mot · GM02Bo14 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo14av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:77 Eftergift vid återbetalning av bostadsbidragen m.m.PropositionenRegeringen föreslår i propositionen en marginell justering aveftergiftsreglerna vid återbetalning av bostadsbidrag. Vidareföreslås att vissa äldre regler för bostadsbidrag ska slopas.KristdemokratiskautgångspunkterDen kristdemokratiska bostadspolitiken har somutgångspunkt att människor skall känna trygghet i sittboende. Trygghet och valfrihet i boendet är en del iKristdemokraternas familjepolitik. Om möjlighet finns väljerhuvuddelen av barnfamiljerna att bo i eget boende.Kristdemokratisk boendepolitik grundar sig påmedvetenheten om att familjer som har frihet att välja denboendeform som passar dem bäst också bäst skapar enboendemiljö som främjar en harmonisk uppväxt för barn ochungdomar. Som Hem- och familjeutredningen fastslog redan1947 är de små och nära gemenskaperna i familjekretsenavgörande för hela människans utveckling. I familjekretsen, ien trygg och kärleksfull atmosfär, finns de bästaförutsättningarna för formandet av solidariska ochdemokratiska människor.De politiska strömningar som påverkat utformningen avboende- och familjepolitiken i vårt land har i stor utsträckning byggtantingen på ett socialistiskt, kollektivistiskt synsätt eller på ett liberalt,individualistiskt synsätt. Båda dessa strömningar tonar ned familjens ochden lilla gemenskapens betydelse. Familjen uppfattas som ett hot mot denkollektiva solidariteten, inte som en tillgång. I bostadspolitik för hållbarutveckling (1997/98:119) sägs att "boendemiljön skall bidra till jämlika ochvärdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn ochungdomar". Om detta skall kunna fullföljas måste familjens roll ochbetydelse uppvärderas.BostadsbidragenskonstruktionBostadsbidragens primära uppgift är att ge möjlighet förresurssvaga hushåll att efterfråga goda och tillräckligtrymliga bostäder. Ur fördelningspolitisk synpunkt ärinkomstprövade bostadsbidrag det effektivaste sättet att göradet möjligt med en rimlig bostadsstandard även förlågavlönade, barnfamiljer, studerande och pensionärer.Sedan 1930-talet då stödet i form av s k familjebidragintroducerades har bidraget utvecklats för att 1986 antamålsättningen att hushåll med barn skall kunna nyttja enbostad där varje barn har ett eget rum. Den målsättningenfinns i princip fortfarande kvar. Ett trendbrott i stödet tillbarnfamiljer skedde med de besparingar som gjordes under1995 och 1996 från en totalkostnad på cirka 9 miljarderkronor till 1998. Kombinerat medövriga besparingar som drabbat barnfamiljer har dessa fåttmycket negativa följder för många barnfamiljer. Totaltdrabbas vissa hushåll med per månad.Samtidigt som regeringen i målen uttalar att man särskilt bör främja en goduppväxt för barn och ungdomar har flerbarnsfamiljer fått det sämre.Kristdemokraterna har avvisat delar av regeringens besparingar, både avideologiska och fördelningspolitiska skäl. De förändringar som börgenomföras redovisas i det följande.Avskaffade individuellainkomstgränserBostadsbidraget har som tidigare nämnts skurits ner kraftigtde med Socialdemokraterna i regeringsställning.En av försämringarna var att införa individuellainkomstgränser för beräkning av bostadsbidrag. Dettainnebär att staten lägger sig i hur en familj tjänar ihop sinhushållsinkomst. Genom de individuella inkomstgränsernadrabbas de familjer där bara den ena maken förvärvsarbetar,även om förvärvsinkomsterna brutto är lika stora som när tvåarbetar. Det betyder exempelvis att ett hushåll som har enförvärvsinkomst på får väsentligt lägrebostadsbidrag än ett hushåll där den ena maken tjänar och den andra (det vill sägatillsammans lika mycket som den första hushållsinkomsten).De individuella inkomstgränserna bör därför avskaffas ochbostadsbidraget i stället grundas på hushållets inkomst.Det särskilda bidraget bör höjasFör att få en bättre fördelningspolitisk profil på stödet tillbarnfamiljerna har föreslagitatt det generella barnbidraget sänks med permånad och att de resurser som då frigörs i stället går till debarnfamiljer som bäst behöver det. På detta sätt kan mansäga att man uppnår en inkomstprövning av en del avbarnbidraget. Den del av bostadsbidraget som enbart berorpå antal barn, det s.k. särskilda bidraget, bör medKristdemokraternas förslag höjas med per barn.YtnormenVidare har det i bostadsbidraget införts enbostadsbidragsgrundande yta. Det har lett till att mångafamiljer som bor i småhus har mist sitt bostadsbidrag