mot · GN02Kr317 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr317av , ()KulturpolitikenSammanfattningKultur har ett värde i sig. Kulturutbudets innehåll och denenskildes val bör vara utslagsgivande. Det är fel att medskattemedel försöka styra människornas deltagande ikulturlivet. Moderata samlingspartiet förordar en kultur-politik som möjliggör ett rikt kulturutbud med hög kvalitet.Med ökade internationella kontakter får den svenska kulturen och detsvenska kulturarvet en särskild betydelse som grund för vår identitet.Kulturen är inte statisk; nya impulser tillförs och invanda mönster omprövas.Alla skall kunna utöva sin kultur så länge den inte står i strid med grund-läggande värderingar i vårt samhälle.Fria medier är en förutsättning i ett modernt demokratiskt samhälle.Sveriges Radios och dominans på alla programområdenmåste brytas. Den licensfinansierade verksamheten bör koncentreras till enTV-kanal och två radiokanaler, vilka bör få en central roll i det svenskakulturlivet. Public service bör vara ett kvalitetsalternativ som genom djupoch bredd svarar för ett varierat kulturutbud, en seriös nyhetsförmedling ochen saklig debatt.Grunden för ett framtida kulturintresse och engagemang läggs tidigt.Förskolans, skolans och lärarutbildningens betydelse framhålls.Det statliga ansvaret på kulturområdet bör renodlas. Huvuddelen av kultur-utgifterna betalas av de enskilda människorna själva. Kulturverksamheten ärändå i alltför stor utsträckning beroende av offentlig finansiering. Den bör istället vila på många finansieringskällor.Vår syn på kultur ochkulturpolitikKulturen ger upplevelser, identitet, samhörighet,uttrycksmöjligheter och är ett viktigt inslag i människorsdagliga liv. Ökat internationellt utbyte och nya medier gernya förutsättningar och även nya uttrycksformer.Det är skillnad på kultur och kulturpolitik. Kulturen frodas i fler och mervarierade former än . Mångfalden har ökat och de nya medierna ger flermöjlighet att ägna sig åt konstnärliga uttrycksformer. Yttrandefriheten ökar.Den nya mediesituationen är kanske den viktigaste förändringen. Alla ärinte ense om att denna utveckling inom medieområdet är till gagn förkulturen. Vi ser här möjligheter medan Socialdemokraterna mest synes varabekymrade över hur man skall behålla ett offentligt inflytande över vad somkommer människorna till del.Många önskar sig mer och bättre. Kulturdebatten handlar mer om resurseroch nedläggningar, mindre om innehåll och kvalitet. Politiker skall inte styrainnehållet men politiker ger i praktiken ofta de förutsättningar ochramar inom vilka kulturen kan utvecklas.En kultur som står fri i förhållande till politiska beslutsfattare är en viktigdel av ett demokratiskt samhälle. Kulturskaparna bör på eget initiativ ta uppde problem man vill belysa. Det av Socialdemokraterna omhuldade målet attkulturen skall motverka kommersialismens negativa verkningar är ett utslagav just denna felaktiga politik.Notabelt är att det som efterfrågas som regel kommer fram på ett ellerannat sätt. Det som faktiskt produceras är ofta bra, t.o.m. mycket bra ävenom långt ifrån allt med rimliga mått mätt håller en önskvärd eller godtagbarkvalitet.En god förankring i den egna kulturen ger nödvändig trygghet. Det härbetonas särskilt när det gäller invandrad befolkning men det gäller alla, ochassimilation d.v.s. förtrogenhet med det nya landets kultur är väsentlig för attden invandrade skall kunna finna sig till rätta i det nya landet.Rimma Markova - rysk lärare och författare - har framhållit att barn medinvandrarbakgrund ofta kan sitt hemlands kultur bättre än svensk kultur trotsatt de kanske är födda i . De är stolta över sin kultur. Den frågaMarkova ställer är vad de svenska ungdomarna kan om sin historia ochkultur samt pekar på att de inte tycks vara särskilt stolta över den. Viupprepar våra krav på att skolan måste ge alla en grundläggande förståelseför kulturvärden och för möjligheterna att delta i kulturlivet.Kulturens former har