mot · GN02Sk692 · 1999-10-05 00:00:00 — Ett stort antal svenska IT-företag ligger redan i frontlinjen i sin bransch. De flesta är ännu små, menväxande och med goda framtidsutsikter. För att kunna dra nytta avutvecklingen och den position vi har krävs det att rätt förutsättningarskapas. Det behövs inte bara regler och skattenivåer som är konkurrens-kraftiga jämfört med omvärlden, utan att också andra grundläggande förut-sättningar skapas.Den kreativa miljön. En god politisk kultur och "spontant planerade"krockar mellan olika nätverk i världsklass - från vitt skilda områden - bidrartill en god kreativ miljö. Internationella företags nätverk kompletterar dennainteraktiva bild av planerade spontana mötesplatser av kunskap och tjänster,som skapar grogrunden för utvecklingen.Likaså har den enskildes livsmiljö en viktig roll att fylla. En bra boende-miljö och en meningsfull fritid höjer livskvaliteten och områdets konkur-renskraft. Speciellt har kulturens betydelse för den kreativa miljön alltmeruppmärksammats. Satsningar på bland annat teatrar, och andramötesplatser med kulturellt kreativa inslag kan därmed bidra till att öka ettområdes attraktivitet vilket verkar lockande på såväl arbetskraft som företag.Skolan har en viktig roll att fylla också i detta sammanhang dels genom attge eleverna kunskaper om den nya teknikens möjligheter, dels genom attlägga grunden för det kritiska och anlyserande tänkande som nya infor-mationskällor kräver. Kunskaper i främmande språk, om andra länderskulturer, religioner m.m. är en förutsättning för kreativt utbyte övertraditionella ämnes- och nationsgränser.Utbyggnad av bredband och mobiltelefoni. Den fortsatta utbyggnadenav informationsteknologins infrastruktur skall skötas av företag och ske ikonkurrens. Staten skall garantera trafik, där så är nödvändigt. Senfärdighetatt utveckla infrastrukturen kan allvarligt skada den svenska mjukvaru-industrin för mobil Internet.Förutsättningar för elektronisk handel. Det finns en stor tillväxt-potential när det gäller affärer som utförs över nätet. I takt med att allt flerhushåll skaffar en persondator och ett Internetabonnemang kommer dennatyp av affärer att öka ytterligare. ligger i täten på dettaområde. Det innebär stora möjligheter, men ställer även krav. Framför alltgäller detta förutsättningarna för den tekniska utvecklingen och de refor-merade regelverken.Kommunikationscentrer av traditionell infrastruktur i form av flyg-platser, vägar, järnvägar och svartfiber utgör i grunden även det en mötes-plats för kulturkrockar och innebär därmed stora möjligheter för ny kun-skaps- och tjänsteindustris utveckling.Kompetent arbetskraft. De nya kunskapsföretagen konkurrerar, kanskemer än andra företag, på en global marknad. De arbetsuppgifter de erbjuderkräver specifik kompetens som är en bristvara världen över, och denarbetskraft som besitter den kompetensen är ofta ung och lättrörlig. Högreutbildning och forskning har stor betydelse för försörjningen av kvalificeradarbetskraft och för den kreativa miljön. Forskningens nätverk med de främstakompetensområdena inom sina specialiteter ger influenser och interaktionersom leder till kreativitet och skapar kunskapsindustri.4.3 Välfärdsvinster genom integration4.3.1 Det mänskliga resursslöserietDen höga arbetslösheten bland invandrare, i kombination med att detbland personer med utländsk bakgrund finns en god grund och ett stortintresse för att starta företag, innebär en betydande potential för ett ökatnyföretagande. I dagens stannar det tyvärr ofta vid att invandrareförblir en outnyttjad resurs.Det svenska samhällets misshushållning med dessa mänskliga och andraresurser har fått dramatiska konsekvenser. En ny fattigdom breder ut sig, enfattigdom som är mycket djupare än vad inkomststatistiken kan vittna om.Ett nytt socialt landskap präglat av inte bara utestängning från arbets-marknaden, utan även bostadssegregation, bidragsberoende, maktlöshet ochallmänt utanförskap har växt fram i vårt land. Den vitala sociala rörlighetenhar upphört att fungera för allt fler samhällsgrupper, och en lång rad studiervisar att situationen har nått kritiska nivåer i många förorter. Utanförskap ochbrist på framtidstro föder en social desperation som i längden kan hotastabiliteten i hela vårt samhälle.Egenansvar, arbete och företagande borde vara de breda avenyer genomvilka nyanlända grupper tar sig in och blir en del av vårt samhälle. Så är dettyvärr inte . Människor som har sökt sig hit med hopp om ett bättre ochvärdigare liv ser sig ofta reducerade till klienter i ett byråkratiskt systemsomför det mesta