mot · GN02N258 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N258av Silfverstrand, ()Översyn av minerallagenEn ny minerallag (1991:45) trädde i kraft . Lagen, somersatte gruvrättsliga lagstiftning, dvs gruvlagen och lagen omvissa mineralfyndigheter, reglerar rätten till och utnyttjandet avmineraltillgångar. Lagen bygger på koncessionssystemet men har starkainmutningsrättsliga inslag. Reglerna om rätt till undersökningöverensstämmer i stora delar med vad som gäller ominmutning enligt gruvlagen. Reglerna om rätt till bearbetning har inslagsom syftar till att trygga gruvföretagens möjligheter att utvinnapåträffade fyndigheter.I mars 1998 beslutade om vissa ändringar i minerallagen (prop.1997/98:47 NU7). Enligt näringsutskottet, som tillstyrkte regeringensförslag, är syftet med förändringarna att underlätta och effektiviseraverksamheten för prospektörer och gruvföretag.I prop. 1993/94:117 om inkorporering av och andrafri- och rättigheter föreslogs ett utvidgat skydd för grundläggande fri- ochrättigheter i regeringsformen (RF). I 2 kap. 18 § RF föreslogs en närmareprecisering av det egendomsskydd som anger. Ibestämmelsen om egendomsskyddet föreslogs ett uttryckligt förbehåll förallemansrätten. och tillstyrkte regeringensförslag och lagändringarna trädde i kraft (1993/94:KU24).I propositionen kommenterades förslaget till lag om ändring iregeringsformen (2 kap. 18 §) och egendomsskyddet i relation till allmännaintressen enligt följande:Den enskildes egendom kan av det allmänna inte ovillkorligt tryggas.Samhällets behov av mark för naturvårds- och miljöintressen,totalförsvarsändamål och för bostadsbyggande, trafikleder, rekreation ochandra liknande ändamål måste självfallet kunna tillgodoses. För sådanasärskilt angelägna ändamål måste som en sista utväg finnas möjlighet atttvångsvis ta i anspråk annans egendom eller begränsa ägarens möjligheter attfritt använda sin egendom. Det måste även vara möjligt att kunna vidtasådana åtgärder till förmån för enskild för att t ex anordna lämplig utfartsvägeller förhindra olämplig eller störande bebyggelse i grannskapet. Sådanaingrepp i annans egendom får emellertid ske endast när det krävs för atttillgodose angelägna allmänna intressen, vilket framgår av sista meningen avförsta stycket. Detta kriterium skall vara uppfyllt för att ingrepp genomlagstiftning eller myndighetsbeslut i enskilds egendom över huvud taget skallfå ske. Den närmare innebörden av uttrycket angelägna allmänna intressenär det inte möjligt att i detalj beskriva. Det är emellertid sådana ingreppsom är motiverade med hänsyn till intresset av att kunna tillgodoseallmänhetens berättigade krav på en god miljö och möjligheterna att kunnabevara och skydda områden som är av särskild betydelse frånnaturvårdssynpunkt som i första hand åsyftas, liksom intresset av att kunnage allmänheten tillgång till naturen för rekreation och friluftsliv. -------Vad som är angeläget allmänt intresse måste till slut bli föremål för enpolitisk värdering där hänsyn då även måste tas till vad som är godtagbartfrån rättssäkerhetssynpunkt i ett modernt och demokratiskt samhälle. Detskall även framhållas att uttrycket anknyter till vad som gäller i fråga omegendomsskyddet enligt Europakonventionen.I sammanhanget kan nämnas att reglerna i 2 kap. 18 § RF sedan år 1995har prövats en gång i . Arrangör av organiseradforsränning på annans fastighet förbjöds vid vite att fortsättaverksamheten, då den medförde skador och olägenhet som överskred vadsom måste tålas på grund av allemansrätten (H 1996:445).Prospekteringen har ökat sedan bl a minerallagen ändrades. Detta harmedfört att även ett ökat antal utländska prospektörer har visat intresse förden svenska berggrunden. Ett trendbrott inträffade då prospekteringenökade till . Ökningen fortsatte tilldrygt . investerade företagen ca 180miljoner kronor i prospektering. De utlandsägda företagen stod för mer änhälften av dessa investeringar. Ett av världens största gruv- och mineral-prospekteringsföretag, brittiska , har öppnat Sverigekontor iLuleå, efter att ha varit verksamma i landet. Allasorters , inklusive diamanter, intresserar . Det redan storautländska intresset för mineralprospektering i väntas växa ytterligare.Sverige torde ha den kanske mest liberala minerallagen i världen. I enannons i den australiska tidningen talar SGU om gratis mark iSverige, att är oexploaterat och uppmanar gruvbolagen att söka sighit. "wait, free ground" - heter det i annonsen.Insatserna 1995 beräknas vara fördelade på prospektering inriktad på guld (torde vara detguldrikaste landet i ) och på prospektering inriktadpå basmetaller. är också största guldproducent. 80 procentgår till smycken, resten till tandlagningar och industri- och guldtackor förcentralbankernas reserver.Mycket talar för att förändringarna i minerallagen först fått ettpåtagligt genomslag. På sina håll har förändringarna i lagstiftningen jämte nyletningsteknik banat väg för en ren guldfeber. Men börjar ocksåopinionen runtom i landet att växa kraftigt mot gruvbolagens inmutningarsom ger bolagen möjlighet att leta mineralier nästan var som helst utan attfråga markägare. Kostnaderna för mineralletning är också mycket låga - 15kronor per hektar. Det nationella intresse som hävdats i sammanhanget börjarkomma på undantag, eftersom prospektörerna allt oftare är utländska företag.Kronoandelen, dvs den del av vinsten som skulle tillfalla staten, finns intelängre. Till skillnad från tidigare får inte heller markägaren någon del avkakan. Och varken berörd kommun eller markägaren har vetorätt. Staten ochsamhället tappar makt och kontroll i förhållande till storföretag. Deinternationella företagen får en allt starkare roll.På i , i Alterbruk utanför och i Tingsrydstrakten harkonflikter mellan markägare och gruvföretag blossat upp på grund avföretagens omfattande och närgångna inmutningar och undersökningar.Österlen i är ett relativt oexploaterat område med oskattbara natur-värden. är miljön hotad av Ludvikaföretaget på att leta efter mineralfyndigheter i området, där8 mark mutats in med avsikten att leta bly,kobolt, guld, silver, koppar och zink. Blir en gruva verklighet kan Mariavallskloster och hundratalet andra fastigheter exproprieras, med andra ordtvångsinlösas. Sökandet efter guld på ett stort område ismåländska och norra delen av avbröts efterkraftiga protester från markägare och allmänhet.Minerallagen har kommit i fokus efter mineralletningsföretagens alltaggressivare marknadsföring. Ivern att finna guld tycks på sina håll haantagit sådana proportioner att man kan befara ren rovdrift, om inga åtgärdervidtas. Även om en ny utredning nu aviserats (1998/99:NU10) krävsskyndsamma åtgärder för att hejda den nästan explosionsartade utvecklingenvad gäller prospektering av mineralier. Mineralhantering måste liksom andrasektorer i samhället ställas om mot en mera hållbar utveckling. Nuvarandeminerallag hotar allmänintresset och måste därför ändras efter följandehuvudprinciper:1. Berörd kommun, markägare och företag ges på ett tidigt stadium möjlighet att yttra sig före prospekteringen.2. Exploatering av naturtillgångar grundas på en försiktighetsprincip. Exploatören åläggs att redovisa behovet av brytningen och gå i godo för att denna kan ske utan allvarliga miljökonsekvenser.3. åläggs att inför och under själva brytningen av fondera en tillräckligt stor summa för att trygga återställandet av gruvområdet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändringar i minerallagen.Stockholm den 30 september 1999Bengt Silfverstrand (s)