mot · GN02So263 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So263av , ()Barnpolitik1 Barnens situationKonventionen om barnens rättigheter som antogden och som ratificerades av året därpå gerbarn och inte minst utsatta barn ett starkt stöd. I konventionens artikel 3skriver man att barnets bästa skall komma i främsta rummet vid allaåtgärder som gäller barn. Principen bygger på två grundläggande tankar:att barn har fullt och lika människovärde och alltså inte är mindre värdaän vuxna och att barn är sårbara och behöver särskilt stöd och skydd -för att kunna åtnjuta sitt fulla människovärde.Folkpartiet anser att skall genomsyra allt arbete somdirekt eller indirekt rör barn såväl på det nationella som det internationellaplanet.Av detta följer att alla barn skall ha rätt till en god tillsyn och omsorg samtutbildning anpassad till det enskilda barnets behov, förmåga och förut-sättningar. Föräldrarnas ansvar för sina barn utgör här grunden att nå målet,men föräldrar kan behöva råd, hjälp och stöd för att klara sin uppgift. Vianser därför att föräldrautbildning bör erbjudas inte bara föräldrar till deminsta barnen utan också till föräldrar med barn långt upp i tonåren. Vi serockså mödrabarnhälsovården och skolhälsovården som viktiga stöd förföräldrarna och att neddragningarna inom dessa områden måste stoppas.2 Rätt till förskoleplatsRätten till barnomsorgsplats för det barn vars föräldrar så önskar är enväsentlig del av en god barndom. Det möjliggör för bägge föräldrarna attyrkesarbeta. För kvinnorna ger barnomsorgen tillsammans med föräldra-försäkringen möjligheten att slippa välja mellan barn eller yrkesarbete,som fallet är med flera av medsystrarna på kontinenten. Det skapar frihetoch självständighet för många kvinnor.För att barnomsorgen skall vara bra för de barn som vistas där, måste detockså finnas tid för pedagogisk verksamhet. Barnomsorgen får aldrig bli enbarnförvaring. Viktigt för kvaliteten och barnets bästa är att det också finnsett brett utbud av olika typer av barnomsorg. Privata och andra ickeoffentliga alternativ måste få verka på samma villkor som den offentligabarnomsorgen.En oroande tendens är den minskade möjligheten till fritids-plats. I barnomsorgsgarantin talas om möjlighet till fritidsplats t.o.m. tolvårsålder. Detta uppfylls inte av kommunerna. Det innebär i praktiken att månganioåringar blir nyckelbarn och skall klara sig själva efter skolan och påmånga av skolårets alla lov. Andra kommuner höjer fritidstaxorna till nivåersom gör det ekonomiskt svårt för familjer att vilja betala för denna omsorg.Folkpartiet liberalerna föreslår en skärpning av barnomsorgsgarantin, så attdet blir fler fritidsplatser. Målsättningen är att alla barn skall erbjudasfritidsplats under hela grundskolan.3 Läs- och skrivsvårigheterLäs- och skrivsvårigheter är ett stort problem som mångamänniskor lider av: Det finns mellan 300 000 och 500 000 människor ivårt land som har sådana svårigheter. Många barn med läs- ochskrivsvårigheter har andra psykiska och emotionella störningar somgrundläggs i frustrationen över att inte kunna läsa och skriva. Insiktenom att läs- och skrivsvårigheter i en del fall beror på språkfunktionellasvagheter (dyslexi) får inte tas som intäkt till att ifrågasätta möjligheternatill framgångsrik habilitering. Tvärtom finns det en mycket god såvälteoretisk som klinisk grund för att habilitering fungerar. Det är emellertidviktigt att hjälpen sätts in tidigt så att det går snabbare och lättare attjustera svårigheterna. Helst skall hjälpen sättas in redan på förskolenivå.Sådana tidiga insatser förutsätter emellertid att förskole- ochspecialpedagogerna har fått en gedigen utbildning om dyslexi, omhabiliteringsmetoder och om åtgärdsprogram. En undersökning utförd avUlla Föhler och omfattande 102 skolelever visarföljande: Elever med läs- och skrivsvårigheter utgör en heterogen grupp,med språkliga svårigheter av varierande grad och karaktär.De identifierades och diagnostiserades när de var , menman borde kunnat hitta dem . Problemen gav sig till kännabetydligt tidigare och det är oacceptabelt att elever med läs- ochskrivsvårigheter utreds först långt upp i skolåldern med risk att utestängasfrån den kunskap som vanligen inhämtas via det skrivna språket.I finns flera dyslexicentrum. Dessa centrum skall