erbjuder ett bidragsfinansierat utanförskap som enda sättet attleva i Sverige.Det integrationspolitiska haveri som alla kan konstatera vittnar omovanifrånpolitikens och förmynderiets misslyckande. av envälmenande, men allt mer kontraproduktiv social ingenjörskonst är det dagsför någonting radikalt annorlunda. Vi måste omdefiniera politikens uppdragoch åter ge medborgaren en huvudroll i lösningen av sina egna problem.Sverige behöver en politik för social integration som bygger mycket mer påmedborgarnas frihet och makt och mycket mindre på byråkratiska beslut ochmyndighetsperspektiv, mer på egenmakt och mindre på andras makt. Det ärbara så som utanförskapet kan vändas till att i stället bli en vital ochangelägen del av ett kreativt Sverige.En politik för social rörlighet måste ta itu med tre fundamentala uppgifterför att bryta den sociala segregationens och utanförskapets onda cirkel:- att röja hinder mot arbete, företagande och egenansvar och skapa merkonkurrens, öppenhet och flexibilitet i vår samhällsekonomi- att skapa förutsättningar för trygga liv i miljöer utan brottslighet och medfungerande sociala nätverk- att genom solidaritet med andra göra resurser tillgängliga där de behövs.Det mera etniskt mångfaldiga är en fördel när en ny tids villkornu anmäler sig. Det som krävs i är både att vi inser det och att vigenomför de förändringar som en sådan insikt nödvändiggör. Arbetet föratt värna svenska språket som vårt gemensamma språk blir allt viktigareför att kunna dra nytta av den kulturella mångfald rymmer.4.3.2 Integration genom EMUEn annan viktig åtgärd i integrationsarbete är ett deltagande iEMU:s tredje steg. För svenska företag innebär utanförskapet påtagliganackdelar. När transaktionskostnaderna i handel mellan EMU-ländernaförsvinner får företag i dessa länder en konkurrensfördel gentemotsvenska företag, för vilka transaktionskostnaderna kvarstår. Dettadrabbar främst små och medelstora företag.Utanförskapet medför också en risk för ett svagare konkurrenstryck iSverige än i EMU-området. Som en följd av införandet av en gemensamvaluta kommer pristransparensen att öka och medföra skärpt konkurrens. Sålänge står utanför EMU uppstår inte denna effekt i Sverige.Dessutom betraktas den svenska kronan sannolikt som mindre stabil och somen större osäkerhetsfaktor än euron.Sverige skall vara en del av eurosamarbetet för att ge alla i vårt landsamma chanser som människor och företag i det övriga EU. Men vi skallockså vara med för att säkra vårt inflytande över framtid. UtanförEMU är vårt land likväl beroende av den ekonomiska politik som förs avEMU-länderna, men kan inte vara med och påverka.5 En reformpolitik för trygghet i förändring5.1 internationella konkurrenskraftSverige behöver en ny politik för kreativitet och företagsamhet. Denberör skatterna och företagandet, arbetsmarknaden, skolan, den högreutbildningen och forskningen. En politik som kan lösgöra enskildamänniskors skaparkraft är en oavvislig del av en samlad politik som kanlyfta vårt lands välstånd och trygghet.Den politik för kreativitet och företagsamhet som vi förordar utgår frånden enskilda människans förmåga. Dess villkor formas av att i allthögre utsträckning är en del av en global gemenskap.Globaliseringen innebär att ekonomierna länkas samman. Detsamma gälleremellertid för viktiga delar av politiken. Universitet, skolor, arbetstagarnasförmåga liksom lagarna utsätts för internationell konkurrens och jämförs vidföretagsetableringar. Det handlar om näringsklimatet i bred bemärkelse.Framgång kräver ett företagarklimat i världsklass, forskning och utbildning ivärldsklass, kreativa miljöer i världsklass och en ekonomisk politik ivärldsklass. Länder som misslyckas med att erbjuda sådana ramar förföretagandet kommer att halka efter. De nya företagen och arbetstillfällenablir färre och därmed möjligheterna till ett högt välstånd. Det är inte föralltidgivet att svenskar alltid kommer att ha hög lön och ett högt välstånd. Det ärnågot vi måste göra oss förtjänta av.Målet för tillväxtpolitik måste vara att få fram produkter, systemoch metoder som med god konkurrenskraft orkar bära höga löner. Vi får intehöga löner bara för att vi är svenskar utan för att vi är duktiga, snabba på attanpassa oss samt har hög teknikförmåga och god kunskap. Det innebär ettbetydande förändringstryck på traditionella monopol och offentliga verk-samheter. Vi måste i högre utsträckning ta tillvara initiativkraften hos en-skilda människor och uppmuntra anpassningsförmåga och företagaranda.Sverige måste bli ett land som människor och företag vill bo och verka i.Vi