mot · GN02Ub488 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub488av Stafilidis, ()Dramapedagogutbildningen1 InledningFrågan om dramapedagogutbildningen handlar om utbildningens status,om tillgänglighet och efterfrågan. Dramapedagogutbildningen är ennyskapande utbildning som kommit i kläm mellan folkbildning ochhögskola. Utbildningen kombinerar folkbildning med högskola. Dettauppfattas som ett problem för , som ogärna ser attyrkesutbildning på högskolenivå bedrivs inom folkhögskolans ram. tjänstemän är en högskoleutbildning utanförhögskolesystemet problematisk. Ämnet är etablerat inom högskolan,enstaka kurser finns vid och forskning bedrivs. Dessvärreavslog regeringen en ansökan från berördafolkhögskolor om rätt att utfärda examensrätt 80 poäng. Avslaget hartroligen mer att göra med den problematiska mellanställningen än medde mer formella skäl som angivits.2 HistorikDramapedagogutbildningen startade som ettårig vid (nedlagd 1980 och ersatt av enutbildning vid Edelviks folkhögskola i ), vid ochVästerbergs folkhögskolor. Utbildningen tillkom efter en utredning gjordav och har utvecklats i kontinuerligt samspelmed fackliga organisationer och den expanderande arbetsmarknaden.Folkhögskolan uppfattades som den skolform som var mest lämpad attgenomföra utbildning av dramapedagoger. Friheten att utforma egnastudieplaner, den demokratiska grundsynen och utrymmet för aktivtkulturskapande sågs som gynnsamt för en utbildning av ledare förskapande verksamhet. Efter utredningen (Folkbildningsbyrån, SÖ) blevutbildningen tvåårig 1976. Redan 1979:8 Drama -utbildning och forskning föreslog en treårig utbildning förlagd tillfolkhögskolor och universitet i ortspar. Ointresserade svar frånuniversiteten resulterade i att utredningen lades på is. I stället gjordes enöverenskommelse mellan 1984 som gavdramapedagogutbildningen rätten att presenteras som jämställd medhögskoleutbildning 80 poäng i och med att en poängsatt utbildningsplanfastställts. Så länge det saknas regeringsbeslut har dennaöverenskommelse dock mycket begränsad betydelse. 1994 ansöktedramapedagogutbildningarna vid Edelviks, och Västerbergsfolkhögskolor om examensrätt med yrkesinriktning 80 poäng. Placeringen inom folkhögskola och folkbildning haremellertid möjliggjort ett successivt utvecklingsarbete med mångainternationella influenser och ett globalt nätverk av kontakter inomdramaområdet. Forskningsanknytningen har också utvecklats under1980- och 1990-talet.Sedan 1987 sker intagning till utbildningen vid , medan och Edelviks folkhögskolor har intagningvartannat år. Totalt har cirka 300 dramapedagoger utbildats vid , cirka 200 i och cirka 60 i Edelvik. För 25 år sedanvar det få som visste vad en dramapedagog gjorde. är det annorlunda.Dramapedagoger återfinns i de mest skiftande pedagogiska sammanhang ochefterlyses inte minst för gymnasieskolornas estetiska program och förframsynta kommuners kulturskolor. Yrket har utvecklats under andra halvanav . , som byggde upp den kommunalabarnteaterverksamheten Vår teater i , samt rektor , som inspirerades till utveckling av drama i skolan, har båda haftstor betydelse för dramapedagogikens ställning i skola och kulturliv. Inomfolkbildningen har ett betydelsefullt utvecklingsarbete ägt rum sedan 1960-talet.3 Behovet av dramapedagogerYrkesutbildningen av dramapedagoger bedrivs endast vidLjungskile och folkhögskolor under ekonomiskt allt merpressade förhållanden. Antalet sökande till det begränsade antaletutbildningsplatser är mycket stort. Utan formell sanktion för uppdraget -av likartad karaktär som utbildning av musik- och bildlärare - får deyrkesutbildade dramapedagogerna ingen annan status än den som desjälva förmår skapa. Fortbildningen av lärare i drama är eftersatt pågrund av bristande resurser vid lärarhögskolorna. Universitetens kurser idramatik är nedlagda eller omvandlade till att nästan uteslutande varainriktade på teatervetenskap. De få tjugopoängskurser som ges i landethar hundratals sökande i kö. Situationen är paradoxal. Behoven ärenorma och efterfrågan på utbildade dramapedagoger överstigertillgången, som utbildningarna på området blir allt mer klämda.Situationen är mer eller mindre desperat.4 Varför dramautbildning?Unga människor växer upp i en stormflod av intryck från medier. Detskiljer deras uppväxt från alla tidigare generationers. Behovet ochnödvändigheten av att träna sig i att sortera och värdera alla intryck ärmycket stort. Drama vidareutvecklar barns eget sätt att bearbeta ochförstå verkligheten genom lek och rollgestaltningar. Det ger tillfälle tillinlevelse i andras situation och utvecklar den empatiska förmågan.Skolans traditionella arbetsformer behöver och håller på att förändras.Drama med sin