ge specialhjälp åtpersoner med dyslexi men deras resurser är otillräckliga för alla dem sombehöver hjälp. Vi anser därför att det bör upprättas fler sådana centrum så attalla de barn som har läs- och skrivsvårigheter kan få hjälp med sina problem.4 StamningStamning är ett långt vanligare problem än vad många tror.Uppskattningsvis talar mellan av befolkningenstammande av livet. Andelen vuxna som stammaranges under en procent av befolkningen. Det finns ingen säkerhypotes eller teori om vad som orsakar stamning. Däremot finns fleraantaganden som exempelvis att stamning orsakas av en sannolik störningi kommunikationssamordningen i hjärnan. Det kan finnas ett ärftliginslag med i bilden. Vi har ingen medicinsk eller annan behandlingsom "botar" stamning. Det finns dock en stor samlad kunskap hoslogopederna om hur stamning kan förebyggas och om miljöns påverkanpå hur barnets yttre och inre utvecklas. Att förbättra barnetskommunikativa miljö är en viktig del av målsättningen i den logopediskabehandlingen.Det är viktigt att diagnosen ställs och behandlingen insätts . BVC-personal, skolhälsovårdspersonal och lärare måste därför medvetandegörasom detta och få utbildning om stamning och hur man kan hjälpa barnen meddetta problem. Det är viktigt att resurserna för att behandla stamning ärjämnare fördelade över landet.Det finns en brist på logopeder vid barnavårdscentralerna.Trots att det finns en organiserad hörselvård finns det ingen organiseradtalvård. Barn med stamning kan få vänta innan de får remiss tillspecialist. Mycket hinner hända i förskolan/skolan under den tiden med riskför att stamningen blir befäst.Vi anser att utbildningskapaciteten för logopeder måste ökas. Enkompetensutveckling behövs på BVC och hos husläkarna och lärarna omstamningens orsaker och behandlingsmöjligheter. ochSkolverket bör få i uppdrag att utarbeta ett rikstäckande program för hurbarn, ungdomar och vuxna som stammar tidigt skall kunna få hjälp med sinaproblem.5 Hyperaktiva barnDet är viktigt att barn med hyperaktivitet (ADHD och/eller DAMP)uppmärksammas tidigt för att undvika att barnen senare upp i åldrarna fårproblem som i flera fall blir nästan oöverstigliga. Forskningen visar attbarn med denna diagnos som får en tidig hjälp på det sättet kan undvikaatt problemen blir större när de blir vuxna. ADHD drabbar åtminstone ettbarn i varje svensk skolklass. Vart femte av dessa barn har mycket storaproblem. Prognosen till vuxen ålder är dålig i hälften av fallen om barnetinte får behandling. Här finns en stor risk för psykisk sjukdom,depression och asocialitet. Skolstyrelsen och bör få iuppdrag att se till att lärare, förskolepersonal och personal inom barn-och skolhälsovården får en adekvat utbildning om denna diagnosgrupp.Det är också viktigt att de behandlingsmetoder som finns fortlöpandeutvärderas och att ett handlingsprogram utvecklas för att på bästa sättkunna ge dessa barn hjälp.6 SkolhälsovårdenSkolhälsovård ska anordnas för alla elever i ,gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. Ävenfristående skolor ska anordna skolhälsovård motsvarande den som gesinom det offentliga skolväsendet. I skolhälsovården ska det finnasskolsköterska och skolläkare som kan knyta till sig också skolpsykologoch skolkurator. Skolhälsovården har en viktig roll när det gäller attfånga upp och hjälpa barn och ungdomar med hälsoproblem och andrabehov av särskilt stöd. På grund av den knappa ekonomi skolan levermed har skolhälsovården nedrustats på många håll till men förbarns hälsa och välbefinnande. Nedrustningen medför också attbelastningen på barnpsykiatrin ökar då barn vars problem skulle hakunnat av inom skolhälsovården tvingas söka sig dit istället. Dettaär ett samhällsekonomiskt resursslöseri.Av en utredning om Elevskador & skolmiljöer genomförd av LucieLaflamme och framgår att en stor del av de skador somdrabbar barn och ungdomar i skolåldern inträffar just i skolan. Vårterminen1997 var skadefrekvensen 19 per 1000 elever. Skadorna fördelar sig ungefärlika mellan pojkar och flickor. Av skadorna har flertalet inträffat iidrottslokal (), på skolgård () eller i lektionssal (17procent). En tredjedel har skett under rastaktivitet, något färre under bollspeloch friidrott. Bland skadorna återfinns avsiktliga skador (våld). Dessa haroftare än förväntat skett