mot · GN02T210 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T210av , ()KommunikationerSammanfattningKristdemokraternas syn på kommunikationer har tvåutgångspunkter: välstånd och miljöhänsyn. Brakommunikationer är en förutsättning för att vårt land skakunna utveckla välståndet, öka sysselsättningen ochtillväxten. Transporterna belastar dock miljön och därförmåste ytterligare insatser göras för att framför allt minska deskadliga utsläppen. Vi föreslår en kraftigt höjdskrotningspremie för att snabbare få bort de bilar som saknarkatalysator och öka nybilsförsäljningen.Det är inte acceptabelt att vägtrafiken skördar över 500 människo-liv. Nollvisionen måste återupprättas. På hårt trafikerade vägsträckor måstefyrfiliga vägar med mitträcke byggas. Vi hänvisar till vår särskilda kom-mittémotion om trafiksäkerheten. För att klara av en snabb utbyggnad avolycksdrabbade vägsträckor bör alternativa finansieringssätt prövas. Rege-ringen kritiseras för att inte ha satt igång med detta arbete . Även påandra punkter efterlyser vi handlingskraft ifrån regeringens sida: Vad händermed väginspektionerna och påföljdssystemet? Vad händer med möjlighetenför storstäderna att införa vägavgifter?På sjöfartsområdet lever farligt genom regeringens passivitet. Denav näringen och oppositionen framtvingade överenskommelsen hösten 1999har endast skapat andrum, inte framtidstro. Vi motsätter oss regeringens ochstödpartiernas föreslagna höjning av dieselskatten. Den svenska åkeri-näringen kommer att förlora ytterligare marknadsandelar på den egna hem-mamarknaden när priset höjs på renaste diesel (MK1). Till vilkennytta för miljön?Snart stundar sanningens minut för alla datasystem som 2000-anpassatsunder året. finns en viss osäkerhet även om de flesta frågeteckenrätats ut. IT-infrastrukturen kunde varit än mer utbyggd om regeringentidigare gett de signaler som krävs till marknaden för att vi så småningomska få bredband till alla delar av Sverige.Vi motsätter oss lagändringen i telelagen. Underlaget för förslaget är intetillräckligt för ett riksdagsbeslut.LagförslagTaxor för lastbilstransporterKristdemokraterna accepterar att Gotlandstillägget kvarstårytterligare eftersom regeringens utredning om ettframtida transportstöd inte ännu är klar. En systemlösningmåste tas fram som ser till att ge näringen på sammavillkor som finns på fastlandet, sompassagerartrafiken ska säkras.Telelagen 1993:597Kristdemokraterna motsätter sig att denna lagändring görsnu. Skälen till detta är flera. Regeringen redovisar inteärendet i dess helhet, bl.a. de remissyttranden som är kritiskatill syftet med lagändringen. Regeringen har heller inte berettLagrådet möjlighet att yttra sig. I avsnittet om telekommu-nikation utvecklas våra motiv.Anslagsfördelning:A 1 sektorsanslag: Minskning av administrationenmed 20 miljoner.A 2 Väghållning och statsbidrag: Ökning med 300 miljoner.A 3 sektorsuppgifter: Minskning avadministrationen med 40 miljoner.KommunikationerDet transportpolitiska måletRiksdagen har fastställt ett övergripande transportpolitisktmål att "säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna ochnäringslivet i hela landet". står bakomdetta mål. För ett land som har transporterna storbetydelse. Vi är ett glest befolkat land med långa avstånd.Vårt geografiska läge förstärker vikten av ett väl utbyggtinternt transportnät, men också av goda kommunikationer tillomvärlden. exportberoende är stort och vår välfärdbygger på en livaktig handel med andra länder. Det gällerbåde de traditionella transportsätten på väg, järnväg, med båteller flyg, men också naturligtvis telekommunikationer. I detframväxande IT-samhället behövs snabba digitalamotorvägar för att ska ligga i framkant på områdensom mobiltelefoni, Internettjänster samt avanceradutveckling av programvara.Finansiering av infrastrukturResurserna till att bygga och underhålla infrastruktur kansynas väl tilltagna, men om man väger in faktorerna ovanframgår det att det inte är tillräckligt som görs. Att