ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ub475 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub475av , ()Utbildning av dramapedagogerDramapedagogernas utbildningssituation måste uppmärksammas. Yrkes-utbildningen bedrivs endast vid två folkhögskolor i landet,och folkhögskolor. Universitetens kurser idramatik är nedlagda eller omvandlade till att nästan uteslutande varainriktade mot teatervetenskap. De få 20-poängskurser som ges i landethar hundratals sökande i kö. Antalet sökande till de begränsadeutbildningsplatserna är mycket stort. Efterfrågan på utbildadedramapedagoger är större än tillgången. En utredning bör därför tillsättasför att följa upp dramapedagogutbildningen i förhållande till efterfrågan.Dramapedagogiken har en stor del av sitt verksamhetsfält i skolan. För-utom teatern använder sig organisationer, föreningar, vårdsektorn ochnäringslivet av dramapedagoger. Genom denna yrkesgrupp kan nya vägar förkultur, främst teater, få fotfäste i grund- och gymnasieskolan. Dramapeda-gogiken används t ex med stor framgång vid olika problemsituationer iskolan. Ett exempel är mobbning. Drama är en bra metod att träna förmågantill empati. Genom aktiva värderingar och forumspel prövar eleverna sinåsikter i praktiken. Värdegrundsfrågor i skolan har på ett positivt sätt hamnatallt mera i fokus. Elever kan också genom dramapedagogiken öva sig iställningstaganden till olika scenarier som kan inträffa.I "Det nya läraruppdraget (SOU 1999:63)" påtalas, att samhällets föränd-ring leder till att behovet av kultur, konst och estetik ökar bland barn ochungdomar. Detta visar sig också i den höga ansökningsfrekvensen till detestetiska programmet i gymnasieskolan och till landets konstnärliga utbild-ningar. För att hålla jämna steg med samhällsutvecklingen krävs kreativitetoch uppfinningsrikedom. Fantasi och skapande utgör grunden för kreativitet.Genom skapande verksamhet drivs vi framåt av våra egna mål och frågor.Fantasin är också viktig för att inte barn ska ta skada av det utbud av våldoch pornografi som bjuds inom mediavärlden. Undersökningar på barn ochungdomar har t ex påvisat, att de som skadas mest av videovåldet är de somsaknar fantasi.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om dramapedagogutbildningensomfattning i förhållande till efterfrågan.Stockholm den 5 oktober 1999Ulla-Britt ()()
mot · GN02Ub477 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub477av Staaf-Igelström, ()Högre utbildning på distansDistansutbildning är ett bra sätt att öka tillgängligheten till högreutbildning. Speciellt gäller det för dem som bor i glesbygd men även föratt ge alla ökade valmöjligheter att följa önskad utbildning oavsettavstånd till lärosätet.Distansutbildning ger också ökade förutsättningar för allt fler till ettlivslångt lärande. Med nuvarande ersättningssystem är det däremot en ijämförelsevis dålig affär för universiteten och högskolorna att satsa pådistansutbildning då det uppstår merkostnader p g a att det dels krävs enutvecklad teknik med därtill hörande utrustning, dels en alternativ peda-gogisk struktur och metodik. Genom nuvarande avräkningssystem visar detsig dessutom att inkomsterna blir lägre p g a att de elever som följer utbild-ning på distans i allmänhet är mindre benägna att ta ut en examen än de somgår motsvarande utbildning vid respektive lärosäte. Detta i sin tur beror på attmånga av dem som läser på distans endast anser sig ha behov av vissa kurserför att komplettera sin utbildning.Vi menar att en översyn av nuvarande ersättningssystem behövs i syfta attstimulera utbudet av distansutbildning på högskolenivå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om högre utbildning på distans.Stockholm den 1 oktober 1999Lisbeth Staaf-Igelström (s)()Per ()()()()()
