mot · GN02N269 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N269av Skårvik, (-m)EnsamföretagarenAv drygt 600 000 företag har färre än 200anställda. av företagen i har inga anställda,dessa företag drivs av företagaren själv, ensamföretagaren.Ensamföretagaren är vanligaste företagare.I många andra jämförbara länder är andelen företagare satt i relation till dettotala antalet förvärvsarbetande större eller mycket större än i Sverige.I sysselsätter ensamföretagen 445 000 personer (vissa personer harflera företag registrerade). Det kan jämföras med att storföretag med fler än200 anställda sysselsätter 745 000 personer. Ensamföretagaren är således ettviktigt inslag i marknadsekonomin och står för en stor del av sysselsätt-ningen i landet.Ensamföretagaren driver sin verksamhet i konkurrens med alla andra småoch stora företag och har att verka inom samma regelverk som övriga, haneller hon måste också kunna stå emot samma konkurrenssnedvridning frånoffentliga, skattefinansierade aktörer som i många fall drabbar företagsam-heten.Det som rör ensamföretagaren gäller också för alla andra företagare.Politiker och lagstiftare kan genom att skapa ett bra regelverk bidra till godaförutsättningar för alla företagare. Det arbetet kan också ses i vidare perspek-tiv; förslag och beslut ger uttryck för värderingar och attityder som indirektpåverkar människors synsätt och egna beslut. Det gäller också i hög grad ochi synnerhet ensamföretagandet.Mycket kan göras för att principiellt och praktiskt främja förutsättningarnaför ensamföretagarna i Sverige.1 Ensam som medvetet valAtt verka som ensamföretagare är för alltfler människor ett medvetet vali förvärvslivet. Det innebär i många fall att en person, god efterfråganoch lönsamhet till trots, väljer att bedriva sin verksamhet somensamföretagare. Det finns många skäl som kan tala för att inte anställa;annat och större risktagande, ökat ekonomiskt ansvar, annorlundaarbetsledning, arbetsgivaransvar, liten om ens någon nettoökning av detpersonliga ekonomiska utfallet osv.2 Stimulera till fler ensammaAntalet ensamföretagare har i ökat . I eninternationell jämförelse har, som nämnts, fortfarande en mycketlåg andel ensamföretagare. då nyföretagandet ökadekraftigt, mycket med anledning av hög arbetslöshet. ser vi envändande trend med minskande nyföretagande. var det 80 000nya företagsregistreringar. 1998 sjönk det till 50 000 och under 1999kommer den siffran att sjunka ytterligare. En sjunkande arbetslöshet kanvisserligen påverka intresset för somliga att starta eget företag men detviktiga är att även fokusera på människor med entreprenörsanda som villstarta eget och underlätta för dem även i tider med avtagandearbetslöshet.3 Rättvisare trygghet för ensamföretagareTrygghetssystemet är uppbyggt för att erbjuda skydd för individer iutsatta situationer. Trygghetssystem och trygghetsförsäkringar skiljer imånga fall på arbetstagare och företagare. Sådana skillnader, som kanvariera med olika företagsformer, slår särskilt hårt motensamföretagaren. I ett aktiebolag betraktas ensamföretagaren somanställd och det är personens faktiska lön som är densjukpenninggrundande inkomsten. Aktiebolaget/företaget står för deförsta 14 dagarnas sjukersättning, vilket inte gäller för en enskild firmaeller ett handelsbolag.Den som startar en enskild firma kan istället få sjukpenningen grundad påen fiktiv inkomst, beräknad på vad personen skulle haft i lön som anställd isamma bransch. Den som har en enskild firma kan också välja karenstid om1, 3 eller 30 dagar.Konsekvenserna av sådana skillnader är svåra att överblicka i valet avföretagsform för en nyföretagare. Dels är det svårt att bedöma effekterna påkort och lång sikt, dels har man olika behov i olika faser i livet som ocksåmåste beaktas. Exempelvis har en kvinnlig företagare, som efter