helhetssyn på inlärning är en nödvändig resurs i detarbetet.Näringslivet klagar på att skolan inte utvecklar elevers kreativitet ochsamarbetsförmåga. Det finns ett växande intresse för dramats potential inomden privata sektorns personalutbildning. IT-utvecklingen kommer attmedföra ökade behov av direkt kommunikation mellan människor, och omdatorerna skall ta över stora delar av undervisningen , så kommerbehoven av skapande undervisningsformer som drama, teater, dans, musikoch bild att bli ännu mer påtagliga. Drama utvecklar demokratin ochjämställdheten mellan människor. Rapporten visar att tillbakadragna elevereller vuxna efter en period med drama har blivit mer talföra och vågarframföra sina uppfattningar. Knappast någon annan pedagogisk verksamhetkan uppvisa lika gynnsamma effekter på den sociala kunskapsbildningensom pedagogiskt drama.5 Yrkesrollen i dagIntresset för dramapedagogernas arbete och behovet av detta har helatiden ökat. Dramapedagogerna anställs på gymnasieskolornasestetiska program, i de kommunala kulturskolorna, vid barnkulturcentra,i förskolors och skolors kulturprojekt, i projekt med arbetslösa ungdomaroch invandrare, i handikappverksamhet av skilda slag, på museer ochteatrar, i amatörföreningar m.m. Vid en undersökning gjord i slutet av1980-talet visade det sig att av dem som utbildats försörjde sig somdramapedagoger och att använde dramapedagogik i annanverksamhet. Trots en svår arbetsmarknad kan det storaflertalet dramapedagoger försörja sig inom yrket. Utvärderingar frånutbildningarna visar också att de studerande är utomordentligt nöjda medsin utbildning både ur ett personligt och ett yrkesmässigt perspektiv.6 Frågan om utbildningsnivånDramapedagogutbildningen befinner sig i kläm mellanfolkbildning och högskola. föreslog en utredning gjord påuppdrag av UHÄ, Drama - utbildning och forskning 1979:8, attutbildningen skulle bli treårig och förlagd till fem ortspar bestående av enfolkhögskola och ett universitet. Remissvaren från universitet ochhögskola gav uttryck för avståndstagande och ointresse. Utredningenlades på is. träffade UHÄ och SÖ enöverenskommelse om att dramapedagogutbildningen kunde jämställasmed högskoleutbildningens 80 poäng, sedan krav om poängsattutbildningsplan m. m. genomförts. blev det alltmeruppenbart att dramapedagogutbildningen måste få samma ställning somandra pedagogutbildningar på estetiska sidan d.v.s. bli treårig och fåhögskolestatus i likhet med bildlärare på , musiklärare påMusikhögskolan och danspedagoger på . Behovet avforskning inom ämnesområdet och öppna vägar till doktorandstudier fördramapedagoger har ytterligare accentuerats. Anknytningen till denkulturpedagogiska institutionen vid högskolan /, tillvuxenpedagogiska institutionen vid samt tillpedagogiska institutionen vid skulle kunna ges fastareformer och bättre finansiella förutsättningar. Vuxenutbildarcentrum iLinköping kunde ges ett övergripande ansvar för utbildning avdramapedagoger i Sverige.7 Statens ansvarUnder har folkhögskolornas ekonomi försämrats samtidigtsom trycket på en allmän linje har ökat på grund av den högaarbetslösheten. Detta har medfört omprioriteringar på en delfolkhögskolor och det har fått Edelviks folkhögskola att fatta detolyckliga beslutet att lägga ned utbildningen av dramapedagoger från ochmed . Utbildningen vid har tillsvidare räddats från en hotande nedläggning förorsakad av folkhögskolansträngda ekonomi. Framtiden för dramapedagogutbildningen i Gävleborgär emellertid osäker. En rad samverkande orsaker gör att det ärnödvändigt att mera långsiktigt säkra utbildningen av dramapedagoger iSverige. Det krävs ett riksdagsbeslut för att inte en utomordentligt viktigyrkesutbildning, genom snabba beslut av lokala folkhögskolestyrelsermskall riskera att försvinna helt.Folkbildningsrådet, och borderimligen bortse från gammalt revirtänkande och ge aktivt stöd åt nyskapande,eftertraktad och framtidsinriktad utbildning. Det borde vara självklart attdramapedagoger skall ha samma status som musiklärare, bildlärare och dans-pedagoger och rätt till en treårig högskoleutbildning. En rimlig lösning är attlåta befintliga utbildningar omvandlas till dramahögskolor i samarbete medfolkhögskolor, universitet och högskolor på det sätt som tidigare beskrivits imotionen.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge dramapedagogutbildningenhögskolestatus,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att göra utbildningarna treåriga med examensrätt,3. att - om yrkande 1 avslås - hos regeringen begär attden tillsätter en utredning om att förändra dramapedagogutbildningentill en utbildning med högskolestatus i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 5 oktober 1999Tasso Stafilidis (v)()