ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T417 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T417av , Per ()Kostnader för körkortsutbildningEn självklarhet i dagens utbildningssystem är att samhället ansvarar förutbildning vilken i sin tur leder till produktivt arbete inom snart sagtvarje tänkbart område av samhällslivet. Ett av de få områden som ännuinte generellt är inordnat i det gemensamma, offentliga ansvaret är dockkörkortsutbildningen.Att ha ett körkort innebär en oerhörd frihet. Det ger möjlighet att sätta sig ien bil och köra vart man vill. Men att ha körkort är också i allt högre grad ennödvändighet för att till exempel få arbete. Denna frihet, och möjligheten tilldenna nödvändighet, är långtifrån förunnad alla, delvis på grund avhöga avgifter för utbildningen. Kostnaden för att skaffa ett körkort kan i dagsnabbt rusa upp i mer än . Till det kan kostnader komma attstiga ytterligare på grund av aviserade förslag om förändringar i utbild-ningen.Då de flesta som skaffar körkort ännu saknar egen inkomst, gäller det imånga fall att ha föräldrar som kan betala detta. Arbetslösa och inkomst-tagare med låg lön har svårt att betala sina ungdomars körkortsutbildning.För många innebär det ett sämre utgångsläge framförallt på arbets-marknaden. Det är därför ur rättvise- och jämlikhetsperspektiv av stor vikt attalla bereds möjlighet att kunna tillgodogöra sig körkortsutbildning och attinte en hög kostnad för utbildningen bidrar till att körkortsinnehavet blir enklassfråga.Stor kraft ägnas åt frågor om trafiksäkerhet och krav på att förar-utbildningen ger kunskaper och beteenden som bidrar till att minska trafik-olyckorna. Det är naturligtvis inget fel i det. Betydligt mindre omtanke ägnasdock åt åtgärder för att sänka kostnaderna för körkortseleverna.Inom ramen för de krav som ställs på utbildningen bör det vara möjligt attutveckla pedagogik, metoder, utrustning mm. som möjliggör att kostnadernaför förarutbildning kan sänkas. Vi motionärer menar att en utredning börgenomföras i detta syfte.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om körkortsutbildningen.Stockholm den 30 september 1999Per ()()()()()
mot · GN02T418 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T418av , ()Utbildning i ekokörningInledningJordens successiva uppvärmning på grund av växthuseffekten kräveråtgärder. Detta är en av de stora utmaningarna för framtiden - enutmaning vi måste lyckas med för att kommande generationer ska kunnaleva gott på jorden. En av orsakerna till uppvärmningen beror påvägtrafikens utsläpp av växthusgasen koldioxid (CO2). Utsläppen står idirekt proportion till fordonens drivmedelsförbrukning.Minska bränsleförbrukningenEtt effektivt sätt att minska utsläppen är att minskadrivmedelsförbrukningen. Detta kan ske på framför allt två sätt: antingengenom att köpa fordon med lägre förbrukning per mil eller genom attändra körsätt i befintliga fordon - nya såväl som gamla bilar.EcodrivingPå senare tid har det utprovats metoder, så kallad ecodriving, som kanminska drivmedelsförbrukningen . Den kraftigtminskade drivmedelsförbrukningen leder dessutom till ekonomiskafördelar. Den ekonomiska vinsten rör sig i de flesta fall till en bit överkronan per mil. Importen av drivmedel skulle minska med upp till 0,9miljoner kubikmeter om samtliga fordon kör ekologiskt meracceptabelt.Sverige har som land satt upp ambitiösa mål för att minska utsläpp avkoldioxid från fossila bränslen. Det borde därför vara en viktig del i dettaarbete att aktivt verka för att ekokörning blir allmän i Sverige.FörslagUtbildning i ekokörning bör göras obligatorisk i all körkortsutbildning.För att få godkänt i sin körkortsutbildning måste eleven kunna visa attden verkligen behärskar ekokörning.För dem som redan har körkort bör det finnas ett samhällsintresse av att dekan erbjudas subventionerad utbildning i ekokörning.Inom den offentliga sektorns alla delar bör fordonsförare utbildas iekokörning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av allmän utbildning iekokörning för att aktivt bidra till att minska utsläpp av koldioxid frånfossila bränslen.Stockholm den 29 september 1999Gudrun ()
