mot · GN02Fi508 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi508av Holma, ()Makten att beskriva den ekonomiska verkligheten1 InledningVänsterpartiet utgår från två maktdimensioner, kön och klass. De somhar makt i samhället har också makten att beskriva verkligheten.Vänsterpartiet anser att de rådande produktionsförhållandena och deproduktiva krafternas utveckling, tillsammans med den ekonomiskapolitiken och valet av välfärdssystem, kommer att ha en avgörandebetydelse för maktrelationerna mellan könen och klasserna.Den offentliga sektorn är det främsta demokratiska redskapet för att skapaförutsättningar för uthållig tillväxt och för att påverka fördelningen avinkomster och kapital. Vi menar att en stark och effektiv offentlig sektor ären förutsättning för en väl fungerande ekonomi - en ekonomi som inte bidrartill ökade klyftor utan som befrämjar jämställdhet, ekologisk och regionalbalans samt människors kreativitet.Kvinnor har ett särskilt förhållande till välfärdsstaten och den offentligasektorn. Kvinnor behöver en väl utbyggd och fungerande social service föratt överhuvudtaget kunna förvärvsarbeta, och därmed vara ekonomisktoberoende. Den offentliga sektorn är kvinnornas största arbetsmarknad. Densvarar också för mycket av det osynliga arbete som tidigare utfördes avkvinnor oavlönat i hemmet. utförs en stor del av det oavlönadearbetet av kvinnorna.Vänsterpartiet arbetar för ett samhälle där var och en ska kunna beslutaöver sitt eget liv. Vårt mål är människans frigörelse från varje form avförtryck. För att detta mål ska kunna uppnås måste vi ta makten över hurverkligheten beskrivs för att sedan kunna förändra den.Makt handlar inte bara om representation. Det är en medborgerlig rättighetför både kvinnor och män att kunna delta i politiken på lika villkor. Närkvinnor intar en manlig domän kan man iaktta att det blir en förskjutning imakten. Kvinnor saknar ett avgörande inflytande över den ekonomiskapolitiken på alla nivåer. anser att för att få en ändring tillståndbehöver vi fördjupa analysen över den ekonomiska politiken utifrån ettgenusperspektiv. Vi anser att ett viktigt steg är att ta makten över hur verk-ligheten beskrivs.2 Makt, kön och BNPI betänkande från finns en analys som beskriverMakt, kön och BNP, som bygger på rapport i SOU1997:138.Vi väljer att börja med att citera ett avsnitt ur rapport:Kravet att det oavlönade hemarbetet (hushålls- och vårdarbete) skall mätas,värderas och inkluderas i satelliträkenskaper kan ses som ett försök frånkvinnornas sida att tillägna sig makt genom att omdefiniera ekonomiskabegrepp, beskriva en annan ekonomisk verklighet och därigenom påverkaden. Många menar att dagens nationalräkenskaper förmedlar en begränsadbild av den ekonomiska verkligheten. De utgör därmed ett avgörande hinderför att förstå kvinnors situation och den ekonomiska verkligheten. Enutvidgning av nationalräkenskaperna till att inkludera hemarbetet skulle geen mer fullständig bild av ekonomin och kvinnors roll i denna.Nationalräkenskaperna har stor betydelse för bedömningen av denekonomiska utvecklingen och när man utformar den ekonomiskapolitiken i ett land. Ett centralt mått i nationalräkenskaperna och ett måttpå tillväxten i landet är bruttonationalprodukten (BNP).BNP definieras som värdet av alla varor och tjänster som produceras underett år. I BNP inkluderas inte varor och tjänster som produceras i hushållet.Begreppet ger intryck av att spegla hela den ekonomiska verkligheten iställetför att visa att det bara handlar om en del av den ekonomiska verkligheten.Kvinnor utför det mesta av det oavlönade arbetet. Kvinnor använder imedeltal mer av sin tid till oavlönat arbete än till avlönat. För männenhandlar det om motsatsen, dvs. män ägnar mer tid till det avlönade än till detoavlönade arbetet.Vänsterpartiet anser att nationalräkenskaperna skall utvidgas med