minskainvesteringarna i infrastrukturen straffar sig i längden. I fleraländer har man slutat använda infrastrukturen som enrestpost i budgeten. Det är dags för också att läggaett långsiktigt perspektiv. Visserligen görs det rullandetioårsplaner, numera med starka regionala inslag, men oftapunkteras projekten av att anslagen minskas eller "fryses". Ett konkret exempel på hur illa det kan bli ärhanteringen av utanför som uppmärksammatsi trafikdebatten. Efter en långdragen planeringsprocess medVägverket, kommunen och flera hundra mark- ochfastighetsägare inblandade, flyttade regeringen plötsligtprojektmedlen till en annan plats. som planerat attbygga bort en farlig sträcka stod plötsligt utan medel ochombyggnaden har fördröjts väsentligt. Berördamänniskors förtroende för statsmakten och myndighetertorde inte öka efter en sådan händelse. Ett sätt att få en stabilekonomisk grund för infrastrukturinvesteringar kan varaalternativa finansieringssätt av typen PPP (Public PrivatePartnership). I budgetpropositionen 1999/2000 skriver rege-ringen: "Regeringen anser det mycket angeläget att manskyndsamt prövar möjligheterna till alternativ finansiering avinfrastrukturprojekt och avser att studera för- och nackdelarmed alternativ finansiering av vissa infrastrukturprojekt. "Vad väntar regeringen på? Tre utredningar har gjorts ochTrafikutskottet har dessutom uttalat stöd (1998/99:TU08) föralternativa finansieringsformer för infrastrukturinvesteringar:1. Statskontoret har 1998, efter samråd med , närmarestuderat PPP-modellen och presenterat sin bedömning i rapporten genom partnerskap (98:12). Statskontorets slutsats är att depositiva effekterna av PPP överväger.2. På regeringens uppdrag har utrett möjligheterna till och förut-sättningarna för alternativ finansiering av väginvesteringar med direkt-avskrivning (reviderad ). Enligt rapporten kan alternativfinansiering kombinerad med annan riskfördelning och nya incitament inne-bära förbättrad effektivitet i form av lägre kostnader och förbättrad kvalitetsamtidigt som pengar temporärt frigörs för andra ändamål utan att detoffentliga inflytandet över vägtjänsten går förlorad.3. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) har i sin skriftserie omalternativ och idéer inom transportpolitiken (nr 1 1999) publicerat docentNils analys under titeln .KFB:s/slutsatser är övervägande positiva till att införa avbetal-ningsfinansiering av vägbyggen.Finansiering enligt PPP-modellenRiksdagen bör av regeringen begära att minst tio projektskall startas med alternativ finansiering enligtPPP-modellen.Förutom de projekt som regeringen nämner som lämpliga att börja med(Rv 40 , E 4 Syd, E 4 förbifart , Malm-banans norra omlopp samt utbyggnad av i norra ) så vill vitillföra ytterligare prioriterade projekt: Väg E 22 finnsflera av färdigplanerade sträckor. I kan nämnas Gårds-tånga-Vä. I finns en stark regional önskan att få en snabbutbyggnad av till fyrfilig väg med mittbarriär genom hela länet och dåpröva alternativ finansiering. Väg E 20 i där olycksstatistikenför bl.a. sträckan norr om genom norra upp mot motorvägeni län är oacceptabel. Vi förutsätter att E 4 förbifart redan ärprioriterad i planen; om inte, har sträckan hög prioritet för PPP-finansiering.Den orimliga trafiksituationen i måste också lösas upp. Enligtde förslag som lagts fram av , och Stockholmsstad, så handlar det om investeringar på 6,1-9,enbart föratt få bukt med trängseln kring . Detta kan också vara lämpligtatt pröva som PPP-projekt.I lagen (1996:1059) om statsbudgeten stadgas att infrastrukturella investe-ringar skall finansieras med anslag (22 §). Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till lagändring av nämnda paragraf.Transportpolitiska delmålEtt tillgängligt transportsystem samten positiv regional utveckling"Hela ska leva" är en sliten devis vid det här laget.Men för att nå detta mål, är det oerhört viktigt att arbeta förett tillgängligt transportsystem. Kollektivtrafiken är intetillgänglig i hela landet. På många håll är man därför ytterstberoende av bilen för sin försörjning, utbildning eller förfritidsändamål. Då håller det inte att bara höja bränsleskatteneller dra ned på underhållet till vägarna. Såväl Jämtlandsgrusvägar som flera Europavägar behöver underhåll.Infrastrukturinvesteringarna får inte kännetecknas avryckighet eller fungera som en restpost i budgeten.När nu Öresundsförbindelsen byggs, måste även den bli tillgänglig för alla.Det innebär att avgifterna måste konstrueras så att det går att arbetspendlatillen rimlig kostnad, att lastbilstransporterna inte fördyras samt att järnvägs-trafiken kan bära avgifterna. får inte blir en "direktörsbro".För framtid har informationsteknikens (IT) utbredning en storbetydelse. Inte minst i de glest befolkade delarna av landet, kan IT bidra tillatt öka livskvaliteten på flera sätt. Jobben inom kunskaps- informations- ochtjänstesektorn ökar . Det innebär att det blir allt vanligare attarbetapå distans. Möjligheterna att studera utan att flytta ökar också med hjälp avIT. Inom sjukvården kan IT användas för att minska resandet både förpatienter och läkare. För funktionshindrade människor öppnar sig också nyamöjligheter med den nya informationstekniken.I finns det 160.000 snöskotrar. I Norrlandslänen är snöskotern ettviktigt transportmedel. Regeringen har äntligen lagt en proposition om attbemyndiga skoterföreningar att genomföra förarutbildningar för snöskoter,vilket vi har efterlyst. På många håll upplevs skotertrafiken som ett problemoch det efterlyses ofta åtgärder för att få bukt med problemen. De områdendär skoterkörning inte får förekomma är mycket stora och ärdet därför oftast en tillfällighet om polisen kan upptäcka en skoteråkare inomett förbudsområde eller ett nyplanterat skogsområde. Polisen måste därförutföra en mer effektiv övervakning än . Möjligheten att kunnaidentifiera en snöskoter skulle, förutom av ovanstående skäl, vara till fördelför räddningstjänsten i samband med efterspaningar av försvunna personersom färdats på snöskoter. Vidare är det sannolikt att skoterkörning inomförbudsområden skulle minska om det finns möjlighet att identifiera fordonetefter körning inom sådant område.Det finns nu en diskussion om att kunna införa registreringsnummer idrivmattan men åsikterna hos remissinstanserna går vitt isär. Det finns skälför att dels överväga en särskild lagstiftning för terrängfordon samt att utredaför- och nackdelar med registreringsnummer i drivmattan på snöskotrar.I finns det cirka 1,2 miljoner människor med någon form avfunktionsnedsättning. Alla dessa behöver också tillgänglighet till transport-systemet. Enligt gjorde av de funktionshindrade minst enresa en genomsnittlig dag . Antalet minskade ifrån året innan.För icke funktionshindrade ligger nivån på . Regeringen redovisar att de25 som använts till förbättringar förfunktionshindrade har använts bl.a. till handikappanpassning av rastplatsersamt kantsten vid övergångsställen. anser inte att detta ärtillräckligt. På flera håll i landet har man börjat använda s.k. låggolvsbussarinom kollektivtrafiken samt på olika sätt ökat tillgängligheten för defunktionshindrade. Men så gott som kan vi läsa reportage ochinsändare om hur svårt det är att resa för många människor med funktions-hinder. Vi begärde i vår trafikmotion 1998/99 att relevanta och tillämpbaramått skulle tas fram för att kunna få fram en utvärderingsbar åtgärdsplan förökad tillgänglighet för funktionshindrade, främst inom kollektivtrafiken.Eftersom inget har hänt på området, kvarstår vårt krav.En hög transportkvalitetDet är bra att regeringen redovisar bärighetsmåtten och att enstörre andel av det statliga vägnätet klarar den högstabärighetsklassen. Det är också positivt att över 20 milsgrusvägar lagts, men är det långt ifrån tillräckligt.Tjällossningen innebär stora avbräck förnäringsverksamheten i skogslänen och det eftersläpandeunderhållet måste åtgärdas bort snabbare. Det är ocksåillavarslande att inte tillräckligt med bärighetshöjandeåtgärder för järnvägen har gjorts under året.