mot · GN02T419 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T419av , ()Besiktningstvång av vissa svenskregistrerade bilarAlltfler svenskar är genom sitt arbete eller efter sin pensionering boendeutanför kortare eller längre del av året. För dem som äger ochnyttjar fordon, registrerat i , kan problem uppstå på grund av detregelverk som omger svenskregistrerat fordon.Det besiktningstvång som omfattar alla bilar av viss ålder innebär attbilar, oavsett var de körs, måste kontrolleras av . Någonmöjlighet att låta motsvarande institution i annat land utföra dennabesiktning låter sig inte göras. Att inte utföra besiktningen inomutsatt tid medför automatiskt körförbud för fördonet.Åtskilliga svenskar har för att undvika körförbud tvingats att göra en extraresa hem till , enbart för att besiktiga sitt fordon och därmed undvikakörförbud. Kostsamt, orationellt och inte heller miljömotiverat att köramycket långa sträckor endast för att utföra den kontrollbesiktning somsvensk lagstiftning kräver av svenskregistrerat fordon. Enligt vår mening bördetta system kunna förenklas och harmoniseras helt inom EU. Detta börriksdagen ge regeringen tillkänna.Kontrollbesiktning sker i alla länder inom unionen och även omregelverket är något olika, bör den svenska ståndpunkten vara att enharmonisering sker även på detta område. Dock finns dentekniska förutsättningen att utföra besiktning enligt det regelverk svenskförfattning kräver, och därför borde denna kunna utföras av den myndighet,eller annat auktoriserat organ, som har ansvaret inom respektive land. Närfordonet godkänts skickas besiktningsprotokollet till och en dyr ochtidskrävande extra resa till "bilens hemland" har undvikits. Vi föreslår attriksdagen hos regeringen begär förslag till en regeländring i den riktning somanges i denna motion.Svenskar som väljer att mera permanent vistas i annat EU-land skall eftersex (i något fall tolv) månaders vistelse i aktuellt land låta registrera sittfordon där man är bosatt. Denna grupp av utlandssvenskar omfattas såledesinte av det svenska besiktningstvånget. Det omvända förhållandet - om dessaväljer att "besöka" då besiktningsperioden för det egnafordonet infaller - bör besiktningen kunna ske i med giltighet påsamma grunder som skisserats ovan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring av svenska regler för besiktning avsvenskregistrerade fordon inom EU,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om harmonisering av för kontroll avmotorfordon.Stockholm den 1 oktober 1999Lars ()()
mot · GN02T420 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T420av Rådhström, ()Släpvagnsvikter för B-körkortDagens regler för svenska bilförare vad gäller dragvikter i samband medfärd i kombination med släpvagn är så utformade att de ger dåligöverensstämmelse med verkliga förhållanden.Dagens regelsystem för körkortsinnehavare med B-körkort innebär bl.a. atttotalvikten på tågvikten inte får överstiga . Man får inte dra ensläpvagn som överstiger bilens tjänstevikt och den sammanlagda tågviktentillåts då ej överstiga 3.500 kg.Man kan således inte ens dra en tom släpkärra om registreringsbeviset försläpkärran visar en möjlig totalvikt som innebär att man överstiger total-vikten.Ur trafiksäkerhetssynpunkt kan detta ibland innebära negativa konsekven-ser. Om man exempelvis tar en äldre med en totalvikt av 2.510 kgså får den dra med ett vanligt B-körkort. Om ägaren till nämndafordon