ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02A211 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A211av , ()Funktionshindrade ungdomars deltagande på arbetsmarknadenUnder har arbetslösheten drabbat många människor, och rege-ringen har gjort stora insatser för att kunna möta denna nya situation.Regeringen har inom olika politikområden, framför allt inom arbetsmark-nadspolitiken och utbildningspolitiken, anslagit medel i syfte att nå måletatt halvera den öppna arbetslösheten fram till år 2000.Olika grupper med speciella svårigheter att komma in på den öppna arbets-marknaden har prioriterats. Målet att ska vara 2024 börkunna uppnås.Det finns tyvärr vissa grupper som inte visar på samma positiva utvecklingmed en större andel i arbete. Det är de unga funktionshindrade.Ungdomshandikapprörelsen har i sin rapport visat på att andelen unga som lever på förtidspensionhar ökat från idag.Rapporten som bygger på intervjuer talar även om skolans bristandeinsatser då det gäller yrkesförberedande kunskaper.När det gäller anpassningen av miljön för att underlätta studierna uppgercirka en femtedel att den har anpassats, men knappt hälften har inte fåttnågon anpassning trots att det hade behövts. Liknande problem finns iarbetslivet.Det är viktigt att de insatser som samhället gör ska möjliggöra för alla attdeltaga på arbetsmarknaden på lika villkor. Likaså har alla ungdomar rätt likvärdig utbildning och likvärdigt stöd när det gäller att välja studier ocharbete.De resurser som tillförs arbetsmarknadspolitiken måste fördelas på ettsådant sätt att fler ungdomar med funktionshinder får ett arbete och att derasarbetsmiljö utformas efter deras behov.Skolan behöver öka kunskapen om elever med funktionshinder så att dessafår de stöd och de insatser som de behöver.I budgetpropositionen står att regeringen prioriterar att i skolan ge ettbättre stöd i specialpedagogiska frågor. Det är viktigt att detta stöd kommerdessa ungdomar till del.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmark-naden av ungdomar med funktionshinder.Stockholm den 29 september 1999Anita ()()
mot · GN02A212 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A212av , ()SamhallSamhall har skapat arbete och/eller rehabilitering för ca 100000 arbetshandikappade.Idag är cirka 29 000 anställda inom koncernen.Samhall beskriver sin vision - - - "att vara och uppfattas som det företagsom bäst sammankopplar mänskliga värden med kommersiell framgång".Svenska staten är ensam ägare till Samhall AB.De ekonomiska kraven har skärpts och hargenomgått stora förändringar. Besparingsåtgärderna har inneburit drastiskaåtgärder för såväl anställda som på antalet verksamhetsplatser. Utvecklingenhar sedan början på -70 talet, gått från den skyddade verkstadens trygghet tilldet affärsdrivande företagets lönsamhetskrav.Arbetshandikappades ställning på den reguljära arbetsmarknaden är svag.Arbetslösheten är högre för människor med funktionshinder än hos befolk-ningen i övrigt. För många utvecklingsstörda och psykiskt funktionshindradeär arbetet i avgörande för att de ska bli delaktiga i arbetslivet.Samhalls verksamhets mål innebär att servicesektorn ska vara likastor som industrisektorn. Utvecklingen riskerar "utslagning" av de människorsom kanske bäst behöver . Alltså de med svåra fysiska och psykiskahandikapp.Samhalls utveckling inger oro vad gäller möjligheten att uppfylla de socia-la målen, som beslutat om. Såväl humanitärt som samhällsekono-miskt är det angeläget att de sociala målen förverkligas för att utslagningenav de fysiskt och psykiskt funktionshindrade inte ska öka.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Samhall AB:s sociala mål.Stockholm den 30 september 1999Barbro ()()Per ()()
mot · GN02A213 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A213av , Per ()ArbetskraftspendlingI takt med det förbättrade konjunkturläget läggs enligtbudgetpropositionen arbetsmarknadspolitiken om mot en tydligaretillväxtfrämjande inriktning. Platsförmedling och yrkesinriktadarbetsmarknadsutbildning skall prioriteras för att motverkainflationsdrivande flaskhalsar liksom insatser för de arbetslösa som svagaste förankringen på arbetsmarknaden.Det ställs också i utsikt att de regionala tillväxtavtalen skall skapa godaförutsättningar för bättre samverkan och resursutnyttjande kring den regio-nala tillväxtpolitiken. För del har i likhet med andra län arbetatsfram ett tillväxtavtal.De näringspolitiska ambitioner som anges för länet är inriktade på små ochmedelstora företag. Framtidsbranscher som utpekas är