Åkerinäringens villkorVi efterlyser åtgärder för att åkerinäringen ska fåkonkurrensneutralitet gentemot vår omvärld. Under detgångna året har det från regeringens håll utlovatsförbättringar, men av dessa har det blivit intet. Istället villregeringen höja dieselskatten vilket knappast kommer attförbättra miljön i , utan snarare tvärtom. Argumentenför detta utvecklas i avsnittet om miljö. De studier som gjortsav åkerinäringens villkor visar ju entydigt att svenska åkareär i storleksordningen dyrare än omvärlden. Detfinns också stora inslag av oseriös konkurrens. För attpolisen ska kunna ta krafttag mot trafikbrotten behövsresurser men också att regeringen förstärkerpåföljdssystemet, vilket två gånger hartillkännagivit. Vi hänvisar i övrigt till en gemensam (m, kd,fp) motion om åkerinäringens villkor.En säker trafikRiksdagen har fattat beslut om Nollvisionen, som innebär attmålet är att ingen ska dödas eller skadas svårt i trafiken. Somett led i arbetet för Nollvisionen har utarbetat ettnationellt trafiksäkerhetsprogram, som sedan har antagits avregeringen, där konkreta och kvantitativa trafiksäkerhetsmålställs upp. Målet är högst 400 dödade och högst3 700 svårt skadade i trafiken. Det är uppenbart att måleninte kommer att nås, inte minst på grund av bristen påresurser. Det gäller att återupprätta Nollvisionen ochformulera ett trafiksäkerhetsprogram med nytt och relevantinnehåll.Vi hänvisar i övrigt till vår särskilda kommittémotion om trafiksäkerheten,där några av våra förslag är:1. ökad bilbältesanvändning2. ökad polisnärvaro för hastighetsövervakning4. differentierad och flexibel hastighetsbegränsning5. trafikmiljön som en vit zon beträffande alkohol6. obligatoriskt med alkolås för dem som dömts för rattonykterhet7. en förlåtande trafikmiljö8. frivillig vidareutbildning i samband med körkortsförnyelse9. opinionsarbete för ändrade attityder till trafiksäkerhet10. investeringar i vägnätet.I regeringens 11-punktprogram saknas en av de viktigastepunkterna för ökad trafiksäkerhet: Nykterheten. Det äranmärkningsvärt då man vet att var femte person somomkommer eller skadas allvarligt i trafiken gör det i alkohol-relaterade olyckor. Vi efterlyser en kampanj för nykterhet itrafiken.Enligt Åkeriförbundet aviserar att halvera anslaget till polisensflygande väginspektioner. Detta vore enligt vår mening förödande förtrafiksäkerheten. Inspektionerna gör stor nytta genom sin blotta närvaro itrafikmiljön, men också genom att verkligen kunna stoppa farliga ekipageinom den tunga trafiken. Som exempel kan nämnas polisens "tunga grupp" iBlekinge som lyckades hindra en utländsk förare att lämna via färjamed helt oförankrad last av granitblock. Vad som kunnat hända vid dåligtväder på kan man lätt föreställa sig. bör uttala sitt stödför väginspektionerna. Vidare har inte regeringen visat vad man gör medanledning av tillkännagivande om att påföljdssystemet för dentunga trafiken måste skärpas. Denna brist är ytterligare konkurrenshämman-de för den svenska åkerinäringen.En god miljöMiljöanpassad trafikHela vår samhällsstruktur är beroende av ett fungerandetransportsystem.Men transporterna står för ett av våra största miljöhot, nämligenutsläppen. Våra intressen av välfärd och bekvämlighet krockar med våraintressen för ren luft och natur.Transportsektorn är i mycket hög grad beroende av fossila bränslenoch det stora behovet bidrar starkt till växthuseffekten, försurning av mark,sjöar och vattendrag och övergödning. Utnyttjandet av energi och resursermåste genomgående användas på ett sådant sätt att jordens begränsaderesurser förvaltas i stället för förbrukas.I regeringens budgetförslag uttrycker man en oro över den ökning somsker av utsläpp från trafiken. Målet om att utsläppen skall varaoförändrat de i förhållande till nivå kommer inte att nås om dagenstrend håller i sig. I och med implementeringen av EU:s försurningsstrategigäller det att skärpa utsläppstaken fram . Det är av största viktattdet