ellerfått det kraftigt försämrat. Vissa har tvingats flytta till trångalägenheter med hög hyra för att behålla bostadsbidragetungefär oförändrat. har i sinabudgetalternativ föreslagit att den nu gällande ytnormenutökas med i respektive kategori. börytnormen avskaffas helt.Problem med avstämningsperiodernaI samband med att bostadsbidragen för nustäms av enligt de nya reglerna haråtminstone två märkliga effekter uppstått, som knappast varförutsedda när beslutet om avstämningsförfarandet togs.De som har haft sina inkomster väldigt ojämnt fördelade kan bliåterbetalningsskyldiga till stora belopp trots att de har anmält sina ändradeinkomstförhållanden till och sedan fått jämkning elleringet bidrag alls för . Ett exempel är en familj där båda harstuderat på vårterminen och uppburit bostadsbidrag och sedan fått ett jobbunder höstterminen och inte haft bostadsbidrag alls. Om inkomsten förhöstterminen blir tillräckligt hög (beroende på bland annat hyreskostnaden)kan det innebära att hela bostadsbidraget för den tid man studerade skabetalas tillbaka, dvs i efterhand visar sig bostadsbidraget helt och hållet varaett lån som man får betala ränta på.Eftersom den bostadsbidragsgrundande inkomsten stäms av per kalenderårinnebär det att det i vissa fall kommer att vara mer lönsamt att habostadsbidrag året ut än att börja jobba eller gå upp till heltid (eller få höjdlön). Den som har bostadsbidrag och väldigt låga eller i stort sett ingainkomster och vill optimera sina totala intäkter kommer att tjäna på att väntatill med att ta ett jobb, eller gå upp i arbetstid, eftersom denneannars kan göras återbetalningsskyldig till hela eller huvuddelen av detutbetalade bostadsbidraget.Bostadsbidraget blir alltså med nuvarande regler i många fall ett lån förden del av året där man verkligen har ett behov av bostadsbidrag ominkomsterna är väldigt ojämnt fördelade.Regeringens förslag om möjligheter till eftergift vid återbetalning avbostadsbidrag räcker inte. Det leder bara till en andra inkomstprövning ochöppnar för godtycke. Bostadsbidragen ska ge hushållen ekonomiskt stöd tillboendet när ekonomin är i botten. Med dagens regler blir bidragen i mångafall inte annat än dyra lån. Därför måste man ändra formerna för beräkningoch fastställande av bidragen.Av de 450 000 hushåll som fick bostadsbidrag får nu nästanhälften () betala tillbaka. För en del rör det sig om betydandebelopp - vart tionde hushåll med bostadsbidrag får betala tillbaka mer än5 000 kr.För många av dem som tvingas betala tillbaka bidragen bliråterbetalningarna mycket betungande. De tvingas dessutom betala tillbakamed en ränta på vilket betyder att stödet till slut inte blir annatän ett dyrt lån. De förändringar regeringen nu föreslagit kommer enbartmarginellt att förändra den här situationen. Risken är därför överhängande attmånga hushåll med bostadsbidrag även kommer att bliskyldiga att betala tillbaka mycket stora belopp, även om de anmäler sinaändrade inkomstförhållanden som reglerna föreskriver. Det kan naturligtvisinte accepteras och därför är det nödvändigt att göra mer genomgripandeförändringar.Tre av fyra hushåll som får bostadsbidrag bor i hyresrätt. Orsaken till detkan bland annat sökas i att hyrorna har fördubblats. Densnabba saneringen av statsfinanserna - som i sig var helt nödvändig -innebär bland annat att den totala beskattningen av boende har nått orimligaproportioner. Det lägre ränteläget har inte inneburit lägre boendekostnaderför hyresgäster på samma sätt som för personer som bor i bostadsrätt ellervilla.I de senaste årens snabba omställning av förutsättningarna för hyres-boendet ansågs det från regeringens sida som särskilt viktigt att stärka deekonomiskt svaga hushållen med riktade bostadsbidrag. Men i stället för attöka bidragen minskades de rejält från 9 miljarder till knappt 6 miljarder. Enviktig förändring var att bidragen blev preliminära. Bidragets storlek stämsav i efterhand mot hushållets faktiska inkomster som de redovisas iinkomstdeklarationen. Principiellt är detta en rimlig ordning, men av-stämningen kan inte ske förrän efter det att inkomstdeklarationen slutgiltigtfastställts av skattemyndigheterna och därför får hushållen först i vår betalatillbaka överskjutande bidrag . Det dröjsmålet är i sig otillfreds-ställande. För att möjliggöra en jämförelse med deklarationen stäms bidragenav kalendersårvis.Låsningen till kalenderåret är den egentliga orsaken till att så mångahushåll är skyldiga att betala tillbaka bidragen trots att de anmält riktigainkomstförhållanden. Under en så hinner mycket förändras