kanske aldrig varit så rikhaltiga som . Aldrig förrhar så många kunnat ta del av eller medverka i ett så omfattande kulturutbud.Skälen härtill är främst utvecklingen inom medierna, den ökadeinternationaliseringen och samspelet dem emellan. Antalet radio- och TV-kanaler har ökat dramatiskt och ökningen kommer att accelerera när dendigitala tekniken får fullt genomslag. Fria medier är en av det öppnasamhällets viktigaste förutsättningar. Den ökade friheten i etern - motSocialdemokraternas vilja framtvingad under trycket av en kraftfull opinionoch av den tekniska utvecklingen - ger oss möjlighet att välja i ett ständigtväxande utbud. Denna utveckling kommer att fortsätta och måste leda tillförändringar av den svenska mediepolitiken. Informationstekniken utvecklasi ett tempo som innebär att lagstiftningen inte håller jämna steg.Informationsteknik ger möjligheter till kommunikation i ständigt nya former.IT kan bredda demokratin. På kulturområdet ger IT dramatiska möjligheteratt utveckla nya arbetsformer och öka tillgängligheten av kulturarvet.Det är mot den bakgrunden förvånande att regeringen ännu inte är bereddatt göra den satsning som måste till på IT-området inom kulturområdet.Medan tekniken utanför den offentliga sektorn rusar framåt, ges intekultursektorn en rimlig chans att vara med i det främsta ledet i IT-användandet.Den framgångsrika satsningen på Kulturnät visar vilkamöjligheter tekniken ger. Allt fler institutioner, föreningar och enskildakonstnärer har här en informationskanal med stor räckvidd. Att i ett nätverkpresentera sig och sin kulturskapande verksamhet tycks bli allt vanligare. Detär därför naturligt att det finns statliga medel med i finansieringen avKulturnät . Däremot kan vi inte ställa oss bakom förslaget att låtaStatens kulturråd överta driften. I den dynamiska utveckling internetteknikenstår inför vore det bättre att lägga ansvaret på något av de mångautvecklingsföretagen i branschen, naturligtvis genom upphandling.Biblioteken har en viktig roll i breddningen av IT-användningen under denärmaste åren. Den handlar det bl.a. om att tillhandahålla tillgångtill Internet. är det dock mer betydelsefullt att bibliotekariernaskompetens och kunskap utnyttjas för att skapa "virtuella närbibliotek" ochinformationstjänster som gör det lättare att hitta material och använda nätet.Paralleller kan dras till bokhandlare som inte har någon affärslokal utanendast en hemsida på Internet varifrån kunden beställer sina böcker somsedan skickas hem till honom eller henne. Staten bör, genomuniversitetsbiblioteken, föregå med gott exempel i digitaliseringen avSveriges bibliotek.De offentliga bidragen till kulturen kan inte helt upphöra. Däremot måstekulturstödets inriktning och omfattning kunna diskuteras utan att detta sessom kulturfientligt. Statens insatser på kulturområdet bör styras motverksamheter som har nationellt intresse och som inte skulle komma tillstånd utan det statliga stödet. Kulturpolitiken står inför ett strategisktvägvalsom gäller inriktning och långsiktig ansvarsfördelning. Det statliga ansvaretbör avgränsas och tydliggöras.Samtidigt skall kulturen kunna vara en fri och obunden kraft. Mångakulturyttringar är viktiga - och annorlunda - former att utöva yttrandefri-heten. Det kan ge perspektiv och väcka debatt. Kulturstödet bör därförkanaliseras via många bidragsgivare för att garantera den pluralism som börvara en utvecklad nations kännemärke. Det måste också slås fast att all kulturinte kan uppbära stöd.Betydande resurser satsas på att få människor att läsa, gå på teatrar,konserter eller i studiecirklar. Åtskilligt i denna verksamhet har varit avstortvärde för deltagarna men satsningarna har bara nått ett fåtal redan aktiva ochtill en relativt hög kostnad. Emellertid bygger dessa verksamheter på tankenatt många människor inte förstår sitt eget bästa utan måste hjälpas att kommai kontakt med en mer värdefull kulturform än de annars skulle ha valt.Moderata samlingspartiet vill föra