där övervakningen är svårast, t.ex. i korridorer ochuppehållsrum. Skolan är elevernas arbetsmiljö och eleverna omfattas sedan1991 av arbets- miljölagen.Det är därför viktigt att skolhälsovårdens resurser dimensioneras så också kan ta sig an det olycksfallsförebyggande arbetet. Där brister det idag.En enmansutredare utreder nu skolhälsovården. Det är bra, men detinnebär inte att man inte redan nu måste göra nödvändiga förstärkningar föratt skolhälsovården skall kunna motsvara barnens och ungdomarnasrättmätiga behov.Enligt Fakta blir kön för barn med autism ochliknande tillstånd allt längre. Det händer också att man missar diagnosen ochatt barn med autism i stället placeras i familjehem och får psykoterapi.Sådana misstag är oacceptabla. Det krävs en utbildning av ,förskolans och barnhälsovårdens personal om att autism kan ligga bakomavvikande beteenden.7 Tobak och barnVärldshälsoorganisationen (WHO) ser tobaksbruket som ett av världensstörsta hälsoproblem som drar med sig mycket stora kostnader. EnligtVärldsbanken kostar tobaksbruket (1993)varav hälften av kostnaderna drabbar utvecklingsländerna. Tobaksbruketbetraktas som ett av de tre största hoten mot en hållbar utveckling ivärlden.Världsbanken drar slutsatsen att en av de mest lönsamma insatserna inomhälso- och sjukvården är tobaksprevention. Tobaksbruk påverkar ungdomarpå många sätt. På grund av exponering för tobaksbruk redan i moderlivet kanbarn påverkas redan innan de föds. De har lägre vikt och risken för vissamissbildningar är ökad.Exponering för tobaksrök har också visats öka risken för tidigspädbarnsdöd och för utveckling av astma och infektioner bl a i mellanöratmed hörselskada som följd.Det preventiva arbetet måste därför intensifieras och målsättningen måstevara att alla barn skall kunna få en rökfri uppväxt.8 Självmord bland barn och ungdomarI en undersökning omfattande nära 400 elever, hälften pojkar och hälftenflickor, visade det sig att drygt en tredjedel hade haft hade gjort självmordsförsök. Intervjuerna visade att elevernasällan talat med sina föräldrar om problemen. I första hand var detkamrater eller andra vuxna man vänt sig till. Som en röd tråd genomsvaren gick att ungdomarna önskar att vuxenvärlden skall bry sig, pratamed dem, ha tid för dem.Bristande kontinuitet i den psykiatriska vården kan vara en självmordsriskför unga. En undersökning av den psykiatriska slutenvården för 34 ungamänniskor som senare tagit sitt liv visar att medan kontinuiteten inom denbarn- och ungdomspsykiatriska vården är god så brister den inomvuxenpsykiatrin och att detta haft betydelse för att ungdomarna tagit sina liv.Hälften av dem tog sina liv i anslutning till sin vård inom vuxenpsykiatrin,antingen på vårdavdelningen, vid förflyttning mellan vårdavdelningar ellerinom efter utskrivningen. Dessa brister måste uppmärksammas ochåtgärdas.9 InvandrarbarnOsynlig, traumatisk stress kan leda till ohälsa hos barn som är svår attupptäcka på ett tidigt stadium. Det gäller inte minst flyktingbarn som,innan de kom till , upplevt krig och oro. Följande orsaker kanligga bakom barnens ohälsoproblem: De kan själva ha utsatts för våldeller bevittnat våld mot egna familjemedlemmar eller främlingar. De kanockså ha förlorat en förälder genom död, försvinnande eller känslomässigotillgänglighet (t.ex. deprimerad mamma som avskärmar sig frånomvärlden). Många av dessa barn får inte den hjälp de skulle behöva vidankomsten till . Att ge barn med flyktingbakgrund ett värdigt ochhumant mottagande är en skyldighet och ett stort ansvar för vårt land.Därför bör man utveckla program för generella och specifikahälsobefrämjande åtgärder där primärvård, psykiatri och kommunsamverkar i mottagandet av nyanlända barn. Sjukvården skall genombarnpsykologiska, medicinska och barnpsykiatriska bedömningarmedverka till att barnens situation blir grundligt belyst såväl underasyltiden som efter temporärt och permanent uppehållstillstånd. På någrahåll i landet har sådana program utarbetats, t.ex. i och i Umeå.Dessa erfarenheter måste tillvaratas och spridas till andra delar av landet.10 betänkande "Det gäller livet" (SOU 1998:31)tar upp de brister som finns inom området. Bland annat pekar man på attendast av de pengar samhället lägger ned på stöd till barn medpsykiska problem går till förebyggande insatser.Det