bl.a. turism, informa-tionsteknik, miljöteknik, LCD-teknik och till viss del den kvalificeradetjänstesektorn.I länet finns en lång tradition inom hantverksyrken. Inte minst inom bygg-sektorn har denna yrkestradition gjort att arbetskraftspendlingen, under tidermed hög aktivitet på byggproduktion i , varit omfattande.När vi nu kan se en förbättrad konjunktur främst i storstadsområden ochuniversitetsorter ser vi det som möjligt att, utöver de förslag som i budget-propositionen anvisas inom arbetsmarknadspolitiken för att förhindra flask-halsar, förstärka åtgärderna med ökad arbetskraftspendling.Under de närmaste åren kommer det att inom byggsektorn i de områdendär byggandet ökar behöva tillföras ett betydande antal anställda dels för attersätta dem som går i pension, dels genom den ökade byggaktiviteten. Dethandlar om så många personer att de knappast finns tillgängliga i när-området. vet vi att på andra håll kommer det att finnas yrkeskunnigarbetskraft som inte kan få arbete på hemorten.Dessa personer får besked om att de bör flytta. Det är dock enkelt att sägamen svårare att genomföra. Det finns hinder som t.ex. att partnern har arbeteoch inte är flyttbar. Villan kanske inte går att sälja. Till det kan ocksåläggasatt där dessa hantverkare bor så är vården, omsorgen och skolan ofta arbets-plats för partnern. Det kan bli svårt att klara samhällets basservice om denkompetens som de besitter försvinner.I dagens samhälle kan nya flyttmönster skönjas och pendlingsavståndentenderar också att öka. Som ett led i ansträngningarna att minska problemenmed flaskhalsar på arbetsmarknaden borde också stimulans för ökad arbets-pendling ges. Det handlar om att utveckla moderna och snabba kommunika-tioner, nya former av veckoboende liksom ekonomisk stimulans.En vidgad arbetsmarknad genom utökad arbetspendling skulle också inne-bära bättre förutsättningar att tillgodose behovet av kompetent arbetskraft.Nyrekryteringen till byggutbildning kommer att stimuleras och hantverks-traditionen kan bevaras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad rörlighet på arbetsmarknaden.Stockholm den 30 september 1999Per ()()()()
mot · GN02A214 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A214av , ()LönebidragenSärskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder är nödvändiga insatser för attmänniskor med arbetshandikapp ska bli delaktiga i arbetslivet.Arbetslösheten för personer med arbetshandikapp har i stort sett varitoförändrad mellan . Samtidigthar arbetslösheten minskat på den reguljära marknaden.Under första halvåret 1999 fick av de personer med arbets-handikapp som fick arbete ett sådant med hjälp av lönebidrag (enligtregeringens prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 14 ).Omfattningen av de särskilda åtgärderna för arbetshandikappade har ökatkraftigt . fanns i genomsnitt56.500 anställda med lönebidrag. var samma snitt 51.100personer.Många samhällsnyttiga och goda arbetsinsatser utförs av lönebidrags-anställda inom den privata sektorn och i landsting, kommun och stat.Ungefär 30 procent av de lönebidragsanställda arbetar inom allmännyttigaorganisationer.Den ökade medelsanvisningen, som regeringen föreslår i budgetpropositio-nen är positiv.Men ett problem som inte har uppmärksammats är det s k taket på löne-bidragen.Lönebidragsanställda på t.ex. handikapprörelsens kanslier på lokal nivåoch länsnivå har således inte haft någon löneutveckling sedan taket fastställ-des . Taket sattes då till 13.700.Det upplevs naturligtvis som en stor orättvisa jämfört med de övriga påarbetsmarknaden, vars löner justeras och uppräknas enligt avtal.Det är nödvändigt att regeringen ser över möjligheten att justerataket för att en rättmätig löneutveckling för lönebidragsanställda ska kunnaske.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lönebidragen.Stockholm den 30 september 1999Barbro ()()Per ()()
mot · GN02A215 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A215av Feltzing, ()Elektromagnetiska hälsorisker för spårvagnsförare och lokförareElektromagnetiska fältSpårvagnsförare och lokförare utsätts för hälsorisker genom sitt arbeta ielektromagnetiska fält. Ett elektromagnetiskt fält uppstår då elektrisktladdade partiklar påverkar varandra. Denna kraftpåverkan, som härrörfrån elektriska laddningar respektive elektriska laddningar i rörelse, kanberäknas. Man definierar därför elektriska respektive magnetiska fältkring dessa källor. Sådana fält anses, beroende på olika egenskaper,kunna påverka andra laddade partiklar, t.ex. i biologiskt material.Undersökningar världen över visar på