mot · GN02Ub482 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub482av Klockare, ()TandläkarutbildningenFör att klara tandläkarförsörjningen för 2000-talet behöver antaletutbildningsplatser öka med ca 200. När tillgången till tandläkare minskarär det i första hand Norrlandslänen som drabbas.Under perioden 2001-2010 kommer 150 tandläkare att pensioneras inomfolktandvården i de fem nordligaste länen (, ,, och ). Bland gruppen privatpraktiserandetandläkare finns ett stor antal 40-talister som pensioneras framtill 2010. Förmodligen ser bilden ut på motsvarande sätt i andra delar avlandet.Vårdkommissionen har i sin rapport (Ds 1999:44) redovisat efterfrågan avpersonal liksom AMS i sin prognos redovisat de brister som uppstår mednuvarande utbildningstakt. Bristen på tandläkare skulle bli ett allvarlig hotför att upprätthålla en god tandhälsa.De tandläkare som utbildas i har större benägenhet att efterexamen bli kvar och arbeta i de norra delarna av landet. Det är därför särskiltviktigt att utbildningen i ökar med ett 20-tal platser per år.Det är även viktigt att behovet av högskoleutbildningar av övrig tand-läkarpersonal närmare utreds för att säkra tillgången på denna personal under2000-talet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tandläkarutbildning.Stockholm den 3 oktober 1999Lennart Klockare (s)
mot · GN02Ub483 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub483av , ()Högskoleplatser i StockholmI storstadspropositionen slår regeringen fast och andra stor-städers roll som en viktig drivkraft för utvecklingen i hela landet ochkonstaterar att storstadens möjligheter ligger i dess mångfald,skapandekraft och tillväxtpotential.Enligt propositionen är regeringens politiska mål att ge storstadsregionernagoda förutsättningar för tillväxt och att därmed kunna bidra till att nya jobbskapas såväl inom regionerna som för övriga delar av landet. Erfarenheternahar visat oss att storstädernas arbetsmarknad ställer höga krav på kvalificeradoch välutbildad arbetskraft.Allt detta pekar att det krävs god tillgång till högre utbildning, forskningoch utveckling. Antalet högskoleplatser i regionen är inte tillräckligt förnäringslivets behov, varför det är nödvändigt med en fortsatt satsning påhögre utbildning och forskning. Den förstärkning av regionens högskolutbudsom måste komma till stånd ska innefatta att snarastomvandlas till universitet.I finns många invandrare och ungdomar som kommer att tachansen att studera vid högskolan för att kunna skaffa sig en bra jobb.Näringslivet behöver dem och de behöver ett arbete.Vid fördelning av de ytterligare 20.000 platserna till högskolan borde ettsärskilt Stockholmspaket för högre utbildning utarbetats tillsammans.Ett sådant skulle kunna innehålla förslag på nya typer av regionalautbildningar i samverkan mellan högskolan, näringslivet och de offentligamyndigheterna.Samarbetet bör innefatta välfärdsfrågor, varav den viktigaste kanske är enstark satsning på förskolan. Utvecklingen av förskolan måste vara en viktigfråga för i storstadsregionerna.Vi förstår att det finns ett behov av att följa storstadspropositionen med ettkraftfullt integrationsprogram med tonvikt på ökad kunskap i svenskaspråket.Det skulle kunna innehålla en individanpassad SFI:Det skulle innehålla särskilda satsningar på Kunskapslyft/Grundlyft,program för att kunna omvandla utländska examina till svenska förhållandensamt särskilda utbildningar till bristyrken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter en kommitté för attfölja upp den storstadspolitiska propositionen,2. att beslutar att den nya högskolan skall etableras iTensta på i den 4 oktober 1999Nikos ()()()()