några årsföretagande får barn och tar ut föräldraledighet, helt olika ekonomiskasituation beroende på valet av företagsform. Det gäller också den kärnfriskenyföretagaren som plötsligt drabbas av en långvarig sjukdom. Har han ellerhon dessutom gjort tunga investeringar har hans löneuttagförmodligen varit låga, vilket direkt påverkar sjukpenningen. En situationsom nyföretagare ofta är i.För att mildra denna rättsosäkerhet bör reglerna om sjukpenning förenklasoch göras neutrala i förhållande till olika företagsformer.4 ByråkratiI dag finns ca 10 000 regler som direkt berör företagandet. För de flestaensamföretagare är tiden en bristvara, de ska hålla sig à jour medbranschens förändringar och sköta alla detaljer i företagets dagliga drift.Dessutom ska han/hon lära sig och bevaka förändringarna i regelsystemetsom på olika sätt påverkar både företaget och privatpersonen.Naturligtvis kan ensamföretagare, som alla andra, köpa in kompetens på deområden han eller hon inte kan eller vill lämna ut på uppdrag, exempelvisbokföring, men allt är en ekonomisk avvägning och fråga om ekonomiskaresurser i företaget. Varje sådan tjänst blir relativt sett större för ensam-företagaren än för företag med många anställda. Det är därför viktigt attentreprenörskapet inte hindras av krångliga och hindrande regler. En minsk-ning och förenkling av reglerna skulle minska byråkratin och uppmuntra fleratt bli och förbli företagare.En viktig åtgärd är att införa en frivillig förenklad självdeklaration. Förensamföretag skulle detta vara en mycket välkommen reform.En lika viktig åtgärd är att se över regler och rutiner för erhållande av F-skattsedel. För att få fler ensamföretagare bör alla som vill pröva en affärsidékunna få F-skattsedel. Endast personer med näringsförbud skall undantas.5 Myndighetsutövning och rättssäkerhetDet är viktigt att man som företagare får snabba och klara besked i kon-takterna med myndigheter och tjänstemän. Det gäller givetvis allaföretagare, men återigen är ensamföretagarens situation mer utsatt änandras.I en undersökning, gjord av 1999, visar atthela av de tillfrågade företagarna upplever att företagets storlekstyr myndighetsbesluten. Likaså upplever man att tjänstemannens personligaåsikter har betydelse för beslutet och att beslutet påverkas av om man kännertjänstmannen personligen. Undersökningen visar också att många uppleversig osäkra i kontakterna med myndigheten.Ett exempel är PRV:s orimligt långa handläggningstider som måste för-kortas. Dessa leder till stora och olyckliga fördröjningar till förfång för etteffektivt ensamföretagande.Resultatet visar ett klart behov av ett fast regelverk med en högre service-nivå på myndigheter.Det är också principiellt mycket viktigt att det finns en stark legal infra-struktur inom vilken även ensamföretagare känner sig trygga.6 Successionshinder för ensamföretagEnsamföretag bör kunna överlåtas i rimliga former. Nuvarande regler omarvs- och gåvoskatt försvårar möjligheterna att föra ensamföretagen överett generationsskifte. Skatten ska betalas med beskattade medel, vilketför med sig att relativt låga belopp kräver höga uttag ur företaget i formav lön eller i förekommande fall aktieutdelning. Därigenom försämraslikviditeten i företaget på ett märkbart negativt sätt. Arvs- ochgåvoskatten ger en förhållandevis liten intäkt till staten.Skattesystemet ska underlätta ett övertagande, företagets överlevnad skainte hotas av generationsskiften. Arvsskatten bör därför slopas.7 Konkurs och lönefordranOm ensamföretagaren tvingas lägga ned sin verksamhet genom konkursuppstår stora skillnader i jämförelse med den anställdes situation.Anställda anses ha behov av ett starkt skydd för sina lönefordringar vidarbetsgivarens konkurs varför dessa till viss del garanteras sinafordringar genom den statliga lönegarantin. För