstärkningar successivt ägde rum. Dettamissförhållande fick effekt inte bara på UNHCR:s egnainsatser utan också på den viktiga samordningen gentemotmottagarländernas myndigheter och med övrigainternationella hjälporgan och frivilliga hjälporganisationer.Det bör i det sammanhanget framhållas att UNHCR, liksom andra delar avFN-familjen, ofta brottas med problemet att många anser att gåroproportionerligt mycket av resurserna till katastrofer i jämfört medtill katastrofer i tredje världen. Likaså är UNHCR en organisation som harsvårt att få de reguljära resurser som arbetet kräver. Många insatserfinansieras genom särskilda bidrag från medlemsregeringarna, när välkatastrofen inträffat. föreslår i särskild ordning att ytterligaremedel tillförs UNHCR.UNHCR gick ut med en första appell om bidrag till flyktingkatastrofen iKosovo , efter krigets början. Denna uppgraderades vidett stort internationellt möte i och ytterligare en gång den22 april, då 750 000 flyktingar redan fanns på plats i ochMakedonien. Av de som UNHCR begärt för sinainsatser på , hade medlemsstaterna när kriget närmade sigslutet bara utfäst sig att bidra med !UNHCR har ett globalt ansvar för flyktingar världen över. Flykting-katastrofen i Kosovo var den värsta i sedan . Ingenflyktingkatastrof går att jämföra med en annan. Flyktingkatastrofer på andrahåll i världen har numerärt sett varit lika stora eller större än den i Kosovo.Kanske har bristerna blivit mer synliga genom den omfattande medienärvarosom bl.a. uppladdningen inför Natos flygattacker innebar. Den ger i alla fallanledning till en översyn av hur UNHCR fungerar och vilka förändringarliksom ytterligare resurser som kan erfordras för att UNHCR bättre skakunna fylla sin uppgift, när det gäller att ge skydd åt flyktingar och fungerasom "lead agency" i större flyktingsituationer. En gemensam europeiskflyktingpolitikDen regeringskonferens som avslutades fick tillresultat att de s.k. Schengenreglerna görs till en del av . Förberedelser för ett beslut i ministerrådet om hurSchengenreglerna ska införlivas i den nya fördragstexten harpåbörjats och beslutet väntas . ingår bl.a. inrättande av en gemensameuropeisk flyktingpolitik. Vitror att en samordning av flykting- och asylpolitiken med engemensam praxis är en förutsättning för en liberalisering avpolitiken inom hela EU.Praxis för beviljandet av asyl varierar mellan EU-länderna. I verklighetenhar flyktingpolitiken successivt stramats åt i hela . En samordning avmedlemsstaternas minimiansvar på det flyktingpolitiska området är emeller-tid nödvändig, om åtminstone några länder i praktiken ska kunna bedriva enmer generös flyktingpolitik. Det är inte de minst generösa länderna som skasätta . Det synsättet måste prägla tillämpningen av såvälSchengenavtalet som , vilka båda berör flykting-politiken.Asylrätten på grund måste värnas inom ramen fören gemensam europeisk flyktingpolitik. EU:s flyktingpolitik måstekompletteras med en ny konvention för att också ge skydd t ex imassflyktsituationer såsom vid krigen i Bosnien respektive i Kosovo.EU och dess medlemsstater måste på plats bekämpa orsakerna till attmänniskor tvingas fly och bege sig till andra länder. Genom vårt medlem-skap i EU kan vi verka för att mobilisera omfattande stöd till de människorsom tvingas på flykt genom ett mer direkt stöd till grannstater som ger demskydd.Mot denna vår grundinställning för en gemensam human flyktingpolitikför hela EU är de förslag på en sådan gemensam politik, som hösten 1998kom från dåvarande ordförandeskapet i och tyckskomma från ordförandeskapet i , mycket oroväckande.Utgångspunkten är föga liberal - att begränsa migrationsströmmarna tillden europeiska kontinenten. Den utgår liksom regeringens skrivelse underpunkt 3.9 från missuppfattningen att särskilt de västeuropeiska staterna samtUSA, och "haft en relativt omfattande invandring och hartagit emot många asylsökande", trots att vi vet att alla de stora flykting-mottagarländerna ligger i tredje världen.Det finländska