mot · GN02Ub484 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub484av , ()Etik inom forskningFöreträdare inom näringslivet talar ofta om viljan till ansvarstagande föratt få till stånd forskning inom olika, för den specifika branschen, viktigaområden. Det kan handla om vitt skilda områden. Bostads- och bygg-forskning är ett aktuellt exempel, läkemedelsforskning ett annat ochforskning kring elektromagnetiska fält ett tredje.Samverkan mellan högskolevärlden och det omgivande samhället spelar enviktig roll för samhällsutvecklingen. Därför var beslutet att i högskolelagenföra in den tredje uppgiften en viktig markering från . Genom denökning av anslagen till grundforskning, som påbörjas i samband med åretsbudgetproposition ökar högskolornas möjlighet att själva väljaforskningsområden och med ökad styrka också delta i den beställarstyrdaforskningen.När statens anslag till forskning inom vissa branscher minskar, ökarbehovet för företag och andra intressenter att mer aktivt stötta olika förbranschen viktiga utvecklingsfrågor. Där är forskning en naturlig och viktigdel. Oundvikligen leder ett ökat beroende av externa finansiärer inom vissaforskningsområden till att nya frågeställningar aktualiseras, såväl positivasom negativa enligt vår mening. Inte minst inom det samhällsvetenskapligaområdet finns ibland risker för att externt finansierad forskning minskar itrovärdighet om inte högskolevärlden själv för en kontinuerlig debatt ometiska frågor i forskningen.Å ena sidan kan det vara svårt för beslutsfattare att tydligt skapa sig enuppfattning om vilken vikt man bör lägga vid vad olika forskningsresultatpekar på då man inte alltid direkt kan utläsa hur en rapport kommit till och ivilket syfte. Å andra sidan kan det från seriösa och välvilligaföreträdare för en speciell bransch vara svårt att hävda det trovärdiga i ettresultat man själv varit med att ta fram, genom ekonomiska bidrag och somkanske tillfullo utfallit till "beställarens" eller medfinansiärens belåtenhet.Av dessa och flera skäl, anser vi det viktigt att regeringen i alla avseendenbelyser frågor av forskningsetisk natur. Universitetens och högskolornassamverkan med det omgivande samhället skall naturligtvis vila på envetenskaplig grund även i framtiden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att kontinuerligt belysa etikfrågornainom forskningen.Stockholm den 4 oktober 1999Carina ()()
mot · GN02Ub485 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub485av , ()högskolaAllt fler ungdomar från kommun - söder om -läser vidare på högskola och universitet. Tendensen är densamma överhela landet men den är särskilt tydlig i . På högskolai har man lyckats bryta snedrekryteringen till högrestudier. Av studenterna kommer från hem där föräldrarnasaknar akademisk examen. Det är en anmärkningsvärd siffra. Vanligtvisbrukar den ligga på . En förklaring till detta är det projektsom internt kallas "Klassresebyrån". Man arbetar mycket konsekventmed att motarbeta den sociala snedrekryteringen till högre studier, och attlocka ungdomar från studieovana miljöer.En annan förklaring till att man lyckats underlätta inträdet i denakademiska världen är den introduktionskurs man kan läsa på Södertörnshögskola. Kursen, en termin lång, innehåller tio poäng praktisk svenska, fempoäng vetenskapsteori och lika mycket idéhistoria. Viljan finns och kraftenväxer. Det finns många och mycket intressanta utvecklingsidéer för helaområdet - ja för hela regionen anser att den kraft som föds ur den faktiska och konkreta satsningen påen högskola på bör tas tillvara av många olika skäl. En utökningav forskningsresurser och fortsatt expansion för högskolan - mot ettuniversitet - bör vara något som diskuteras vidare. Den lokala målsättningenär att detta skall vara genomfört och tillmäts mycket storbetydelse som en utav flera viktiga tillväxtfaktorer. Det vi ofta talar om - attbryta segregationen - är kanske den enskilt viktigaste motiveringen till att sepå denna fråga med förtur.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utveckla högskolan på till univer-sitet.Stockholm den 4 oktober 1999Carina ()()