vill byta till en nyare bil av samma storlek medför detta komplika-tioner om den utnyttjas som dragfordon.Detta fordon i samma storleksklass har tillverkats för att vara säkrare ochhar därmed också blivit tyngre. Totalvikten går upp mot alltså blirdet nästan ingen vikt över till att dra en släpvagn, då tågvikten i ett sådantfall kommer att överstiga 3.500 kg.En konsekvens som totalvikten med kan få är att man kan ha enstörre och tyngre bil som är säkrare vid dragtransporter, men ej tillåten attanvända. Däremot medger regelverket användandet av en liten lätt bil att draden tunga släpvagn som är förbjudet med det tyngre fordonet.HemställanMed hänvisning det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regelsystemets utformning beträffande förhållan-det mellan fordon och släpvagnsvikter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillsätta en utredning som ser över regel-systemet vad gäller släpvagnars verkliga last och registreringsbevisetstotalvikt för släpvagn.Stockholm den 1 oktober 1999Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GN02T421 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T421av , ()FelparkeringsavgiftI lagen 4 § om felparkeringsavgift (1976:206) står att fordonets ägareansvarar för att felparkeringsavgifterna betalas. Ägaren ansvarar dockinte om omständigheterna gör det sannolikt att fordonet frånhänts honomgenom brott.Enligt 7 § ska avgift erläggas inom föreskriven tid även om talan föres omundanröjande av betalningsskyldigheten.Enligt 8 § meddelas parkeringsanmärkning och anser fordonets förare ellerägare att så ej hade bort ske, får han ansöka om rättelse hos polismyndig-heten i det polisdistrikt där anmärkningen meddelades.Enligt 9 § får ägare av fordon, i fråga om vilket parkeringsanmärkning harmeddelats, hos polismyndigheten i det polisdistrikt där parkeringsanmärk-ningen meddelats skriftligen anmäla att han bestrider betalningsansvar.Skrivelsen i 7 § motiveras i förarbetena med att beloppen som kan kommai fråga är ringa samt att handläggningstiden av dessa ärende är kort. Problemen uppkommer när fordonsägaren, eller annan förare inte gjort sigskyldig till en överträdelse, omöjligt kunnat känna till att hon/han gjort sigskyldig till en överträdelse eller då regelverket är tveksamt och ger utrymmeför dubbla tolkningar.Är detta ett problem då beloppen är ringa och handläggningstiderna såkorta enligt lagstiftaren? I och övriga storstadsregioner uppgårnumera parkeringsanmärkningarna ända . Dessutom kanman för samma förseelse beläggas med anmärkning upp till fem gånger ominte fordonet flyttas. Det ger maximalt belopp för en utdragen förseelse om3500 kronor. Detta kan inte anses som ringa. En avgift på upp till 700 kronorkan inte heller som enstaka belopp anses som ringa.Beträffande de korta handläggningstiderna är det numera så att det t exinom kan ta upp till 12 månader.Stockholms polismyndighet betalade tillbaka ca 8.000felaktiga parkeringsanmärkningar (detta gäller plus fyra när-kommuner). Hur många felaktiga anmärkningar som delats ut och utanklagan betalats kan vi bara spekulera i.Det är naturligtvis rimligt att se till att det inte kommer allt för mångaförhalande "okynnesöverklaganden" och att man genast tvingas betala bötes-beloppet. Trots allt är den stora majoriteten anmärkningar korrekta.Men det är också viktigt att rättssäkerheten inte sätts ur spel. Det måsteockså finnas ett system som motverkar "okynnesanmärkningar".Jag anser att det mot bakgrund av den extraordinära lagstiftningen somomgärdar indrivningen av parkeringsanmärkningar måste göras ett tillägg ilagstiftningen, som gör att felaktiga anmärkningar beivras så att dendrabbade kompenseras med minst lika mycket som han/hon avkrävtsfelaktigt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillägg i lagen om felparkeringsavgift.Stockholm den 1 oktober 1999Siw ()