ordförandeskapet föreslår enligt ännu icke officiellauppgifter bl.a. att EU-länderna ska inta en hård linje gentemot deasylsökandes hemländer och med ekonomiska påtryckningar i form av hotom uteblivet bistånd förmå fattiga länder att ta emot flyktingar i retur.Förslagen är oacceptabla. För liberaler, vars målsättning är en ökad rörlighetför människor utan hindrande gränser och andra barriärer, är det här förslagsom går tvärtemot.Redan idag krävs visering för resa till från flertalet länder ivärlden. Den gemensamma listan över viseringspliktiga länder växteytterligare med anslutning till . Bland deviseringspliktiga länderna finns alla de, varifrån de flesta asylsökande iSverige och EU kommer. Det är uppenbart att viseringspolitiken används föratt göra det svårare för människor med skyddsbehov att söka asyl iVästeuropa. Listan över viseringspliktiga länder får inte tillåtas växaytterligare. bör aktivt verka för att listan görs allt kortare.Vårt engagemang får inte göra halt vid gränser. Som liberaler tarvi strid med dem som vill bygga "Fästning ". Människors lika värdeoavsett nationalitet måste alltid hävdas. Ur respekten för den enskildamänniskan växer internationalismen.Folkpartiet vill ha en europeisk flyktingpolitik, som bättre fördelarbördorna av mer omfattande flyktingströmmar mellan de europeiskaländerna och där den gemensamma flyktingpolitiken är ett golv för deenskilda ländernas lagstiftning. Vi vill att den europeiska, såväl som densvenska, flyktingpolitiken ska vara mer human än den är idag.Det förutsätter att flyktingpolitiken förs till de områden, där majoritetsbeslutkan tillämpas.Sverige måste som ordförandeland i EU 2001 prioritera asylpolitiken inomSchengen mycket högt. Vi bör utnyttja ordförandeskapet till att kraftigt höjaden humanitära ambitionen i EU:s gemensamma flyktingpolitik.Ompröva 1996 årsflyktingpolitikFöljderna, av de många inskränkningarna i den svenska asyl-och flyktingpolitiken som vidtogs med beslut den5 och som bl.a. varnade för, bliralltmer uppenbara. Det gäller framför allt kriterierna förbedömning av skyddsbehov liksom för bedömning avanhöriginvandring. Det senare konstaterade undervåren 1999. Men det gäller också rättstryggheten iasylprocessen liksom instansordningen för densamma. Det ärnu hög tid att göra en samlad översyn av svensk asyl- ochflyktingpolitik, som bättre kan möta kraven på en generösoch solidarisk svensk flyktingpolitik i Europa.Flyktingliknande skälI beslut avskaffadesskyddsbegreppet de facto-flyktingar liksom begreppethumanitära skäl. Visserligen utökades kretsen som kan fåskydd i enlighet med något, mensammantaget inskränktes kretsen av skyddsbehövande somkan få asyl betydligt. anser att dessa bådabegrepp bör återinföras. I en allmän översyn av den svenskaasyl-och flyktingpolitiken bör detta vara ett viktigt inslag attpröva.Anhöriginvandring1996 års förändringar innebar en betydande inskränkning ikretsen av anhöriga som kan få tillstånd att återförenas medperson som fått uppehållstillstånd i . Den praxis somutvecklats av och göratt såväl hushållsgemenskap som beroendeförhållande ska hafunnits i hemlandet och dessutom mycket nära i tiden iförhållande till det att ansökan om anhöriginvandring sker.Det bygger på en mycket etnocentrisk uppfattning avkärnsvensk modell. Vad värre är, drabbar den allra hårdastmänniskor som drivits på flykt undan krig eller förföljelse -dem som flyktingpolitiken framför allt tar sikte på att värna.Riksdagen gav regeringen till känna att en utvärdering bör ske"av de bestämmelser i utlänningslagen som reglerar anhörigas invandringutanför kärnfamiljen och som trädde i kraft ." Utredningenskulle enligt "ske skyndsamt". Utredningen har fortfarande etthalvår senare inte påbörjat sitt arbete.Flyktingstatus på grund av kön ellersexuell läggningHomosexualitet är förbjudet i många länder. I vissa länderutdöms t o m dödsstraff för människor som är homosexuella.I andra länder kan religion och kulturtraditioner göra detsvårt att leva för den som har en annan