mot · GN02Ub486 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub486av , ()Mikroteknologicentrum vid tekniska högskolaVästsverige är ledande industriregion. Genom satsningar bådefrån samhället och privata näringslivet har vi i kunnat ligga iframkant när det gäller forskning och utveckling inom industrins område.Chalmers tekniska högskola har varit en motor i denna framtidsinriktadeoch offensiva strategi. För att även ska vara enindustriregion som står sig i den internationella konkurrensen är det avyttersta vikt att vi satsar mer resurser på forskning och utbildning. Dethandlar om den typ av industri som ska bära landet in i framtiden.Områden som kommer att ha avgörande betydelse i den modernaindustriproduktionen är mikroteknologin och mikroelektroniken. För att ståväl rustade inom denna sektor tog ett principbeslut ominrättandet av ett mikroteknologicentrum vid iGöteborg. står detta centrum klart för invigning. Allt sedanriksdagens principbeslut har det stått klart att staten ska bidra tillhyreskostnader för det nya centrumet. I regeringens budgetproposition förår 2000 och finansplan finns dock inte några medelupptagna.Detta har givit upphov till frågor om hur vi ska skapa och upprätthållalikvärdighet mellan stiftelsehögskolor och andra högskolor. Vi anser att detär viktigt att sådan likvärdighet kommer till stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om likvärdighet mellan stiftelsehögskolor och andrahögskolor.Stockholm den 5 oktober 1999Marianne ()()()()()()
mot · GN02Ub487 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub487av , ()Jämställdhet i utbildningenTrots att en knapp majoritet av alla studerande på högskolan är kvinnor,så tar sig bristen på verklig jämställdhet sitt tydliga uttryck. Både utbild-ningsnivån och utbildningsinriktningen skiljer sig åt mellan kvinnor ochmän. Män återfinns oftare på utbildningar som anses vara mer status-fyllda och kvinnor på utbildningar som anses ha en lägre status. Därförsker det fortfarande genom högskoleutbildningen en uppdelning avkunskap och kompetens på arbetsmarknaden och i samhället. Ett annatuttryck för bristen på jämställdhet utgörs av det faktum att helaforskarvärlden domineras av män. Bland professorer och dekaner är denmanliga dominansen betydande. Mer än tre fjärdedelar avforskarassistenter och lektorer är män.Denna problematik måste brytas.Andelen kvinnor måste öka vid högskoleutbildningar inom områdenajuridik, teknik, ekonomi och naturvetenskap. Andelen män måste öka påförskole- och grundskollärarutbildningen samt vårdutbildningar. Berördamyndigheter bör intensifiera arbetet för en mer jämställd högskola.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhet i utbildningen.Stockholm den 5 oktober 1999Mona ()()
mot · GN02Ub489 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub489av , ()Andelen kvinnor i ingenjörsutbildningarVälutbildade personer inom teknik och naturvetenskap är en viktig förut-sättning för ett framgångsrikt näringsliv och landets ekonomiskautveckling. Näringslivet kan inom vissa områden inte rekryteratillräckligt många personer med rätt naturvetenskaplig och tekniskkompetens. Detta gäller särskilt civilingenjörer och forskarutbildade.Därför är regeringens bedömning helt rätt att tyngdpunkten i utbyggnadenav högskoleutbildningen skall ligga inom de naturvetenskapliga och tekniskaområdena.I regeringsförklaringen kan man läsa att åtgärder "för att bryta den köns-uppdelade arbetsmarknaden kommer att vidtas".När det gäller de tekniska yrkesområdena ser man en tydlig manligdominans även om andelen kvinnor inom de tekniska utbildningarna har ökatunder senare år. På civilingenjörsutbildningarna var andelen kvinnor sombörjade läsåret 93/94 och läsåret 97/98 . För högskoleingenjör varmotsvarande siffror och 26 %.