en kulturpolitik som leder till kulturellmångfald och rika möjligheter att välja i ett kulturutbud av hög kvalitet.Kulturpolitikens uppgift är att främja en sådan utveckling, inte att styramänniskornas val.Ny tid - nya förutsättningarAntalet radio- och TV-kanaler har ökat dramatiskt ochökningen kommer att accelerera när den digitala tekniken fårfullt genomslag. Text- och bildproduktion kan nu medteknikens hjälp behärskas av personer och organisationerutan jättelika resurser. Informationstekniken med sinamöjligheter till kommunikation i nätverk ger enskildamänniskor möjligheter att direkt delta i och påverka det somtidigare i praktiken var förbehållet ett fåtal. Dennautveckling kommer att fortsätta. När datorer med hjälp avtelenätet, den nya bredbandstekniken, Internet och TV-apparater med ännu bättre bild- och ljudåtergivning kopplassamman uppstår nya möjligheter för allt fler.Tidigare var konsert- eller teaterbesöket kanske den enda möjligheten attfå en rik och kvalitativ upplevelse av musik och skådespel. Cd-spelare ochcd-skivor, liksom den nya DVD-tekniken, kan numera göra det egna hemmettill en konsertlokal, och genom TV förmedlas många goda opera- ochteaterföreställningar. Ett stort antal högklassiga operaföreställningar finnsockså tillgängliga på video.Tekniken har givit oss ökade möjligheter till en gränsöverskridandesamverkan. Men även på andra sätt ökar det internationella utbytet. I synnerhet ungdomar väljer att inte bara förlägga semesterresor tillandra länder. Fler ungdomar än tidigare studerar eller arbetar någon tid i ettannat land. Rörligheten har ökat över lag och det internationella samarbetet -inte minst inom EU - innebär att kunskapen om andra länder ochlevnadsförhållanden ökar stadigt. Uppfattningen om och den svenskamodellens förträfflighet prövas kritiskt mot andra upplevelser av länderssystem.Även invandringen bidrar till nya impulser och medför att invanda mönsterprövas. Alla skall kunna leva med sina traditioner och utöva sin kultur sålänge den inte står i strid med grundläggande värderingar i vårt samhälle. Påsikt sker en integration som kan vara fruktbar för alla parter.Internationellt kulturutbyte har alltid varit en naturlig del avkulturverksamheten. Genom kontakter med omvärlden tillförs nya intrycksamtidigt som den egna kulturens särdrag framstår med större tydlighet. Densvenska kulturen och det svenska kulturarvet får i kontakten med andrakulturer ett eget värde och en särskild betydelse som grunden för våridentitet. Genom medlemskap i och öppnas ytter-ligare kanaler för internationellt kultursamarbete. Störst betydelse förkultursamarbetet inom EU har den fria rörligheten. måste därför medall kraft motverka de protektionistiska strömningar som med jämnamellanrum dyker upp i den europeiska kulturdebatten. Inom EU finns ingenambition att bedriva en gemensam kulturpolitik på europeisk nivå. EU:sinsatser syftar till att främja samarbete mellan medlemsstaterna samt stödjaderas insatser när det gäller att förbättra kunskaperna om de europeiskafolkens kultur och historia, att bevara kulturarvet, främja kulturutbyte ochstödja konstnärligt och litterärt skapande.EU:s stöd bedrivs i huvudsak på tre olika sätt. Det första gäller programinriktade på kulturstöd. Exempel på ett sådant program är satsningar påkultur och medier. kommer till användning för att stödjaolika former av regionala kulturprojekt. En tredje form av kulturstöd före-kommer inom andra samarbetsområden än den rena kulturverksamheten.Det kan t.ex. avse utbildningsfrågor.Fria medierI det öppna samhället är fria medier en självklarhet. De är enförutsättning för yttrandefrihet, informationsfrihet ochkulturell mångfald. Fria medier medverkar till höjd kvalitetoch ökad dynamik i utveckling och debatt. Att publikengenom eget val ställer krav på utbudet borde vara ettutvecklat samhälles kännemärke. I har det längefunnits en medveten strävan att bevara ochSveriges Televisions monopol i etern. beslutade socialdemokratiska