förebyggande arbetet måste förstärkas för barnens skull. Invandrar-barnens situation är också allvarlig eftersom den gruppen har en något högreförekomst av psykiska och sociala problem. Barn- och ungdomspsykiatrinhar ökande köer som enligt verksamhetens egna uttalanden beror pånedrustningen av bl a skolhälsovården. Det förebyggande arbetet har alltsåen stor betydelse för barn och ungdomars psykiska hälsa.I budgetpropositionen talas om att barn och ungdomars psykiska hälsa harförsämrats och att kommuner och landsting har vidtagit en rad åtgärder isyfte att förbättra stödet till barn och ungdomar med psykiska problem.Folkpartiet anser att detta inte räcker. Krafttag måste till för att förebyggaproblemen och för att förbättra för de barn som redan har psykiska problem.Vi anser att regeringen bör förelägga en proposition medanledning av Barnpsykiatriska kommitténs betänkande.11 Barn och våldsskildringarMånga barn tar del av skildringar av våld både i de reguljära TV-sändningarna och i form av video, datorspel m.m. Ofta är det väldigtobehagliga skildringar, i synnerhet för de barn som ser på detta utannärhet till någon vuxen person. För vissa barn kan detta också varaskadligt. Det finns risk för sömnstörningar, oro, ångest o d. Det ärangeläget att dessa problem uppmärksammas och att föräldrar,förskolepersonal, skolpersonalm fl tar sig tid att tala med barnen om dessa upplevelser.12 Behovet av barnhälsovetenskapInom forskning och utbildning skulle man behöva satsa på ett nyttområde "Barnhälsovetenskap". Här skulle man kombinera internationellahälsostrategier och folkhälsovetenskapens arbetssätt med barnenssärskilda behov av skydd. Det handlar om en utbildning som äruppbyggd på inslag från samhälls- och beteendevetenskaper somsociologi, psykologi, pedagogik, ekonomi, från humanistiska vetenskapersom historia och filosofi, från naturvetenskaper som statistik, matematikoch teknik och naturligtvis medicinska vetenskaper och allt medinriktning på barn och barns behov.13 Smärtbehandling av barnSmärta är ett vanligt förekommande symtom hos barn, t ex i sambandmed cancer. Det finns behandlingsprinciper men många förbättringarbehövs, bl a genom ökad utbildning, regelbundet användande avsmärtanalys och smärtintensitetsmätning samt regelbundna kontaktermed smärtbehandlingsteam. Införande av smärtdagbok är ett medel.Ökad information till barn och föräldrar om smärta och smärtbehandlingär något som också behövs.14 En samlad översyn av alla beslut som påverkarbarnens situationBarnens situation påverkas av flera olika sinsemellan av varandraoberoende beslut i riksdag, kommuner och landsting. Det är önskvärtmed en utredning som genomför en översyn av hur barnen påverkas avalla sammantagna transaktioner, parallella system, olika bestämmelser mm som berör barnfamiljerna mellan kommunen, staten, o s v.Detta för att finna en helhetssyn, minska marginaleffekter och ta bortonödiga kilar i systemet samt säkerligen spara pengar och göra systemetbättre och smidigare för barnfamiljerna.15 Hemställan15 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att genomföra i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skärpa barnomsorgslagen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att upprätta fler dyslexicentrum, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att berörda personalgrupper får en adekvatutbildning om dyslexi,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av fler logopeder och kompetens-utveckling av berörda personalgrupper när det gäller stamning, 16. att begär att regeringen ger och i uppdrag att tillse att berörd personal får adekvat utbildningom ADHD, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förstärkt skolhälsovård, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det preventiva arbetet mot tobak,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barn och självmord,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barnpsykiatri,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av barnhälsovetenskap,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om smärtbehandling av barn,13. att begär att regeringen tillsätter en utredning av hurolika samhällsbeslut sammantaget påverkar barns situation.Stockholm den 30 september 1999Kerstin ()()()()()()1 Yrkandena 2-7 hänvisade till UbU.