mot · GN02T422 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T422av , ()Motverka hieroglyfiseringenVägverket byter skyltar för stora pengar. Det är åter EU som lagt sin näsai blöt. De enda som gynnas av det stora skyltbytet är fabrikanter avskyltar. Vare sig trafiksäkerheten eller vi som värnar den offentligaekonomin har anledning att vara förtjusta, inte heller vård, skola ochomsorg vars näsa dessa pengar gick förbi. Miljön gynnas inte heller.Varför bildspråk?Det är den här skylten det bland annat handlar om;(bild ur )Den ska ersätta den 50-skylt som finns vid tätort och som klart ochentydigt säger vilken hastighet det är som gäller. Vad jag förstår ärsiffrorna internationella och alla förstår en vägskylt, som det står 50 på.Man kan naturligtvis invända att engelsmännen har varit sena att införadet metriska systemet, men antalet engelska bilar med hastighetsmätaremed miles i stället för kilometer torde vara lätt räknade. Dessutom tordedessa trafikanter vara väl medvetna om det faktum att kilometer pertimme är det gängse i Europa.Men ska 50-skyltarna bort. Istället ska vi se stadssiluetten och veta attden betyder . Vad är det för vits med detta?Vi kan siffror!För trafiksäkerhetens skull bör naturligtvis skyltarna vara så klara ochentydiga som möjligt. 50-skylten kan inte misstolkas, men däremot kanen glömsk en faktiskt glömma att stadssymbolen betyder /tim.Även vid motorvägar ska hastighetsskyltar försvinna. Men i är ju farten på vissa sträckor fri...Förbereder EU en av-alfabetisering av befolkningen? Man undrar ju.Varför detta bildspråk? Ska samhället återgå till hieroglyfer som var just ettbildalfabet?EU-anpassa inte!Sluta att byta 50-skyltarna mot stadsbilden! Det finns säkert länder iunionen som ännu inte hunnit införa "reformen" och som kan köpaöverblivna skyltar. Hävda - om kommissionen protesterar - att hela densvenska befolkningen kan läsa och förstå siffror och att inte villäventyra trafiksäkerheten med ett bildspråk som kan misstolkas.För övrigt har medlemsavgiften till EU ökat till år2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ersätta dagens 50-skyltar med stadsbilds-skyltar.Stockholm den 1 oktober 1999Gudrun ()
mot · GN02T423 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T423av Elinderson, (-m)Stopplikten för högersvängI vägmärkesförordningens 37 § anges att röd signal innebär "Stopp.Fordon får inte passera stopplinje eller, om sådan saknas, signal. Signalmed konturpil gäller endast den färdriktning som anges med pilen".Huvudsyftet med s.k. flerfärgssignaler är att reglera trafiken så att korsan-de trafik inte riskerar att kollidera eller orsaka ökade risker i trafiken,framförallt i trafikkorsningar med hög belastning. I en sådan korsning upphörsåledes vanliga företrädesregler att gälla.De vanligaste olycksfallen i fyrvägskorsningar är kollisioner mellan fordonsom färdas rakt fram eller i vänstersväng, medan kollisioner med höger-svängande fordon är mycket sällan förekommande. harkorsningar med stor andel högersvängande trafik därför ofta kompletteratsmed en extra fil med särskild s.k. konturpil, som kan ange grönt ljus förhögersvängande trafik.I ett antal delstater i har reglerna för trafiken i korsningar med s.k.flerfärgssignaler ändrats på så sätt, att högersvängande trafik alltid har rättatt, med beaktande av företrädesregel, passera ljussignalerna. Resultatet avdenna förändring har varit mycket positiv. Trafikföringen har blivitsmidigare och väntetiderna har minskat, utan att ett ökat antal olyckornoterats.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring av 37 §vägmärkesförordningen att högersvängande trafik alltid har rätt attpassera stopplinje och signal med iakttagande av de företrädesreglersom gäller i icke ljusreglerade korsningar.Stockholm den 30 september 1999Lars Elinderson (m)()