partikongressen attreklam i radio och TV allt framgent skulle förbjudas och attden enda tillåtna finansieringen skulle vara licensmedel ochstatsbidrag. Först när den tekniska utvecklingen öppnademöjligheter som stod utanför politisk kontroll förelågförutsättningar för nya fristående radio- och TV-kanaler. ISverige finns nu ett omfattande utbud i såväl svenska somutländska TV-kanaler. Antalet lokalradiostationer har ökatdramatiskt. Det är rimligt att anta att mycket av dennaverksamhet ännu befinner sig i en inledande fas. Mångaradio- och kommer att söka sig fram efter nyavägar.Mot bakgrund av den nya situationen är det helt uppenbart att delicensfinansierade radio- och TV-kanalernas antal och utbud måste förändrasoch public service-uppdraget ges en ny innebörd. ochSveriges Televisions dominans på alla programområden - kultur, under-hållning, nyheter och samhällsdebatt - måste brytas.Det framtida public service-uppdraget måste enligt vår mening bygga påen inriktning där public service-verksamheten ses som en del av det samladeprogramutbud som publiken möter. Denna inriktning står i en klarmotsatsställning till dagens situation som har sina rötter i en föreställning omatt public service-program bör vara det enda publiken tar del av. En sådaninställning avslöjar både en förmyndaraktig attityd och en ringaktning avmångfaldens och konkurrensens betydelse för såväl publik som program-utveckling.För att yttrandefrihetens och tryckfrihetens principer inte skall trädasförnär är det viktigt att hålla fast vid vad som är statens grundläggandeuppgifter i den nya mediemiljön, nämligen att erbjuda program som publikenannars inte möter samt en produktion och ett skapande som vitaliserar detnationella kulturlivet.Det är mot ovanstående bakgrund vår uppfattning att det inte kan vararimligt att uppdraget för public service-verksamheten utformas i syfte attdominera programutbudet gentemot publiken. Public service-uppdragetssyfte bör vara att tillföra publiken ett utbud av program som den annars intekan få tillgång till.Därigenom möjliggörs att en statligt kontrollerad medieverksamhet intekommer i konflikt med yttrandefrihetens och tryckfrihetens principer.Kraven på en utveckling mot ökad kvalitet och fördjupning samt enprogramverksamhet som bygger på att man relaterar programverksamhetentill det samlade programutbud som publiken möter bör enligt vårmening ligga till grund för en ny avtalsperiod. Public service-verksamhetenbör genom sin inriktning ges förutsättningar att uppnå en tydlig identitet iden nya mediemiljön.- Företagen bör i sin programverksamhet vända sig till hela svenska folketmed en inriktning mot kvalitet och fördjupning.- De bör vara institutioner som slår vakt om svenska språket och somskapar nya och större förutsättningar för svensk produktion och kulturelltskapande. Det gäller i hög grad barn- och ungdomsprogram.- Samhällsdebatt och långsiktiga perspektiv bör prägla den allmännasamhällsbevakningen. Nyhetsförmedlingen skall stå i en redaktionellt frioch oberoende ställning i konkurrens med tidningar och andra mediersnyhetsförmedling.Det är inom dessa programområden som public service-verksamheten har sin starkaste ställning bland publiken. Det är denna starka ställningman skall utveckla och förstärka inför framtiden:- Public service-verksamhetens företag bär inom sig betydande förut-sättningar för att utgöra ledande institutioner i det svenska kulturlivet.Företagen förfogar över resurser som är större än statens anslag tilloffentliga kulturinstitutioner.- Det innebär att verksamheten i och Televisionskulle kunna bli en nyskapande kraft i det svenska kultursamhället omföretagens roll i detta perspektiv tydliggjordes.- Företagen bör spegla skeenden i hela landet. Programproduktionen skalltill betydande del ske utanför företaget och utanför Stockholmsområdet.Det finns ytterligare krav som skall ställas på public service-verksamhetenoch som ger den en särskild roll:- Syn- och hörselskadade skall i verksamheten finna program som de kanta del av.