mot · GN02U608 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U608av , ()Mänskliga rättigheter i Mexiko1 InledningMexiko är inne i en omvandling från enpartistat till demokrati. Vägen ärlång och krokig, omgärdas av bakslag och försvåras av gamlamakthavares försök att behålla sina positioner. Det finns dock enmöjlighet till demokratisk utveckling som måste tas till vara. Det gällerför omvärlden, och , att i detta läge ställa krav på respekt förmänskliga rättigheter och bidra till att omvandlingen sker fredligt.Det långa maktinnehavet som PRI, det institutionella revolutionära partiet,haft har varit en grogrund för korruption och maktmissbruk. Valfusk har oftaförekommit liksom våld mot politiska motståndare. Ett stort antal brott motmänskliga rättigheter rapporteras årligen.Sveriges målsättning bör vara dels att bidra till att den demokratiska pro-cessen kan fortsätta att utvecklas, dels att värna om mänskliga rättigheter ochdå särskilt för ursprungsbefolkningen. Av nära 100 miljonerinvånare beräknas ungefär en tiondel vara indianer. I kampen mot gerillanhar regeringstrupper, polis och paramilitära grupper vid ett flertal tillfällengjort sig skyldiga till tortyr. Hundratals oppositionella har försvunnit. Dessaförhållanden är ovärdiga ett land som vill beskrivas som demokratiskt.2 Situationen i ChiapasIndianbefolkningen i är till överväldigande antal bönder. Somsådana har de stått i ett närmast feodalt förhållande till provinsens storajordägare. utbröt ett uppror i provinsen , lettav befrielserörelsen (zapatisterna), som bemöttes av regeringenmed militärt våld. Stridigheterna avblåstes dock ochförhandlingar inleddes mellan zapatisterna och regeringen. Men någonverklig fred blev det inte.Även i andra delar av , framför allt i provinserna Guerero ochOaxacu, har social oro slagits ned med stor brutalitet av polis och militär.Domarna mot de ansvariga för massmordet i Actéal måste ses somett framsteg. Denna massaker var dock endast ett i raden av övergrepp motden mexikanska urbefolkningen, och de systematiska brotten mot mänskligarättigheter i har fortsatt.I samband med massakrerna och förföljelserna har tusentals män, kvinnoroch barn tvingats fly från sina hem i rädsla för nya massakrer. I förhållandetmellan regeringen och indianbefolkningen, i framför allt Chiapas, har denmexikanska regeringen växlat mellan våldsamma ingripanden ochförhandlingar. Det finns en politisk vilja att genom sociala och ekonomiskareformer undanröja grunden till det politiska upproret. Stora satsningar harockså gjorts , satsningar som med all sannolikhet inte skullekommit till stånd om inte det väpnade upproret skett i Chiapas 1994.Samtidigt har det dock vuxit fram ett stort antal paramilitära grupper i pro-vinserna, varav en del är direkt knutna till vissa stora godsägare. Regeringenhar mycket liten kontroll över dessa grupper. På den andra sidan finns zapa-tistgerillan, EZLN, och en annan väpnad oppositionsgrupp, Folkliga revo-lutionära armén (Ejército Popular Revolucionario, EPR). Förhandlingarnamellan regeringen och zapatisterna ledde till ett fredsavtal, , som innehåller otvetydiga eftergifter från regeringens sida. Upp-fyllelsen av avtalet är ifrågasatt av zapatisterna. Det är uppenbart att enfredlig och konstruktiv lösning på konflikten mellan den mexikanska arménoch ursprungsbefolkningen endast kan uppnås genom förhandlingar ochdialog mellan parterna.En förutsättning för att förhandlingar skall bli framgångsrika är att de para-militära grupperna, som gör sig skyldiga till de flesta brotten mot mänskligarättigheter, avväpnas och att en demilitarisering i området genomförs. Denfederala mexikanska arméns närvaro i Chiapas bör kraftigt minskas.En förutsättning för att uppnå normala förhållanden och för all försoning äratt rättvisa skipas. Därför måste alla politiska fångar frisläppas och myndig-heternas ansvar för brotten mot mänskliga rättigheter grundligt utredas.Sverige bör framföra till den mexikanska regeringen vikten av att freds-förhandlingarna återupptas, att ingångna avtal respekteras samt att allapolitiska fångar släpps. Detta vill vi ge regeringen till känna.3 Brott mot mänskliga rättigheterNya rapporter har kommit om att allvarliga brott mot de mänskligarättigheterna begåtts som en följd av konflikten med EZLN och EPR. Detfinns ett stort antal samvetsfångar i landet. Amnestys årsrapport överMexiko är en provkarta på brott mot yttrandefrihet, föreningsfrihet ochandra demokratiska fri- och rättigheter. Det finns också exempel pågodtyckliga gripanden, försvinnanden, tortyr och fängslanden utanrättegång. Människorättsaktivister, religiösa ledare, medlemmar ioppositionella partier och aktivister för indianbefolkningens rättigheterdrabbas oftare än andra av falska anklagelser och övergrepp.I mars 1998 grep delstatspolisen jesuitprästerna tillsammans med fem indianledare.Prästerna var tongivande i lokala människorätts- och indianorganisationer iPalenque i delstaten . Alla de som greps torterades - det vill sägamisshandlades, brändes och utsattes för skenavrättningar - innan de frigavsutan åtal . greps en allmän åklagare, , tillsammans med sex kriminalpoliser i Río Coloradoi delstaten . De kvarhölls i hemlighet . Underförhören utsattes de för misshandel, fick elchocker och kvävdes halvt tilldöds med plastpåsar.Tyvärr är detta bara två exempel på vad som, enligt Amnesty, är ettmönster i det mexikanska samhället. Stora mängder av människorättsför-svarare och journalister som undersökt övergrepp eller korruption har utsattsför mordhot, men de mexikanska myndigheterna har konsekvent vägrat attingripa. Utlänningar med uppdrag att övervaka efterlevnaden av de mänsk-liga rättigheterna har hindrats i sitt arbete, och några till och med utvisatsurlandet anklagade för att ha blandat sig i landets immigrationslagar.Sverige bör i ökad utsträckning uppmärksamma och protestera mot dessabrott mot mänskliga rättigheter. Detta vill vi ge regeringen till känna.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i internationella sammanhang verkarför att uppmärksamma brott mot mänskliga rättigheter i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att till den mexikanska regeringenframför vikten av att fredsförhandlingarna återupptas, att ingångnaavtal respekteras samt att alla politiska fångar släpps.Stockholm den 3 oktober 1999Lars ()()()()()()()