företagare är villkorenannorlunda. Den som själv eller tillsammans med närstående äger enväsentlig andel av företaget, , och dessutom har ettväsentligt inflytande över verksamheten, utesluts från garantin.Ensamföretagarens lönefordran blir en oprioriterad fordran i konkursenvilket i de flesta fall innebär att betalning helt uteblir.Dessa skillnader mellan företagare och anställda främjar inte nyföre-tagandet.8 Flexibilitet i förvärvslivetAlltfler individer växlar effektivt mellan eget företagande och kortareanställningar. Det kan innebära att individen inte har någotarbete eller uppdrag. I en sådan situation har dessa individer inte någonmöjlighet att lyfta a-kassa. De missgynnas jämfört med dem som inte harnågot företag registrerat och som växlar kortare anställningar och a-kasseperioder.Detta har praktiska konsekvenser. Det är vanligt att en beställare inomexempelvis musikerbranschen eller byggbranschen kräver att få träffa avtalmed en företagare eftersom beställaren inte vill eller kan anställa någon. Iperioder utan uppdrag kan, för den som har ett företag registrerat, ingakortare a-kasseperioder komma ifråga.Individer som har ett företag registrerat skulle kunna bidra till att avsevärtkorta ner sina arbetslöshetsperioder. Detta stämmer också väl med den s.k.arbetslinjen i försäkringen som ska uppmuntra arbetslösa att återkomma påarbetsmarknaden i stället för att leva på bidrag.I dag kan man endast lägga företaget vilande en gång. Det löser inteproblemet. Arbetslöshetskassan är inte uppbyggt för denna flexibilitet.En reformering på denna punkt skulle kunna bidra till att korta ner arbets-löshetsperioderna, vilket är kostnadsbesparande som en sådanreform skulle uppmuntra initiativ och ansvarstagande med målet att klara sinegen försörjning.9 UtbildningEn undersökning gjord av visar att entredjedel av de tillfrågade företagarna i konsultbranschen upplever att deinte har tid och råd för egen kompetensutveckling. Ensamföretagare haralltså ofta svårt att planera sin egen kompetensutveckling, trots att det ären av förutsättningarna för ensamföretagarens fortsatta försörjning. Detkan bero på en ojämn orderingång men också på att det helt enkelt kostarför mycket.Som ovan nämnts, ökar korta projektanställningar kraftigt. Man har ocksåbörjat uppmärksamma svårigheter för berörda individer att sörja för sinkompetensutveckling. Likaså finns det ett stort behov av en motsvarandekompetensutveckling för ensamföretagare. Ytterst ska individen ta egetansvar men denna grupp bör särskilt uppmärksammas när olika skattefinan-sierade bidragsinsatser initieras. Osaklig och onödig diskriminering avensamföretagare måste avvisas.10 SkattetrycketFöretagande är förenat med ett risktagande. Vi behöver fler företag somväxer. Av de ensamföretagare som vill expandera verksamheten genomatt anställa, tvingas många undvika ett stort risktagande genom att heltöverge planerna på expansion.Många ensamföretagare har privatpersoner som kunder. Många privat-personer har inte råd att köpa tjänster exempelvis av målare, frisörer ochandra hantverkare och konsulter med risk för en ökande svart sektor somföljd. Det minskar skatteintäkterna och urholkar medborgarnas lojalitet medskattesystemet.11 Ensamföretagarens ställning bör utredasEnsamföretagare tar ansvar för sin egen försörjning och tillför därmedsamhället inkomster genom skatter och avgifter. Möjligheten att startaoch driva ensamföretag är en viktig faktor för fortsatta tillväxtoch välfärd.En utredning bör tillsättas som får i uppdrag att kartlägga ensamföre-tagarens ställning. Utredningen bör syfta till att föreslå förenklingar ochförbättringar för ensamföretagen.12 Hemställan12 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda ensamföretagarens situation.Stockholm den 30 september 1999Kenth Skårvik (fp)()()()()()()