Ökningstakten är alldeles för långsam eftersom utbildningarna är långa ochdessutom så varierar andelen kvinnor väldigt mycket mellan olikautbildningar t.ex. elektronik och maskinteknik båda . Att lockafler kvinnor till ingenjörsutbildningarna är viktigt ur flera aspekter, dels föratt täcka rekryteringsbehovet för arbetsmarknaden, dels för att bryta denkönssegregerade arbetsmarknaden.Regeringen gav i uppdrag att i sam-verkan med andra universitet och högskolor genomföra ett utvecklings-projekt med syfte att förnya högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbild-ningen med särskilda mål att stimulera rekryteringen av kvinnor.Projektet har resulterat i analyser och förslag till förnyelse, det är mycketviktigt att dessa förslag med det snaraste kommer andra universitet ochhögskolor till del.Det kan i fortsättningen inte vara meningen att rekryteringen av flerkvinnor till ingenjörsutbildningar skall behöva bedrivas i projektform, dettamåste vara ordinarie verksamhet för varje universitet och högskola. Tydligamål måste sättas upp för att höja andelen kvinnor inom ingenjörsutbildningaroch förslag på hur man når dem, förslagen kan med fördel tas fram med hjälpav studenterna själva, sedan skall resultaten utvärderas och redovisas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om andelen kvinnor i ingenjörsutbildningar.Stockholm den 1 oktober 1999Carina ()()
mot · GN02Ub490 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub490av , ()Högre utbildning och forskning i västra är underförsörjt med högre utbildning och forskning. (Medvästra avses den nya och länsom tillsammans har nära 1,8 miljoner invånare.) Söktrycket är störst ilandet som antalet utbildningsplatser relaterat till t exfolkmängd är lägst. Dessutom finns stora alarmerande brister nu ochframgent på arbetskraft med högre utbildning framför allt inom teknikoch naturvetenskap. Likartad brist finns i accelererande fart inom vård,omsorg och skola.Utöver proportionella ökningar behöver västra ett tillskottmed över 10.000 utbildningsplatser. I detta sammanhang är det viktigt attkomma i håg att en utbyggnad av t ex ingenjörsutbildningar och lärarutbild-ningar också kräver tillgång till humaniora och samhällsvetenskap.En utbyggnad av högre utbildning i västra förutsätter också enutbyggnad av fasta forskningsresurser.De små och medelstora högskolorna har just nu en brist på balans mellanundervisningsuppdrag och minimala forskningsresurser. Inom det väst-svenska samarbetet eftersträvas just nu etablerandet av gemensammaforskarskolor för att underlätta en forskningsexpansion.Vårt samhälle behöver i allt större utsträckning människor med forskar-utbildning, men det är också bland de producerande kunskapsbärarna somframtidens lärare och forskare vid våra högskolor hämtas. Här finns enspännande kontaktyta vid våra västsvenska högskolor och omgivandesamhälle.Även västsvenska utvecklingsområden som exempelvis mikroelektronik,bioteknik, design, bild, konst och musik måste för sin fortsatta utveckling fåstörre möjlighet till forskningsresurser och utbildningsplatser i västraSverige.Just nu sker ett fördjupat arbete med att söka rätt på varje enskild hög-skolas särart och framtida profil. Samverkan har dessutom öppnat vägar gemensam profil med näringslivet i . Denna nära samverkanmed näringslivet är säkerligen en av förklaringarna till att studenter somavlagt examina vid de västsvenska högskolorna i så stor utsträckning snabbtfår jobb inom sitt kompetensområde.Ett annat viktigt område som måste få en kraftig utbyggnad är IT ochdistansutbildning. Delar av västra och flera enskilda kommunertillhör dem som har den lägsta andelen högskoleutbildade i riket. Alla kaninte resa till en högskoleort för att studera. För dem är distansutbildning enmöjlighet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya utbildningsplatser till de mindre och medel-stora högskolorna i västra den 4 oktober 1999Ingvar ()()()()()()
