mot · GN02Ub435 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub435av , ()universitet växer mest i , var det glädjefyllda budskapsom dess rektor uttalade när budgetpropositionen till-kännagavs.Linköpings universitet får 729 miljoner 2000.Sammanlagt blir det 2 260 nya platser de kommande tre åren. De flestaskapas vid den tekniska och naturvetenskapliga utbildningen i Norrköpingmedan läkarutbildningen i får 20 nya platser per termin.Statsmakterna ger 360 miljoner i anslag till forskarutbildningen vidLinköpings universitet . Av de pengarna går ca 70 miljoner till sam-hällsvetenskaplig forskning, 76 miljoner till medicinsk och 118 miljoner tillteknisk forskning. Ungefär 64 miljoner går till lokalkostnader. För att byggaen teknisk forskningsöverbyggnad vid Campus anslås 8 mil-joner.Linköpings universitet har minst fakultetsanslag i landet och till dem haringen ökning skett.Det är bra att får 2 260 nya platser på grundutbildningen denärmaste tre åren: ett stort utbildningsuppdrag med huvudinriktning motnaturvetenskap och medicin. Frågan är om det finns studenter som vill hadessa platser. På olika ställen i landet står tomma platser inom natur-vetenskap och matematik. Det är inte rimligt att platserna ska styras mot enviss inriktning oavsett vilken sökbild som finns.Tekniksidan får medel för forskning men till den filosofiska fakulteten gesinga nya pengar. Detsamma gäller i princip också grundutbildningen. Dettadrabbar den tvärvetenskapliga forskningen som är uppbyggd vid Linköpingsuniversitet och vars like saknas i övriga landet. Humaniora har stor betydelseför kulturella, andliga och historiska utveckling och självförståelsemen lockar sällan till samverkan med näringslivet. Ämnen vars främstasamhällsuppgift består i att skapa sammanhang, självreflektion och kritiskdistans samt vara kulturbärare upplevs kanske inte som nyttigamen är omistliga för vårt lands välbefinnande i djupare mening. Den natur-vetenskapliga och tekniska forskningen är viktig för ett lands välfärd men detär också den humanistiska. Vi menar att satsningen på naturvetenskap ochteknik är alltför ensidig och på bekostnad av humaniora, samhällsvetenskapoch beteendevetenskap. Vi vill ha en balans mellan dem.Förvånansvärt är det tillvägagångssätt som regeringen använder vidmedelstilldelning till lärosäten. Det kan ifrågasättas varför inte sökbildentilllärosätet i högre grad får styra var satsningar ska göras och hur platser skafördelas mellan olika discipliner. I stället utökas platser på utbildningar därdet är svårt att fylla dem som redan finns medan andra utbildningsplatsersom har kö får stagnera. Den ryckighet som lärosätet utsätts för och inte kanpåverka är olycklig. Den ger dåliga planeringsförutsättningar i form avinfrastruktur och liknande. Den negligerar studenternas val och intresse ochframtvingar en ensidighet i kunnande inför framtiden.Naturvetenskap och teknik är viktiga medel för att nå ett välfärdssamhällemen det finns andra värden som rör människors villkor och liv som ärviktigare. Det är därför beklämmande att staten ska styra vilken kunskap somska vara tillgänglig för den enskilde. Detsamma gäller forskningen. Detförefaller naturligt att många väljer bort studier när de inte erbjuds attstuderaefter eget intresse och val. Vi anser att den enskildes val utifrån sinutveckling och begåvning ska vara styrande för den utbildning som erbjuds.Vi anser vidare att en dialog mellan ledningen för lärosätet och regeringenvore att föredra framför överraskningar med snabba kast. Vid Linköpingsuniversitet är det kö till utbildningar inom filosofisk fakultetsamtidigt som rektor nu inte vet hur han ska lyckas rekrytera studerande tillde utbildningar som det anslagits medel för. Utbildningar ska tillfredsställade sökandes intresse som de ska svara upp mot samhällets behov.Vanligtvis sammanfaller dessa hyggligt. finns det ett glappmellan studerandes intresse som visat sig i sökbild ochregeringens vilja att styra samhällsutvecklingen. Därmed tycks akademin isin roll som stöttepelare för den fria kunskapen ha hamnat i skymundan.Denna utveckling menar vi måste förändras.Som exempel på ett samhälleligt behov i , vilket delas avandra delar i landet, är specialistutbildade läkare. Till sådana spetsutbild-ningar ges inte medel i relation till kostnader. Redan nu finns ett stort behovav läkare med specialistområde och detta behov växer . Likvälsatsar inte regeringen extra för att kunna möta samhällets behov så snart sommöjligt. Vi menar att så borde ske.Regeringens politik vad gäller universitet och högskola är ryckig ochLinköpings universitet har drabbats på ett orimligt sätt.För det första har aldrig byggts ut som planerna föreskrev.För det andra har () till stor delfinansierat Forskningsskolor. av stiftelsens medel hargått till . Utifrån dessa förutsättningar haruniversitetetbyggt upp sin nivå på forskning och utveckling. Stiftelsen minskar nu sinutdelning . När departementsfinansieringen tarvid efter SSF:s finansiering går från högsta steget till denlägsta.Linköpings universitet har relativt sett det lägsta fakultetsanslaget. Universi-tetet kan inte självt ta konsekvenserna av en komplex finansieringssituationför verksamheten och bör kompenseras för den uppkomna situationen genomomfördelningar inom berörda anslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att sökbilden skall vara utgångsläget för hur denya medlen skall fördelas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att uppvärdera humaniora vid univer-sitet genom att öka tilldelningen av utbildningsplatser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kompensera för detglapp som åstadkoms när olika finansiärer skiftar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör byggas ut enligt deutlovade planerna vid bildandet av detsamma.Stockholm den 4 oktober 1999Yvonne ()()