- Förmedlingen av det svenska språket skall stå i centrum för de programsom riktar sig till språkliga minoritetsgrupper. I en mediemiljö sompräglas av alltfler utländska kanaler kommer minoritetsspråksuppgiftengradvis att övertas av nya kanaler och stationer.- Även framgent skall public service-verksamheten ha ett särskilt ansvarför samiskan och tornedalsfinskan.Denna inriktning ställer krav på ett public service-uppdragsom understryker rollen som samhällelig kulturinstitution istället för att vara en av många konkurrenter till de friståendekanalerna och radiostationerna på dessas villkor. Företagensframtida legitimitet i publikens ögon bygger på att man haren egen identitet i den moderna mediemiljön. Att t.ex. gepublic service-företagen förtur att sända vissaidrottsevenemang är inte förenligt med denna roll.Det förutsätter en prioritering av företagens resurser som ger väsentligtstörre utrymme för skapande och produktion. Det nya public service-upp-draget förutsätter enligt vår mening en koncentration av resurser för attkunna uppfyllas.Ett public service-uppdrag som understryker verksamheternas roll i sam-hällslivet ger anledning att inför kommande tillstånd pröva frågan om dagenslicensfinansiering bör ersättas med skattefinansiering.Arbetet med att ge public service-kanalerna en ny inriktning bör inledasutan dröjsmål. En TV-kanal och två nationella radiokanaler privatiseras.Staten måste förhålla sig neutral till public service-verksamhet och andraprogramverksamheter. Public service-verksamheten bör ges förutsättningarför en central roll i kulturlivet. Inga onödiga hinder bör uppställas för denfortsatta tekniska utvecklingen.Utbildningsradion, slutligen, sänder inte i någon egen kanal utan tillverkarprogram för public service-verksamheten. Ställningen som public service-företag innebär en osund konkurrens på den svenska utbildningsmarknadenoch gentemot de medieföretag som verkar inom detta område. Samtidigtinnebär Utbildningsradions ställning som public service-företag attlicensmedel används för verksamheter som andra medie- ochutbildningsföretag kan bidra med.Den Sverigebaserade marknätssändande tv-kanalen betalade under1998 en koncessionsavgift till staten på , en ökning innan. Detta krav på att leverera stora belopp tillstatskassan kombineras med ganska detaljerade krav på sändningsverk-samheten. Sammantaget innebär detta att konkurrenssituationen i framför alltkabel-TV - men även satellitsändningar - är kraftigt snedvriden till de ickeSverigebaserade kanalernas fördel.Det är, enligt vår mening, inte rimligt att de fristående radio- och TV-kanalerna skall avkrävas koncessionsavgifter i den omfattning som sker idag.Om de i stället fick använda sina inkomster till programproduktion skulleprogrammens kvalitet kunna öka till gagn för ett rikare kulturutbud.Barn och ungdomDet starkaste sambandet mellan ett mångsidigt kulturintresseoch olika bakgrundsvariabler hos den enskilde står att finna iutbildningsnivån. Fler ungdomar än någonsin ägnar numeraen väsentlig del av sin tid åt musik antingen som lyssnareeller utövare. Här läggs för många grunden till ett genuintintresse och efterfrågan av kultur.Att låta barn och ungdomar få rika tillfällen att komma i kontakt medkultur är en investering för framtiden. Den första överföringen av kultur-mönster och kunskap sker i familjen. Vi har under en lång rad år i våramotioner till om familjepolitiken redovisat hur vi vill ökaföräldrarnas möjlighet att vara tillsammans med och själva välja formen föromsorgen om sina egna barn.De flesta barn får en tidig kontakt med förskolan. Det är angeläget attförskolan utvecklar arbetsformer som leder till en god inlärning. Viktigadelar av det svenska kulturarvet i form av sånger, lekar, danser och sagorutgör naturliga inslag i förskolans verksamhet. Moderata samlingspartietanser att en viktig uppgift för förskolan är att genom konsekventa förebilderge barn erfarenheter