satellit-räkenskaper som mäter och värderar det oavlönade hemarbetet. Vad somovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.BNP-begreppet är inte något som är av naturen en gång för alla givet utandet är resultatet av processer och maktrelationer. Vad man betraktar somproduktion har förändrats och kommer också attförändras . På 1500- och 1600 talen betraktades utrikeshandel somden mest produktiva sysselsättningen eftersom den kunde tillföra ett landguld. klassificerade de arbetare som producerade varor somproduktiva, men inte de som producerade tjänster. Något som också Marxansåg. utvidgades produktionsbegreppet till att inkluderasåväl varor som tjänster.Vad som ska upprättas i nationalräkenskaperna fastställs i ofNational Accounts (SNA). Reglerna utarbetas av FN och används av finans-departement runt om i världen, , ,och många andra. BNP används också t ex i beräkningar avhur mycket varje land ska betala i avgift till FN och EU.Som ett led i uppföljningen av den fjärde konferensen om kvinnor i uppmanat till intensifierade ansträngningar iarbetet med lägga genusperspektiv i hela FN:s arbete inklusive program,budget och rapportskrivning.3 Nyckeltal och konsekvensanalyser utifrån ettgenusperspektivI motionen utgår vi från några centrala definitioner i den ekonomiskapolitiken. Det är män som definierat ekonomiska begrepp och utarbetatekonomiska teorier. Män beskriver hur den ekonomiska verkligheten serut. Deras verklighet accepteras som allmängiltig och kvinnorserfarenheter osynliggörs. Det beror inte på manlig illvilja ellerkonspiration utan det beror på att de ekonomiska begreppen, deekonomiska teorierna och den ekonomiska verkligheten grundar sig påmäns erfarenheter. Mannen är det "normala" och kvinnan är den"avvikande".De gällande mått och definitioner som används är klass/könsneutralaoch könsblinda. vill synliggöra de olika verkligheter somkvinnor och män lever i. Utifrån detta synliggörande är vi bättre rustade attkunna skapa förutsättningar för människans frigörelse. Det handlar ommakten att beskriva den ekonomiska verkligheten som män och kvinnorlever i.Vänsterpartiet vill ha ett förändrat förhållningssätt till alla ekonomiskadefinitioner utifrån ett genusperspektiv.4 Genusperspektiv på statens fördelningspolitikGenom politiska mål och medel fastslås vad som är viktiga värderingar isamhället. Målen talar om vart man vill nå och medlen, dvs. pengarna,ger resurser för hur vi når målet.Ett av de övergripande målen för politiken i är jämställdhet.Kvinnor skall ha samma rättigheter och skyldigheter som män. SCB:s"lathund" för jämställdhet talar om kvantitativa respektive kvalitativa mål.De kvalitativa innebär att både kvinnors och mäns kunskaper och erfaren-heter tas till vara, de kvantitativa syftar till att kvinnor och män ärrepresenterade i lika stor utsträckning inom alla områden i samhället.Det kvantitativa målet kan utsträckas till att även gälla fördelningen avsamhällets resurser, dvs hur mycket av samhällets resurser som avsätts förkvinnor respektive män.I betänkande Ty makten är din... Myten om detrationella arbetslivet och det jämställda (SOU 1998:6) görs ett försöktill en granskning av kvinnors och mäns inkomster från välfärdsstaten.Kvinnomaktutredningen har synliggjort att det finns ett stort forsknings-behov, bl.a. föreslås en kartläggning av hur samhällets subventionering avoffentliga tjänster fördelar sig på kvinnor och män.I boken , måttliga framsteg - kvinnor i dagens ochmorgondagens samhälle () har författarenElisabeth granskat medelsfördelningen uppdelad på kön på femdepartement. Hon skriver:Statens stora betydelse för kvinnor är allmänt omvittnad men bara en del avsanningen. Mina beräkningar visar att statens betydelse för män kan vara välså stor som för kvinnor.Hon fortsätter:Genomgången har alltså visat att det män gör anses värdefullare. Statensubventionerar män och mäns arbetsplatser med större belopp än kvinnorsarbetsplatser. De delar av utbildningen där män dominerar får mer pengarosv. De sektorer som domineras av män anses på ett självklart sätt vara värdaatt stödja och bevara. Kvinnor befinner sig alltså också där i ett underläge.