mot · GN02Ub491 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub491av , ()Fler platser till läkarutbildningen i VästsverigeI enlighet med förslag föreslår densocialdemokratiska regeringen i sitt förslag till statsbudget för år 2000och finansplan för och att läkarutbildningen utökas.Totalt i riket fördelas 1 100 platser . Detmotsvarar att antalet utexaminerade läkare ökas med ca 200 perår. 1998 utexaminerades knappt 800 läkare.För del har 110 platser för och 110 platser för år2002 fördelats till läkarutbildningen vid . Detta ärpositivt och ett steg i rätt riktning. Vid en blick på läkartäthet och antaletläkarstudenter i förhållande till folkmängd tvingas man dock konstatera attläkarutbildningen i måste öka ytterligare efter 2002 för attkomma i fas med övriga landet. Då bör läkarutbildningen vid Göteborgsuniversitet tilldelas ytterligare platser.Läkarutbildningens dimensionering fördelat på regioner:Tabell 1: (Region /miljon invånare 1997Platser/miljon invånare )HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om läkarutbildningen i Västsverige.Stockholm den 30 september 1999Märta ()()()()()()
mot · GN02Ub492 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub492av , (-c)i (HJ) föreslås i budgetpropositionen erhålla 250nya permanenta platser och ytterligare 250 nya platser år 2002.Det innebär att HJ sammanlagt erhåller2 100 nya platser, vilket är mindre än vad andra högskolor med undantagav Högskolan på och några fackhögskolor erhåller underperioden.Högskolan i har redovisat ett mycket gott söktryck samt tillhörde högskolor som nått de mål regeringen ställt upp för grundutbildningen vadgäller såväl totala antalet helårsstudenter som antalet helårsstudenter inomutbildningsområdet naturvetenskap-teknik. Resursutnyttjandet har såledesvarit mycket gott vid . Detta faktum bör väga tungtvid ställningstaganden till nya utbildningsplatser vid HJ.Med tanke på detta (och det i olika sammanhang redovisade behovet avhögskoleutbildning i HJ:s naturliga upptagningsområde, inte minst av detexpansiva näringslivet i ), föreslår vi att Högskolan iJönköping tilldelas ytterligare minst 300 platser. Där-med skulle HJ nå ett genomsnitt av vad motsvarande nio högskolor i landeterhåller i form av nya utbildningsplatser perioden 1997-2002.Forskning och forskarutbildningHögskolan i /samt föreslås ibudgetpropositionen erhålla betydande nytillskott av medel för forskningoch forskarutbildning och . Detta beroende på att dessabåda högskolor av regeringen tilldelats var sitt vetenskapsområdeoch därmed har rätt att bedriva forskarutbildning och rätt att utfärdaforskarexamen i ämnen som faller inom vetenskapsområdet.Högskolan i har inget vetenskapsområde men väl sedan 1995rätten att bedriva forskarutbildning och doktorsexamen i ett antal ämnen (). Regeringen har även satt uppexaminationsmål för forskarutbildningen vid IHH, vilka uppfylls med råge.Av det långsiktiga ramavtal har med staten omutbildning och forskning framgår att högskolan skall tillföras medel förforskning och forskarutbildning vid IHH enligt en plan till och med år 2000.Parterna är överens om att därefter verka för en ytterligare expansion avforskningen och forskarutbildningen under förutsättning av att goda veten-skapliga resultat uppnåtts och det statsfinansiella läget så tillåter.Utanför det särskilda åtagandet i ramavtalet med att bygga upp forskningoch forskarutbildning vid IHH erhåller HJ mycket små resurser för forskningtill övriga ämnen på högskolan i jämförelse med övriga högskolor.Med hänsyn till att staten och , enligt det lång-siktiga ramavtalet, skall verka för en fortsatt expansion avforskningen och forskarutbildningen vid IHH och behovet av att HJ erhålleren betydande förstärkning för forskning till övriga delar av högskolanföreslås att tilldelar HJ medel för forskning samt forskarutbildningi samma omfattning som regeringen föreslår att /samtKalmar skall erhålla och år 2002.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att tillförs medelinom ramen för befintliga anslag motsvarande 300 årsplatser för perio-den ,2. att beslutar att tillförs forsk-ningsmedel inom ramen för befintliga anslag i samma omfattning somhögskolorna i och /Ronneby.Stockholm den 5 oktober 1999Margareta ()()()()()()()