risker för hjärntumörer ochkromosomförändringar p.g.a. utsatthet av starka elektromagnetiska fält. Enhög grad av försiktighet måste ske och därför bör forskningen på dessa fältöka och fler studier göras, så att yrkeskategorier, som t.ex. spårvagnsförareoch lokförare, inte blir utsatta för så stora risker, som sker.Sverige har inga gränsvärden. är det första land, som har en lag somförbjuder hög strålning. I har skadestånd utbetalats försjukdom, orsakad av elektromagnetisk strålning.Forskning på starka elektromagnetiska fältEn hel del forskning har genomförts avArbetslivsinstitutet. Docent har undersökt personalvid och konstaterat att det finns starka indikationer omkromosomskador och cancerrisker, p.g.a. stark elektromagnetiskstrålning. Fältmätningar har blivit utförda i spårvagnar i Norrköping.GränsvärdenMagnetfälten mäts i µ-tesla. Rekommendationen ligger vid 0,2-0,3 µ-T.Datorer klarar i allmänhet denna gräns, men batteriladdare,transformatorer och annan utrustning har elektromagnetiska fält, somligger på ca 10 µT. Vid förarplatsen hos spårvagnsförare har uppmättsvärden på 3-4 µT och ända upp till 10 µT. Variationen beror på attvärdena skiljer sig, när spårvagnen står stilla, vid starter etc.Spårvagnsförare är alltså en mycket utsatt grupp för starkaelektromagnetiska fält. Förhållandet för lokförare och tågpersonal är likartat.Jämförs dessa arbetsplatser med avseende på elektromagnetisk strålning,med de rekommenderade värdena för byggnader, såsom skolor, daghem ochlekplatser så är skillnaden väsentlig. Här är policyn att de högsta värdet skallvara 0,2 µT.Eftersom det i dessa utsatta yrkesgrupper även återfinns många kvinnor ifertil ålder är det än viktigare att försiktighetsprincipen får vara ledande.Gränsvärden bör upprättas för arbeten som genomförs under inverkan avelektromagnetiska fält.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att forskning på starka elektromagnetiska fält börökas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att försiktighetsprincipen bör gälla vid arbeten,där elektromagnetiska fält finns,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att gränsvärden bör tas fram för arbeten medelektromagnetiska fält och då speciellt för spårvagnsförare ochlokförare.Stockholm den 29 september 1999Barbro Feltzing (mp)
mot · GN02A216 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A216av de , ()ArbetslöshetsförsäkringenEnligt grundvillkoren för rätt till ersättning enligtarbetslöshetsförsäkringen framgår det att rätt till ersättning vidarbetslöshet har sökande som är arbetsför och oförhindrad att åta sigarbete för en arbetsgivares räkning minst varje arbetsdag och igenomsnitt minst . Detta kan medföra att en personsom bor på en avlägsen ö, utan att ha tillgång till kommunikationsmedel,kan få rätten till ersättning ifrågasatt.Med dagens informationsteknik är det i praktiken många gångerointressant var man befinner sig. Finns tillgång till bredband innebär det atten person trots att han eller hon saknar kommunikationsmedel i en snäv tolk-ning av ordet kan utföra arbete hemma med det nya kommunikationsmedletoch därmed stå till arbetsmarknadens förfogande.Grundvillkoren för rätt till ersättning enligt 9 § behöver anpassas tillverkligheten och utvecklingen inom IT-området.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av anpassning av till utvecklingeninom IT-områdetStockholm den 20 september 1999Marietta de ()()
mot · GN02A217 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A217av , ()Långa arbetsveckorSvensk lagreglering är av den uppfattningen att alla heltidsarbetandearbetar , och stor möda läggs i debatten ned påhuruvida dessa skall få en minskad arbetstid.Sanningen är att väldigt många i stället arbetar 50, 60 eller 70timmar , helt oavsett politisk reglering. De drar ett mycket tungt lass.Många av dessa medborgare varken kan eller vill ändra sin arbetssituation,med hänsyn till de svåra problem som detta skulle kunna föranleda. Sam-hället har ingen beredskap för att underlätta deras tillvaro, somman samvetslöst drar stor nytta av deras insatser. De finns på något sätt intemed i den bild vi politiker skapat oss av arbetslivet. Det finns all anledningatt nu se över hur situationen skall kunna underlättas för medborgare medmycket långa arbetsveckor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om situationen för medborgare med mycket långaarbetsveckor.Stockholm den 29 september 1999Bertil ()