- - - Mina beräkningar tyder på att dominansen av kvinnoinriktade insatserfrån samhällets sida är mindre än man brukar hävda.Tilläggas kan att i granskning ingår inte de utgifterstaten har för medborgarnas oönskade beteende, t.ex. kostnaderna förkriminalvården och vilka som belastar den, polisbevakning vididrottsevenemang eller våld mot kvinnor och barn.Vänsterpartiet har vid ett flertal tillfällen påpekat vikten av att göra jäm-ställdhetsanalyser på hur olika insatser/bidrag fördelas och koppla det till enanalys om huruvida de fått avsedda effekter. Bl a har vi i uppföljningen avkostnadsutjämningssystemet fått gehör för detta krav. Som ett exempel föratt åskådliggöra detta tar vi en av variablerna i kostnadsutjämningssystemet.När det gäller exempelvis individ- och familjeomsorg är män i åldrarna som tjänar en variabel. Anledningen sägs varaatt dessa män på grund av arbetslösheten är en större belastning, än kvinnorsom har samma inkomst, på kommunernas socialbidragskonton. Indirektsägs därmed att kvinnors arbetslöshet inte i samma utsträckning som mänsutgör ett personligt problem som kräver att samhället stöttar individen.För att vi ska kunna få en så rättvis fördelning av samhällets resurser sommöjligt anser att det är nödvändigt att en sådan granskninggörs och vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag attkartlägga fördelningen av statens medel utifrån ett genusperspektiv. Dettabör ge regeringen till känna.5 Genusperspektiv på begreppet infrastrukturEnligt stora svenska ordbok definieras infrastruktur somekonomiskt bassystem som utgör grunden för ett (industri)landsförsörjning omfattande fasta anläggningar, kommunikationer,utbildningsväsen m.m.Begreppet infrastruktur är centralt när man talar om tillväxt. Det senastetillskottet är IT-infrastruktur. Begreppet infrastruktur är också något sombehöver kompletteras med en analys utifrån ett genusperspektiv. Viktiginfrastruktur för kvinnor finns i en väl fungerande barnomsorg, skola ochsocial service.Vänsterpartiet anser att begreppet infrastruktur ska breddas till att ävenomfatta strukturer som är av särskild betydelse för kvinnors liv och villkor.För att få till stånd en förändring av begreppet i samhället är det viktigt attregeringen går före och använder en sådan utökad definition av begreppetVad som ovan anförts bör ge regeringen till känna.6 Genusperspektiv på budgetpropositionensutgiftsområdenVänsterpartiet anser att det är viktigt att beskriva förslagens ekonomiskakonsekvenser ur ett genusperspektiv innan de blir föremål för beslut ochgenomförs.Beskrivningarna av förslagen på budgetens utgiftsområden saknar genus-perspektiv med få undantag. Den bilaga som behandlar socialförsäkringenbeskriver mycket noggrant hur förtjänstfullt arbetar medgenusperspektivet. ifrågasätter dock om detta synsätt får fulltut genomslagskraft i finansplanens utformning.Vänsterpartiet anser att konsekvensanalys ur ett genusperspektiv bör görasvad gäller budgetpropositionens föreslagna förändringar av nivåerna påutgiftsområden. Vad som ovan anförts bör ge regeringen tillkänna.7 Genusperspektiv på finansplanenVänsterpartiet vill att man till kommande budgetår utvecklar deekonomiska definitionerna genom att komplettera finansplanen mednyckeltal, statistik och utveckla konsekvensbeskrivningar utifrån ettgenusperspektiv. Motivet till detta är vikten av att synliggöraskillnaderna mellan män och kvinnor, och bli bättre rustade för att kunnaskapa förutsättningar till förändringar.Regeringen har i sin Reviderade finansplan för ett antal tabellersom innehåller en rad