råder harmoni mellan vad naturen tål och vår trafik.På senare tid har debatten kring transportsektorn handlat om hur transport-sektorn skall styras mot ett mer effektivt resursutnyttjande genom en inter-naliserning av de externa kostnaderna. Att beräkna de externa effekterna ärinte lätt och ingen kan med exakthet kvantifiera dessa. Principen är dockviktig och arbetet måste fortgå.Enligt propositionen har antalet bullerstörande vägnät minskat med ca10 % till följd av åtgärder och utmed järnväg har drygt 900fastigheter erhållit bullerskydd . Detta är självfallet positivt.Ansträngningarna bör kontinuerligt fortskrida. Buller må vara ett mindrediskuterat miljöhot men inte desto mindre viktigt. Det är ca 1,6 miljonermänniskor i vårt land som utsätts för buller från vägtrafik som överskriderriktmärket för god kvalitet. Även om tekniken ger oss tystare bilar ochflygplan så kvarstår problemet främst p.g.a. ökad användning av flyg och bil.Regeringen tar upp konflikten mellan vattenförsörjning och stomjärnvägs-nätet. Man pekar på att vattenförsörjningsintressen inventerades 1997 ochmed nuvarande takt beräknas 10-15 vattentäkter ha åtgärdats till år 2004.Dricksvatten är vårt viktigaste livsmedel och bör skyddas på alla sätt och vis.Kristdemokraterna kommer att följa utvecklingen av skyddandet av vatten-täkter och hänvisar här till vår vattenmotion - Vatten vårt viktigaste livs-medel.SamhällsplaneringKommunikation, boende och arbetsplatser bör planeras påsådant sätt att det blir en del av det ekologiskt hållbarasamhället. Om samhällsplaneringen skall fungera enligt detrafikpolitiska målen bör arbetsplatser och affärscentrumförses med högfrekvent kollektivtrafik.Möjligheter att hitta nya lösningar måste också premieras. Här finnsmöjlighet att med vår väl utvecklade IT-bransch ta fram lösningar så att t.ex.arbetsplatser kan ligga utmed transportsträckor och i närheten av boende-miljöer. Detta tillsammans med övriga åtgärder för att främja distansarbete,och en väl utvecklad kollektivtrafik, bör kunna ge en minskning av person-transporter.För att åstadkomma ett resurseffektivt transportsystem måste satsningargenomföras för att främja bl.a. kombitrafiken. Det skulle förhindra ellerlindra trafikinfarkterna i och därmed bidra till minskade utsläpp.Transportsektorn är fortfarande i stort sett helt beroende av oljeproduktersom drivmedel. Detta gör att transporterna är starkt bidragande tillväxthuseffekten. Utsläpp från sjöfart och vägtrafik bidrar till att mark, sjöaroch vattendrag försuras och övergöds. Dessutom bildas marknära ozon somär skadligt för växter, djur och vår egen hälsa. Det finns också klar kopplingmellan hotet mot biologisk mångfald och trafiken.Transportsektorns utsläpp av koldioxid följer i stort sett utvecklingen avtrafikarbetet. har de styrmedel som införts inte kunnat motverka atttrafiken ökar. Bränsleförbrukningen hos nya bilar har inte heller minskatnämnvärt . Det pågår en mängd försök kring nyadrivmedel och drivformer, men är höga kostnader hinder för attde nya tekniska lösningarna ska kunna introduceras i större skala.Luftföroreningarna från trafiken ger korrosionsskador på bl a byggnads-material, främst är det stål, sand- och kalksten som angrips. På detta sättförstörs material, byggnader och minnesmärken, delar av vårt kulturarv.BränslenDen största delen av våra transporter baseras på fossilabränslen. Men det kommer ständigt nya rapporter om nyatekniska framgångar som ger färre utsläpp och partiklar. Detär viktigt att stimulera tekniken för alternativa drivmedel tillmotorer. Vi kristdemokrater vill inom EU få harmoniseringarmellan avgifter på energislagen och harmoniseringar avskatter och avgifter. På detta sätt kan konkurrensenbibehållas men med mer miljöanpassade drivmedel ochtransporter.Transportsektorn är en stor användare av diesel. Vi kristdemokrater äremot den höjning av dieselskatten som aviseras i budgetpropositionen. Det äranmärkningsvärt att regeringen vill straffa den svenska åkerinäringen