sexuell läggning änden heterosexuella, trots att detta inte är uttryckligenförbjudet.Genèvekonventionen ger inte flyktingstatus åt personer som kännervälgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. Attså inte är fallet torde till stora delar hänga samman med den bristande insiktom kvinnors utsatthet och den bristande acceptans för annan sexuell läggningän den heterosexuella, som präglade världen då konventionen utarbetades -och som är fallet i alldeles för många sammanhang. Flera länder,t ex , har dock gått före och i enskilda fall gett flyktingstatus åthomosexuella.Sverige bör verka för ett tilläggsprotokoll till för attge flyktingstatus även åt personer som förföljs på grund av kön eller sexuellläggning.Tillfälliga uppehållstillstånd endast imassflyktsituationerDet var inte rimligt att inkludera kosovoalbaner som vistatslänge i utan tillstånd i förordningen om tillfälligtuppehållstillstånd för kosovoalbaner som överfördes frånflyktingläger i och under pågåendekrig våren 1999.Vi avvisar bestämt tillfälliga uppehållstillstånd som ett regelmässigt inslagi svensk flyktingpolitik. Att i tvinga flyktingarnatillbaka är både inhumant och ohanterligt. Däremot kan det i vissa situationerav massflykt vara en utväg att efter regeringsbeslut bevilja människor från ettvisst område tillfälligt uppehållstillstånd. Det bör då emellertid endast ske,när man inte redan från början kan bedöma att orsakerna till flykten kommeratt bestå under lång tid.Av rättssäkerhetsskäl bör beslut om tillfälligt uppehållstillstånd i mass-flyktsituation ej ges än . När det för den enskilde skulleinnebära ett alltför abrupt avbrott av t ex studier eller när orsaken tillmassflykten tycks vara på väg att undanröjas, bör regeringenkunna besluta om förlängning , dock högst två gånger. Det ärdock viktigt att lägga till att i situationer där barn har hunnit rota sig undersin treåriga vistelse, kan det finnas fall där hänsynen till barnen väl kaninnebära att familjen ska få permanent uppehållstillstånd.Rättstrygghet i asylprocessenI nuvarande lagstiftning är det tillåtet att ändrabeslutsmotivering från beslut av till beslut iUtlänningsnämnden. kan ha helt nyaavslagsmotiveringar än de som gavs av , utanatt den asylsökande fått möjlighet att bemöta dem. Denasylsökande får till skillnad från hanteringen hosInvandrarverket ta del av de nya skälen först efter det attavslagsbeslutet fattats utan möjlighet att kommentera ellerkomplettera detta. Avslagsbeslut med nya motiveringar börinte få fattas utan att den asylsökande först fått möjlighet attta del av dem och bemöta dem.I prövningen av s.k. nya omständigheter får inte omständigheter somtidigare prövats prövas på nytt, alldeles oavsett om det tillkommit nyaförhållanden som rör den fråga som tidigare behandlats t ex frågan omvederbörandes identitet. Praxis om vad som är en ny omständighet måsteändras, så att även skäl som redan bedömts ska kunna prövas på nytt.ViseringspolitikMänniskor som lever i med permanentuppehållstillstånd och kanske rent av svenskt medborgarskaphar rätt att kunna få besök av sina närmaste anhöriga i sittnya hemland. Att få besök av nära och kära får inte vara enynnest som svenska utlänningsmyndigheter beviljar bara närdet inte finns något skäl som talar emot. tvingas månganya svenskar uppleva hur regelmässigtavslår ansökningar om besöksvisum för anhöriga från vissaländer, bara därför att man inte kan utesluta att någon skullevilja stanna kvar i efter inresa.De är inte acceptabelt att människor som inte gjort sig skyldiga till brottinte kan få besök av sina anhöriga i sitt nya hemland. efter järnridånsfall i har murarna blivit mycket högre kring för ärliga ochskötsamma människor. Det finns dessutom anledning att tro att den fördaviseringspolitiken är rent kontraproduktiv. Om den normala viserings-politiken för släktbesök gjordes enklare, snabbare och mer generös, skullemånga anhöriga, inte minst åldriga föräldrar, inte se sig nödsakade att sökauppehållstillstånd i . De skulle istället