mot · GN02A218 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A218av , ()Onödig lagDet finns ett otal bestämmelser och statliga regler som företagare ärskyldiga att följa. Bland dessa finns det exempel på lagar som inte fyllernågon funktion. Vi vill visa på ett sådant exempel och föreslå lämpligåtgärd.Lagen 1976:157 om skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig plats tillarbetsförmedlingen är helt otidsenlig. Vi hävdar att lagen skall tas bort.Med dessa tre argument vill vi visa på varför vi anser detta:1. Den offentliga arbetsförmedlingen har inte längre monopol på att för-medla lediga platser. Därför är lagen föråldrad och orimlig.2. Arbetsförmedlingen har en marknadsandel, enligt egen bedömning, . Detta innebär att två av tre platser tillsätts utan denoffentligaarbetsförmedlingens medverkan.3. Lagen har inte hävdats eller medfört sanktion . En lag varsefterlevnad inte kontrolleras är överflödig.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagen om skyldighet för arbetsgivare att anmälaledig plats till arbetsförmedlingen.Stockholm den 30 september 1999Anita ()()
mot · GN02A220 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en gemensam ingång till arbetsmarknads-politiska åtgärder,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utfasning av kvarvarande volymåtgärder,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att länsvisa arbetsmarknadspolitiska organ bör fåökad frihet i användningen av arbetsmarknadsmedel,16. att hos regeringen begär förslag till ett regelverk föratt skapa övergångsarbetsmarknader - "kardborremarknader",17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att tidigt identifiera dem som riskeraratt bli långtidsarbetslösa och att dessa även fortsättningsvis skallprioriteras,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om decentralisering av beslutsmakten överarbetsmarknadsmedel och AMS centrala uppgifter,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda sökaktiviteten och åtgärder för att ökaden,20. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avlagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring att också mildaresanktioner än fullständig avstängning från ersättning skall kunnautdömas i enlighet med vad som anförts i motionen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning för att se över hur dagens regelverkför arbetsmarknaden bör förändras för att skapa större trygghet,flexibilitet och tillväxt,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att dispositiviteten i arbetsrätten bör öka,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en turordning i större utsträckning baserad påkompetens,24. att beslutar om sådan ändring i 22 § lagen omanställningsskydd att enbart den omständigheten att en arbetstagarehar sin arbetsplats förlagd till bostaden inte skall medföra attarbetsplatsen utgör en egen driftsenhet.Stockholm den 1 oktober 1999Lennart ()()()()()()()1 Yrkande 9 hänvisat till SfU.2 Yrkandena 6, 7, 10 och 11 hänvisade till UbU.
mot · GN02A221 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A221av , ()Omvandling av deltid till heltidAlltfler deltidsanställda i offentliga sektorn väljer att säga upp sin tjänstpå grund av att möjligheten att stämpla upp till heltid har begränsats.Samma sak gäller för vikarier. De avhåller sig rätten till en fast anställningefter som vikarie. Detta sker på grund av att erbjuden tjänst alltför oftager så låg inkomst att det finns risk för att tvingas bli socialbidragstagare.Samtidigt som detta problem blir ett anställningsproblem, är det också ettproblem från jämställdhetssynpunkt, då det oftast är kvinnor som utsätts fördetta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att verka för att deltidstjänster i offentligasektorn skall bli heltidstjänster.Stockholm den 27 september 1999Ann-Marie ()
mot · GN02A222 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A222av , ()Utförsäkring från från arbetslöshetskassanUnder ställde undertecknad en fråga tillnäringsministern angående risk för utförsäkring frånarbetslöshetsförsäkringen.Av svaret att döma finns inte någon risk för utförsäkring.Näringsministern framhöll i sitt svar att han var väl medveten omproblemet, men påtalade att ingen arbetstagare skulle hamna utan-för denna försäkring på grund av brist på arbetsmarknadspolitiska medel.Med anledning av detta svar anser jag att det skall framgå tydligt i beslutetom arbetslöshetskassans regler att ingen som uppbär a-kassa skall löpa riskatt utförsäkras på grund av brist på arbetsmarknadspolitiska åtgärder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om trygghet vid uppbärande av a-kassa.Stockholm den 27 september 1999Ann-Marie ()