mot · GN02T424 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T424av , ()TrafikkampanjI har 386 personer, varav 42 var barn, dödats itrafiken. Över 15 000 människor har skadats och den s.k. Nollvisionen -det vill säga en trafik där ingen dödas eller skadas svårt - kännsavlägsen.Med anledning av årets alla tragiska händelser är det viktigt att beakta defaktorer som spelar roll och kan vara orsaker till olyckorna.Låga hastigheter åstadkommer alltid en säkrare vägtrafik och därför ärockså de nya reglerna om sänkta hastigheter viktiga. Likaså är standarden påvåra vägar och fordon avgörande för trafiksäkerheten.Men bevisligen räcker inte nämnda åtgärder. Till stor del beror trafik-olyckor på den mänskliga faktorn och vi måste också sätta fokus på trafikant-ernas beteendemönster.Det är dags att i förebyggande syfte öka människors kunskaper om trafik-säkerhet. Detta kan åstadkommas genom t.ex. en nationell kampanj till-sammans med folkrörelserna i branschen, men också genom fortlöpandeinformation och utbildning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att öka kunskapen om trafiksäkerhet.Stockholm den 1 oktober 1999Marianne ()
mot · GN02T425 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T425av , ()Höjd hastighet på motorvägNär man jobbar med trafiksäkerhet måste man se till helheten. När detgäller hastigheten på våra motorvägar kan man konstatera acceptansenför dagens gräns /h är för låg. Detta kan bero dels på den högavägstandarden, dels på att dagens bilar har god säkerhet ochköregenskaper för betydligt högre hastigheter.Med tanke på vägstandarden, bilarnas prestanda och den sociala accept-ansen, är det rimligt att man höjer hastigheten på våra motorvägar till 130km/tim. Detta skulle sannolikt leda till en bättre trafikrytm samt störrerespekt för övriga trafikregler.Värt att notera är att har aviserat att man kan tänkasig en höjning av hastigheten på våra motorvägar /h, vilket skullevara en god början.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om höjd hastighet på motorvägarna till130 km/h.Stockholm den 1 oktober 1999Magnus ()
mot · GN02T426 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T426av , ()Säkerhetsbälten i långfärdsbussarI sin proposition Nollvisionen och det trafiksäkra samhället uttaladeregeringen att det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall var attingen skall dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inomvägtransportsystemet.Sverige har kommit långt på väg för att nå detta mål. Vägar har gjortssäkrare, kommuner har getts möjlighet att införa zoner där hastigheten intefår överskrida . För förare och passagerare i personbilar ärsäkerheten väl tillgodosedd. Personbilar har utrustats med säkerhetsdetaljersåsom säkerhetsbälten för obligatorisk användning och airbags. Från den 1december 1999 gäller regler för obligatorisk användning av vinterdäck förpersonbilar vid vinterväglag. Vad däremot gäller säkerhet för bussresenärer och busschaufförer finnsdock fortfarande brister. Flera svåra bussolyckor skulleha kunnat få lindrigare följder, om bussarna varit utrustade med säkerhets-bälten och passagerarna hade använt dem.En ökad andel kollektivtrafik kan i sig bidra till ökad trafiksäkerhet. Enförutsättning är dock att resenärerna i kollektivtrafiken omfattas avsäkerhetsanordningar som kan jämställas med dem som omfattar personbils-resenärer. Det är därför nödvändigt att regler införs, som föreskriverobligatorisk utrustning av säkerhetsbälten i framför allt långfärdsbussar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av obligatorisk utrustning avsäkerhetsbälten i långfärdsbussar.Stockholm den 29 september 1999Majléne ()
