mot · GN02So259 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So259av , ()Äldre och neuropsykiatriDen medicinska utvecklingen har gjort det möjligt att åtgärda alltfleråkommor i allt högre åldrar. En grupp som lätt hamnar i skymundan ärden eller de som har behov av vuxenpsykiatrisk subspecialisering inomdet äldrepsykiatriska vårdområdet. Men också andra vuxna patienter ialla åldrar med kognitiva störningar har behov av mer uppmärksamhet.Trots att den svenska välfärdspolitiken bygger på att det är behoven somskall styra tillgången på vård och omsorg, hamnar lätt personer medbehov av psykiatri i kläm. Resultatorientering och gängse statistiskaeffektivitetsmått gör att kirurgi och medicinsk vård osv kan vara lättareatt mäta.Kommunernas kostnader för sista levnadsåret har fördubblats efter Ädel-reformen. Begreppet "medicinskt färdigbehandlad" ställer till stora problem,då begreppet lätt kan tolkas som om patienten är i behov av vård,medan det i verkligheten ofta är tvärtom. Också den växande anhörigvårdenkommer att kräva mera kvalificerad kunskap för rådgivning. Såväl dennationella handlingsplanen (regeringens proposition 1997/98:113) somSvenska äldreberedning påpekar behovet av vård av godkvalitet efter patientens behov. Det talas om kravspecifikation utifrånpatientperspektivet. Befolkningsutvecklingen med en fördubbling av 80-åringar innebär också att antalet personer meddemenssjukdomar ökar. Epidemiologiska data tyder på att de främsta risk-faktorerna är långt framskriden ålder och genetiska faktorer. Antalet äldremed någon form av psykiska symtom som ängslan och oro, förvirring ochdepressivitet kommer också att öka. Antalet självmord kommer troligtvisockså att stiga. En grupp som särskilt bör hamna i fokus är de invandrare,vilkas behandling försvåras genom att svenska språket också kan förlorasgenom demenssjukdomen.KvalitetsbristerGrundläggande värderingar för hur vårdarbetet skall bedrivas bygger påintegritet, självbestämmande och trygghet. Ett gemensamt synsätt somutgår från de grundläggande värderingarna i HSL och SoL, som utarbetastillsammans med berörda parter, är en förutsättning för att resultatet skallbli lyckat. Innebörden av de termer som HSL anger skall kännetecknagod vård är inte klart definierade i lagtexten. Omvårdnadsforskningenhar analyserat, utvecklat och klargjort flera av dessa termer. Arbetetmåste också bygga på systematik. Kvalitetsarbetet är allas angelägenhetoch det ökar möjligheterna att veta vad som görs, vem som gör det ochinte minst vad som inte görs och varför.Idag finns brister i samverkansformer kommun-primärvård-länssjukvårdoch regionsjukvård. Basal utredning av misstänkt demenssjukdom skerlämpligen hos distriktsläkare. Denne har ansvar för att remittera vidare.Demensutredning inom sluten vård sker när patientens medicinska behovmotiverar detta. Då den psykologiska delen har såväl en social sida som enpsykologisk behövs en utbyggd konsultverksamhet också på vårdcentralerför att underlätta hänsyn till psykologiska och psykosociala faktorer. Detbehövs en satsning på läkarutbildningen för att kunna tillgodose behovet avspecialistkompetens i geropsykiatri/ psykogeriatrik.Läkemedelsbehandling till patientgrupperna geropsykiatri/demens hållerpå att utvecklas till ett särskilt kunskapsområde. Nya läkemedel har registre-rats. Kognitiva sjukdomar måste bli ett mera högprioriterat forsknings-område.Prestationsredovisningen inom psykiatri är mycket grov och ger interätt förutsättningar för utvärdering. Gemensamma instrument för statistik-uppgifter behöver tas fram. Modeller för hälsoekonomiska analyser påområdet är viktiga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om begreppet "medicinskt färdigbehandlad",2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsning på läkarutbildning för att tillgodosebehov av specialistkompetens inom geropsykiatri/psykogeriatrik,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kognitiva sjukdomar som ett högprioriteratforskningsområde,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prestationsredovisningen inom psykiatri.Stockholm den 29 september 1999Ulla-Britt ()