mot · GN02A223 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A223av , ()Viss ledighetslagstiftningI medger orlovsloven att löntagare har rätt till ledighet undervissa specificerade förhållanden, om en arbetslös kan gå in på deras jobbunder den aktuella tiden. En motsvarande ordning i vårt land skullekunna ge en kontakt med arbetslivet åt många av dem som ärutestängda därifrån. Det finns all anledning att utreda möjligheterna fören sådan ordning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning av en orlovslag iSverige.Stockholm den 2 oktober 1999Bertil ()
mot · GN02A224 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A224av , ()Nyföretagande och arbetslöshetsersättningAlla som startar ett eget företag kan intyga att steget är stort. Att testa sinaffärsidé och få arbeta med något helt själv innebär en stor möjlighet förpersonlig utveckling men även ett risktagande. De flesta satsar inte barasin själ, tid och kraft utan även resurser.För många innebär starta eget-bidraget en bra grund att stå på. Starta eget-bidraget beviljas och är ett utbildningsbidrag som motsvarar a-kassa. För dem som inte har a-kassa utgår ett stöd på ca omdagen. Många sökande lägger in om förlängning av starta eget-bidraget ochkan efter en kort utredning få det förlängt ytterligare . Det storaproblemet börjar då ungefär 10 månader har passerat då den nyetableradeföretagaren kan känna osäkerhet om lönsamheten i företaget. Vid dentidpunkten måste han nämligen bestämma sig för att antingen fortsätta medföretaget eller att lägga ned det, eftersom det tar ca att avslutaett företag. Många nyföretagare känner att det är just i detta skede som de harlärt känna sin bransch och kommit igång som företaget ännu inte ärhelt etablerat på marknaden.Efter tolv månader beräknas ersättningen från arbetslöshetskassan på deninkomst man har från sitt nystartade företag. Detta innebär att många känneren stor osäkerhet och att de tar en stor ekonomisk risk med att fortsätta sittföretag . Flera väljer istället att inte fortsätta medföre-taget utan att gå tillbaka till arbetslöshet.En rad förändringar har redan tagits av regering och riksdag i syfte att göradet lättare för nyföretagande. Ett exempel är att det skall vara enklare att fåf-skattsedel, skattekonto och att småföretagare endast skall behöva ha kontaktmed en myndighet vid själva startandet av företaget. Småföretagardelega-tionen har lämnat en rad förslag som skall underlätta småföretagandet. Detvore rimligt att i regeringens fortsatta arbete med dessa frågor se överproblematiken med ersättningen från arbetslöshetskassan för småföretagare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av ersättningsvillkoren från arbets-löshetskassan för nyföretagare.Stockholm den 29 september 1999Kent ()()
mot · GN02A226 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A226av Nenes, ()Arbetsmarknad för unga funktionshindradeArbetsmarknadsfrågor berör alla människor på något sätt. För alla somdrabbas av arbetslöshet är situationen svår. För dem som dessutom tillhören utsatt grupp i samhället blir det extra bekymmersamt.Fler undersökningar visar på högre arbetslöshetssiffror bland personer medfunktionshinder än för icke funktionshindrade.I en aktuell undersökning inom ramen för projektet ges en tydlig bild av arbetsmarknadssituationenför ungdomar med funktionshinder. Projektet drivs av ungdomsförbund inomhandikapprörelsen och visar hur unga med funktionshinder diskrimineras ochutestängs från arbetsmarknaden.Av de funktionshindrade i undersökningen anser att de kan och villta ett arbete.En förklaring till varför unga med funktionshinder inte ges tillträde tillarbetsmarknaden är den höga grad av förtidspensioneringar inom dennagrupp.Många ungdomar förtidspensioneras på grund av sitt funktionshinder,många dessutom mot sin vilja. Detta trots att utveckling och ny teknik harökat möjligheterna för funktionshindrade att vara yrkesaktiva.Enligt undersökningen är förtidspensioneringen i gruppen 33 %medan den i gruppen ligger på 56 %.Det är oacceptabelt att så många ungdomar med funktionshinder ställsutanför arbetslivet och det är en stor förlust för arbetslivet som inte fårtillgång till deras kunskaper och erfarenheter.Kraftfulla insatser behövs nu för att inte ännu en generation av funktions-hindrade ungdomar skall hänvisas till förtidspensionering , när deinget hellre vill än att få ett arbete.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av åtgärder för att unga med funktions-hinder skall bli delaktiga i arbetslivet.Stockholm den 29 september 1999Christina Nenes (s)()