mot · GN02T429 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T429av Värmby, ()Bilfri dagFör andra året genomfördes en bilfri dag underparollen (I staden, utan min bil?) i Frankrikeoch några andra länder. Aktiviteten, som bygger på det lokalaengagemanget, samlade 66 städer i och i deltog hela 93städer.1 Väcka till insiktSyftet med denna aktion är givetvis att ruska om invånarna och förmådem att avstå från bilen när de förflyttar sig, åtminstone för . Att fåfolk att pröva på att cykla, åka buss, spårvagn, tunnelbana eller ta sigfram till fots en bilfri dag utan avgaser och bilköer bryter invandamönster och ger nya erfarenheter.Ett av de stora miljöproblemen i dagens är biltrafiken och dessutsläpp. Det är viktigt att i den nödvändiga miljöomställning som vi påbörjathandfast visa på att det inte bara är möjligt och miljövänligt, utan att stadenockså blir mänskligare om vi kan få bort onödig biltrafik. Bilen i stadenförorsakar inte bara utsläpp, utan den är också en del av dagens livsmönsteroch den stil som stressar, tutar, trängs, tar plats, krockar, köar och isoleraross i plåtskal, när vi skulle kunna strosa lugnare, mötas, trivas bättre ochkunna höra konversationen på gatuserveringen.2 Förankra förändringAtt påvisa nödvändigheten av en förändring, och förankra insikten omdenna, är en mycket viktig del av miljöarbetet. Eftersom bilarnas utsläppinte känner några gränser borde arbetet för att minska dem inte hellerkänna några gränser. En gemensam bilfri dag i hela vore entydlig signal och en väckarklocka som skulle bidra till förståelse och stödför höjda målsättningar och krav om snabbare åtgärder inommiljösektorn.3 Den 22 september 2000Den är det åter dags för denna aktion "I staden, utanmin bil?". städer borde vara med. Det är en aktivitet som, utanatt hota budgetens utgiftstak, kan väcka många till insikt om att vi måstesänka utsläppstaken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ta initiativ till och samordna ett brett svensktdeltagande i en bilfri dag i städer den 22 september 2000.Stockholm den 1 oktober 1999Lennart Värmby (v)()()()()()()
mot · GN02T431 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T431av Elinderson, ()Trafikförordningen 3 kap. 61 § och 6 kap. 6 §Enligt Trf 3 kap 61 § kan fordonsförare få väjningsplikt för cyklisterm.fl. på korsande cykelbana/överfart. Om sådana lokala trafikföreskrifterinte anger detta är fordonsförare endast skyldig att anpassa hastigheten såatt fara för cyklist/mopedist inte uppstår.Enligt FrF 6 kap 6 § skall cyklist/mopedist ta hänsyn till korsande fordonoch endast korsa vägen när det är ofarligt, dvs cyklisten/mopedisten harväjningsplikt.Däremot gäller enligt Trf 3 kap 21 § att fordonsförare alltid har väjnings-plikt vid "förhöjd cykelbana" - fordon som korsar denna har väjningsplikt.En övergripande ambition i trafiksäkerhetsarbetet är att skilja cyklister/-mopedister från biltrafiken. De flesta cykelbanor är därför anordnadeparallellt med gångbanor. Det är olyckligt om trafikregler i alltför hög ut-sträckning är olika för gångtrafikanter och cyklister, framför allt bestämmels-er som reglerar förhållandena till motorfordon.De nya reglerna i Trf skapar osäkerhet. Fordonsförare som har väjningpliktgentemot gångare vid ett övergångsställe har inte samma väjningspliktgentemot cyklister och mopedister på samma övergångsställe. Däremot harfordonsförare som korsar "förhöjd cykelbana" alltid väjningplikt.Dessa regler bör ändras på så sätt att fordon alltid har väjningsplikt försåväl gångtrafikanter som cyklister/mopedister på korsande gångbana ellercykelbana/överfart.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att motorfordon alltid har väjningsplikt för såvälgångtrafikanter som cyklister/mopedister på korsande gångbana ellercykelbana/överfart.Stockholm den 30 september 1999Lars Elinderson (m)