när detgäller en persons inkomster - en arbetslös eller studerande får arbete, manblir arbetslös eller börjar studera. Detta tar de nuvarande bidragsreglernaingen hänsyn till. Regeringens förslag är därför helt otillräckligt eftersom detinte angriper huvudproblemet med för vilken period bostadsbidragenberäknas och fastställs. Regeringens förslag till vidgade eftergiftsmöjligheterinnebär bara att bostadsbidraget inkomstprövas en andra gång och kommeratt öppna för godtycke på försäkringskassorna.Vårt förslag är därför att bidragsperioderna görs halvårsvisa för samtligahushåll med bostadsbidrag. Fördelen är att det minskar möjligheten till slarvoch fusk och tydliggör för hushållen att bidraget är avsett att vara ett stödunder en begränsad period. Med det nuvarande systemet är dessutom riskenstor att det uppstår en fattigdomsfälla; den enskildes motiv för att söka arbeteeller öka sin inkomst avtar med bidragets storlek, och det finnströskelsituationer där det blir direkt olönsamt att öka inkomsten. Medhalvårsperioder minskar den risken betydligt. Det bör också vara möjligt attmed måttlig ansträngning utvidga dagens system till att hantera halvårsvisaberäkningsperioder. Det fungerar uppenbarligen i studiebidragssystemet vidkontroll av de s.k. fribeloppen med åtskilliga hundratusen studerande.Eftergift av återbetalningsskyldighetSom framgått ovan löser inte regeringens förslag till utökadeeftergiftsmöjligheter problemet med att många personer bliråterbetalningsskyldiga trots att de uppgivit helt korrektainkomstförhållanden till . Men regeringensförslag är också illa genomtänkt när det gäller möjligheternaatt begära omprövning. Regeringen föreslår att tiden för attbegära omprövning förlängs från 2 från dendag då den sökande fick del av beslutet. Men regeringensändringsförslag föreslås inte träda i kraft förrän . Förstfrån denna tidpunkt gäller att de nya reglerna ska tillämpasäven på bostadsbidrag . Det torde innebära attmånga måste överklaga sina beslut redan innan den avregeringen föreslagna lagen trätt i kraft. Alternativt får deextremt på sig när den nya lagen trätt i kraft ochförhoppningsvis blivit känd.Detta är inte rimligt. Tidsfristen för överklagande bör därförförlängas från två till sex månader.Mot bakgrund av att bostadsbidragen går till hushåll som har detekonomiskt svårt bör inte heller ränta eller avgift utgå för den som ska betalatillbaka delar av bostadsbidraget.Vidare är det inte heller rimligt att den som överklagar ett beslut omåterbetalning av bostadsbidrag ska vara skyldig att återbetala beloppet innanöverklagan har prövats och nytt beslut har fattats. När ett nytt beslut finnsförett överklagande ska i förekommande fall en ny återbetalningsperiod inledas.Inkomstbegreppet för personer sombedriver näringsverksamhetDet är långt ifrån alla företagare som gör stora inkomster isin näringsverksamhet. Bostadsbidrag kan därför också gestill personer med låga inkomster från näringsverksamheten.Men det inkomstbegrepp som används i lagen ombostadsbidrag (BoL) skiljer sig från det inkomstbegrepp somskattemyndigheten använder. Det skiljer sig även från detbegrepp som används vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomst (SGI). Vid beräkning avbidragsgrundande inkomst enligt BoL ska inkomst avnäringsverksamhet ökas med årets avsättning tillperiodiseringsfond, årets ökning av expansionsmedel ochutgift för egen pension intill ett halvt basbelopp. Ävenavdrag för underskott från tidigare beskattningsår ska ökainkomsten. Detta får i vissa fall orimliga effekter förpersoner med mycket låga inkomster, som inte på något sättkan sägas förbättra företagsklimatet. Det är inte heller rimligteller logiskt att olika inkomstbegrepp ska användas vid olikatillfällen när den enskildes privatekonomiska situation ärdensamma. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag till hur inkomstbegreppet kanförändras så att det får samma konstruktion i de olikaoffentliga systemen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om att bidragsperioderna görshalvårsvisa i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att förlänga tiden för överklagande från två till sexmånader i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag om att ränta och avgiftavskaffas i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag om attåterbetalningsskyldighet inte skall inträda förrän överklagan har behandlatsoch nytt beslut fattats i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett enhetligt inkomstbegrepp.Stockholm den 25 mars 1999Ulf ()()()()()()()()Skånberg (kd)()()