regelbundet kunna besöka sinaanhöriga i deras nya hemland.Barnens välI beslut avslogs Folkpartietsförslag att skulle inarbetas i densvenska utlänningslagen på samma sätt somGenèvekonventionen inarbetats i lagen. I stället fick vi enportalparagraf med en närmast till intet förpliktandelagparagraf om barnets bästa. Den har visat sig ha ringabetydelse.I har många barn gömt sig under förhållanden somär helt oacceptabla. Här måste en förändring ske såväl av lagen som avpraxis. Kan en sökandes bristande trovärdighet inte med absolut säkerhetstyrkas, skall "the benefit of the doubt" ges företräde i den slutligabedömningen av rätten till uppehållstillstånd. Det innebär att vid osäkerhetska den för sökande gynnsammaste tolkningen gälla. Då skulle fler av debarn som gömmer sig slippa fortsätta vara på flykt också i Sverige.Det är inte acceptabelt att familjer splittras i samband med förvarstagningoch verkställighet av avvisning. Med förslag att inarbeta FN:sbarnkonvention, skulle det bli mycket svårare att med avvisningsbeslutsplittra barnfamiljer i ofta redan traumatiska situationer. Inga barn skullebehöva gömma sig i Sverige.En fullständigtvåpartsprocess iasylärendenDen parlamentariska kommittén Ny instans- ochprocessordning i utlänningsärenden (NIPU) föreslår i sittslutbetänkande Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU1999:16) att förfarandet i utlänningsärenden ska ge betydligtstörre utrymme för en tvåpartsprocess. Överklagande avInvandrarverkets beslut i första instans föreslås ske hoslänsrätt i stället för som hos Utlänningsnämnden.I en reservation föreslår bl.a. företrädare att Invandrarverketsroll ska begränsas till att vara endast utredande och att tvåpartsprocessen skagälla redan i första instans. Det är hög tid att tvåpartsförfarandet, somFolkpartiet redan tidigare föreslagit får fullt utslag när processordningenförändras, och att både och ersätts ibeslutsförfarandet i asylärenden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hanteringen av den svenska flyktingkvoten isamband med flyktingkatastrofen i Kosovo,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av hur UNHCR fungeraroch vilka förändringar liksom ytterligare resurser som kan erfordras,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en gemensam och human europeiskflykting- och asylpolitik,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om viseringspolitik för att hindra skyddsbehövandemänniskor från att kunna söka asyl,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall verka för att den gemensammaEU-listan över viseringspliktiga länder görs allt kortare,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att som ordförandeland i EU 2001prioriterar att kraftigt höja den humanitära ambitionen i dengemensamma flykting- och asylpolitiken,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en samlad översyn av den svenska flykting- ochasylpolitiken,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återinföra skyddsbegreppet de facto-flyktingar i utlänningslagen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återinföra begreppet humanitära skäl iutlänningslagen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reglerna för anhöriginvandring,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett tilläggsprotokoll till föratt ge flyktingstatus även åt personer som förföljs på grund av köneller sexuell läggning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillfälliga uppehållstillstånd,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättstryggheten i asylprocessen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en mer generös viseringspolitik för släktbesök,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och utlänningslagen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att familjer inte får splittras i samband medavvisning,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ersätta och i asylprövningsprocessen med en tvåpartsprocess infördomstol.Stockholm den 5 oktober 1999Helena ()()