och vanor som lägger grunden för framtida utbildningoch kulturintresse.Skolan är, eller borde vara, den kanske viktigaste kulturförmedlandeinstitutionen. Det är angeläget att framhålla att hela skolans verksamhet ärkulturförmedling. Kultur är ingenting som bedrivs i form av särskilda projekteller med särskilda medel. Författarbesök, konserter eller teater är givetvisangelägna inslag som bör förekomma i skolan men eleverna får intebibringas uppfattningen att kultur består just i dessa enskilda evenemang.Skolans kulturansvar skall inte ses som tillägg till den reguljäraundervisningen, det skall genomsyra all verksamhet. Ämnen som svenska,historia och religionskunskap är nödvändiga förutsättningar för att mansenare i livet skall kunna tillgodogöra sig konst, musik och litteratur. I denyaläroplanerna för skolan har detta markerats. Det är viktigt attskolmyndigheterna i sin uppföljning analyserar hur dessa mål förverkligas iden dagliga verksamheten.Den kommunala är ett värdefullt komplement till skolansreguljära undervisning. På många håll omvandlas nu de kommunala musik-skolorna till kulturskolor. Detta kan vara en lösning men kulturskolornaersätter inte på något sätt de friskolor som har en särskild kulturprofil påsittprogram. Det är i stället angeläget att elevernas valmöjligheter ökar genomatt fler friskolor med olika kulturell inriktning kommer till stånd. För attytterligare stärka de ungas möjligheter till musikverksamhet bör samverkanfrämjas mellan skolan, kommunala , de många samfund sombedriver musikutbildning och de privata musikskolor och musiklärare som ärverksamma på alla större orter.Lärare har en nyckelroll när det gäller att väcka och utveckla elevernasintresse för kultur. Det är angeläget att lärarutbildningen har ett innehåll ochbedrivs i sådana former att de blivande lärarna rustas för denna viktigauppgift.Moderna musikformerGenom årtiondena har det ofta varit musiken i dessmodernaste former som varit ungdomens förstakulturkontakt. Under har det varit deolika formerna av rockmusik som utgjort deras väg in i en såsmåningom bredare musikvärld.På samma sätt har jazzen genom de föregående årtiondena haft sinbetydelse. har dessutom en förnyelse av jazz-intresset via rocken och genom mellanformer mellan dessa två genrer kunnatförmärkas.Dessa musikformer baseras på ett brett folkligt stöd, ett omfattandeutövande och överlever och utvecklas av de eldsjälar som är så viktiga, ochvars betydelse bl.a. utpekades av . Det måste i överens-kommelse mellan anslagsgivare och de regionala musikorganens företrädareingå som uppgift att senare tiders musikformer får en chans att utvecklasefter sina egna meriter och på villkor som är likvärdiga med övrig musik.I behandlades i flera avsnitt den skeva fördelningenmellan genrer inom det regionala musiklivet. omnämndes i detsammanhanget just jazzmusiken och man föreslog bl.a. att genrecentrumskulle tillskapas. I kulturpropositionen avvisades detta utan motivering. betänkande med anledning av propositionen påpekades dockatt de olika musikformerna - inklusive jazz och nyare musik - skulle få stödoch utvecklingsmöjligheter i enlighet med av oss och den moderna musikensföreträdare framförda önskemål. Ingen märkbar förändring har skett. Det ärangeläget att intentionerna nu följs upp med handling.Kulturskaparnas villkorVi måste verka för en större frihet på kulturens område.Samhällsorganen äger inte kulturpolitiken. Kulturpolitikenmåste garantera mångfald, konstnärlig frihet och kvalitet.Många konstnärer är småföretagare och det är angeläget attförbättra förutsättningarna för alla företagare t.ex.beträffande skatter, byråkrati och krångliga regler sommomsinbetalningarna. Konstnärskapet är ett ansvarstagande,och en av människans uppgifter är att finna mening i sitt liv.Konstnärerna bör kunna basera sin försörjning på ersättning för utförtkonstnärligt arbete och inte på bidrag. Nya ekonomiska stödinsatser ärkanske inte alltid den enda eller ens viktigaste lösningen.