nyckeltal. Nämnda finansplan är ett resultat av enöverenskommelse mellan Socialdemokratiska partiet, ochMiljöpartiet.Ett centralt nyckeltal i finansplanen är BNP-tillväxten. Mellan och2000 förväntar man en ökad tillväxt på . Ledande politiker talar omatt det går bra för eftersom tillväxten ökar. Dessutom framhålls attSverige har en låg inflation, minskande statsskuld, stigande sysselsättning,sjunkande arbetslöshet och en offensiv miljöpolitik.Den ekonomiska verkligheten för människorna i är dock merkomplicerad än att man kan sammanfatta den med dessa ekonomiska mått.Tillväxten ser olika ut i landets regioner. Arbetslösheten och sysselsättningenskiljer sig mellan män och kvinnor. Behovet av offensiva miljöomställ-ningsåtgärder skiljer sig också utifrån hur stor miljöbelastningen är. Undersenaste decenniet har klyftorna ökat mellan de som har och de som inte har,och mellan regioner. Till denna verklighetsbeskrivning måste man ocksålägga att miljöbelastningen har ökat.Det finns statistiska uppgifter på t ex sysselsättning, arbetslöshet ochlöneutveckling. anser att dessa uppgifter ska kompletteras meden information om hur många av de sysselsatta och arbetslösa som ärkvinnor respektive män. Statistiken över löneutvecklingen måste komplette-ras med en beskrivning över hur den ser ut för kvinnor respektive män. Vadsom ovan anförts om nyckeltal och konsekvensanalyser bör geregeringen till känna.Vidare finns en tabell i finansplanen över De statliga utgiftstaken i procentav BNP. I finansplanen för beskrivs de för åren från 1997 till 2002.Under denna period beräknas utgiftstaken i procent av BNP sjunka från ennivå på lite över 40 till . Om BNP-tillväxten ökar mer änprognosen kommer utgiftstakens procentandel av BNP att sjunka ytterligare.Det är inte självklart att en sådan förändring påverkar kvinnor och män påsamma sätt.Vänsterpartiet anser därför att det är viktigt att konsekvensanalyser görs urett genusperspektiv när utgiftstakens andel av BNP förändras. Vad som ovananförts bör ge regeringen till känna.Finansplanen har ett diagram, 1.6 Förändring i disponibel inkomst justeradför försörjningsbörda, till följd av höjda barnbidrag och sänkta skatter den 1januari 2000.Diagrammet är ett exempel på hur fördelningseffekter beskrivs köns-neutralt. I diagrammet 1.7 kompletteras 1.6 med förändring av disponibelinkomst för män och kvinnor. Av diagrammet kan man utläsa hur kon-sekvensen av höjda barnbidrag och sänkta skatter blir för män och kvinnor.Det är steg i rätt riktning men anser att den börkompletteras med jämförelsen på inkomstgruppsnivå (decilgrupp) och visaskillnaderna mellan män och kvinnor i de olika inkomstgrupperna.Även förändringar av inkomstskatten bör redovisas på hur det påverkarkvinnors respektive mäns ekonomiska verklighet. Vad som ovan anförts börriksdagen ge regeringen till känna.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att komplettera nationalräkenskaperna medsatelliträkenskaper som mäter och värderar det oavlönade hemarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelningen av statens medel utifrån ettgenusperspektiv,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bredda begreppet infrastruktur,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att konsekvensanalyser bör göras ur ett genus-perspektiv rörande budgetpropositionens förslag till förändringar avnivåerna på utgiftsområdena,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att finansplanen kompletteras ytterligare mednyckeltal och konsekvensanalyser ur ett genusperspektiv,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att konsekvensanalyser görs ur ett genusperspe-tiv när utgiftstakens andel av BNP förändras,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en framtida komplettering av den uppdelade sta-tistiken mellan kvinnor och män.8.Stockholm den 3 oktober 1999Siv Holma (v)()()()()()