genomatt höja skatten på renaste diesel. Det är allom bekant att mångautländska åkare tankar billigare och mycket hälsofarligare diesel innan dekommer till . Utsläppen hamnar här i medan skatteintäkternastannar i ett annat land. Det borde vara en enkel ekvation, att om manpremierar den bästa dieseln i så tankar fler här i . Detta skullemedföra att skatteintäkterna ökar och utsläppen blir mindre farliga. När detgäller partikelutsläppen så kan vi jämföra MK1 diesel medomvärldens.Runt omkring oss i säljer man diesel med upp till 500 ppm. Från år2000 är EU:s krav max 350 ppm. gäller max 50 ppm, vilket ärden nivå som och redan ligger på. Men i innehållerMK1 diesel endast 5 ppm. Denna diesel vill regeringen beskattahårdare. Istället borde regeringen arbeta för en skattereduktion på MK1-dieseln.Biodrivmedel har en gynnsam effekt på mängden koldioxid. Biodrivmedelminskar beroendet av import från oljeproducerande länder, ökar antaletarbetstillfällen och skapar en marknad för en konkurrenskraftig gröda försvenskt jordbruk. En introduktion av biobränsle bör ske genom lågin-blandning och genom att utveckla nya motorer som kan drivas med renalkohol. Låginblandning av största möjliga halt, som kan utanmodifieringar i befintliga motorer, ger en marknad för inhemskproduktion i stor skala. Då skapas också förutsättningar för en introduktionav fordon med ren alkoholdrift. Det är viktigt att skatter och andra pålagorinte hindrar utvecklingen av alternativa bränslen. Staten måste medverka tillatt stimulera marknaden på detta område. Utvecklingen måste drivas i rättriktning för att öka aktörernas möjlighet att arbeta med god framförhållning.Ett tydligt mål bör vara att minst hälften av alla bilar drivs med annat änfossilt bränsle år 2010.Den miljövänliga bilenBilismen och transporterna står för en stor del av den ökandeenergiförbrukningen och koldioxidutsläppen. ärbilen en symbol för rörelsefrihet och bekvämlighet förmånga människor. I vissa fall är bilen den enda möjlighetenatt ta sig fram för människor, främst i glesbygden. Även medväl utbyggda kollektivtrafiksystem så kommer bilen att varanödvändig . Miljöbilen måste bli en självklarhet iframtidens samhälle. Samordning ochstimulans saknas.SkrotningspremienUnder hösten lär det komma ett EU-förslag om lagstiftningom kretsloppssystem och producentansvar för bilindustrin.Detta är ett välkommet steg i miljöarbetet. harmånga biltillverkare satt upp höga mål för återvinningen.Sverige har näst äldsta bilpark och trotsnybilsförsäljningens uppgång kommer det att dröja mångaår, oavsett en eventuell lagstiftning om producentansvar,innan vi får bort de gamla, orenade bilarna från vägarna.Kristdemokraterna vill därför föreslå en kraftigt höjdskrotningspremie för bilar äldre än modell, dåkatalysatorn blev obligatorisk. Enligt den utredning somgjordes om skrotningspremien (SOU 1997:126) torde enkraftig höjning, även , innebära attmånga fler gamla bilar med dåliga säkerhets- ochmiljöegenskaper försvinner ur trafik ganska snabbt. Vårtförslag är att höja skrotningspremien till för bilaräldre än modell av . För attinte hämma nybilsförsäljningen bör inte hela summan läggaspå nybilspriset enligt dagens princip. Eftersom man begrän-sar perioden med höjd premie, bör detta kunna vara möjligt.Regeringen bör ges i uppdrag att höja skrotningspremienenligt ovanstående modell.Minska bilberoendet i storstädernaKöerna i trafiken är ett stort problem, för miljön men ocksåför vår hälsa. En undersökning av MTC Bilprovningensmotortestcenter visar att moderna bilar med katalysatorer harfyra ggr högre bränsleförbrukning vid köbildning än vidkörning där trafiken flyter. Som en följd av den ökadebränsleförbrukningen, ökar även utsläppen av växthusgasenkoldioxid drygt fyra ggr. Enbart kostnaden för ökningen avbränsleförbrukningen kan beräknas till minst 1,1 miljardkronor per år.Samma undersökning visar att de äldre bilarna utan katalysatorer drar cafem ggr mer bränsle vid rusningstrafik än vid körning i normaltrafik.