måste skapa ett klimat som attraherar och lockar människor att utnyttjasina möjligheter för egen och samhällelig . skall vara ettsamhälle som uppmuntrar initiativ och skapande.I det följande presenterar vi de konkreta åtgärder detta kräver.5.2 En skattereform för välstånd och trygghetDet höga svenska skatterna minskar utrymmet för människor att träffaegna val. De utgör för de allra flesta svenskar den störstahushållsutgiften. Människor förhindras på så sätt att ta ansvar för sinaegna liv. Möjligheten att bygga upp ett sparkapital som ger trygghet vidförändringar och påfrestningar motverkas av de höga skatterna.De höga skatterna motverkar också tillväxt av ekonomi och företag. Demedför att företag, jobb och kunskap flyttar till länder där skatteklimatet ärgynnsammare. Alla skatter, oavsett utformning, höjer dessutom de svenskapriserna.Att omfördela skattetrycket, vare sig genom så kallad skatteväxling ellerskatteomläggningar, löser inte de problem lider av. För att råda botpå dem måste det totala skattetrycket sänkas.De höga skatterna minskar människors trygghet. Ett rimligt mål är att varoch en skall kunna ha en buffert motsvarande en årslön i sparat kapital. Detkräver ett skattesystem som låter människor behålla mer av sina inkomsteroch som inte lägger extra skatt på kapitaluppbyggnad, vare sig som skatt påboende eller som skatt på förmögenhet.5.2.1 Sänk skatten på kunskap och kompetensGod kunskap är grunden för att efterfrågas och kunna utvecklas påarbetsmarknaden. Utbildning skall därför löna sig. I kunskapsintensivayrken är arbetskraften i allt högre grad rörlig över nationsgränser. Detkan gälla forskare och ingenjörer, likaväl som datatekniker ochsjuksköterskor. En viktig anledning att flytta från är att lönenefter skatt är högre i andra länder. Eftersom den förlängda värnskatten ären skatt som fungerar just som en skatt på kunskap och kompetensföreslår vi att den avskaffas. Därtill måste brytpunkten i skatteskalanjusteras upp så att allt färre behöver betala statlig inkomstskatt.I den nya ekonomin, till stor del bestående av företag i IT-sektorn, ärtillväxten hög, risken stor och kunskapsinnehållet betydande. Personaleninom dessa branscher är extremt lättrörlig. För att underlätta för företag inomkunskapsintensiva branscher att behålla sin personal utges ofta olika typer avoptioner. Grundproblemet i är att beskattningen av arbete är alltförhög. Det gör att verksamheter förläggs till andra länder där beskattningenupplevs som rimligare. Därför är det viktigt att såväl skattetrycket i sinhelhetsom beskattningen av optioner sänks till i förhållande till andra länderkonkurrenskraftiga nivåer. Det bör kunna övervägas att beskatta personal-optioner som inkomst av kapital. Dessutom bör royaltyinkomster av paten-terade uppfinningar beskattas som kapital i stället för som inkomst.Det bör också införas en möjlighet att göra riskkapitalavdrag för riskfylldainvesteringar. I är en stor del av de nya företagen finansierade på sådantsätt. De flesta investeringar leder dock till stora förluster, varför avdragetmotiveras av det höga risktagandet.5.2.2 Sänk skatten på företagandeBeskattningen av företag och företagare är för hög i Sverige.Förmögenhetsskatten är en del av problematiken. Den bör avskaffas. Vivill också avskaffa dubbelbeskattningen på aktier.Fåmansbolagen diskrimineras i svensk skattelagstiftning. Ett stort antalregler, som medför att personer som äger och driver sådana företag måstebetala högre skatt än andra, har införts. Vi har krävt att dennasärlagstiftning skall upphöra.5.2.3 Sänk skatten på tjänsterBehovet att få hjälp med hemnära tjänster är stort. Det gäller såvälreparation och underhåll av bostaden som hjälp med att sköta hushållet.Moderata samlingspartiet har tillsammans med ochFolkpartiet lagt förslag om skattereduktion för ersättning avhushållstjänster som utförs i hemmet. Reduktionen skall vara 50 procentav betald arbetskostnad och maximeras till per hushåll ochår. För underhåll och reparation av egna bostäder bör motsvarandeskattereduktion införas.5.2.4 Sänk energiskatternaEnergi är en viktig produktionsfaktor. En stor del av svenskt näringslivhar sådan struktur att energiinnehållet är högt i produkterna. Under enföljd av år har beskattningen av energi på olika sätt höjts. har nuen total energibeskattning som är mycket hög i ett internationelltperspektiv. Den distributionsform som ger minst miljöstörningar ärelektricitet. Den särskilda energiskatten på elektricitet producerad ikärnkraftverk är från den synpunkten irrationell. Regeringens höjning avelskatterna är dubbelt olycklig. Dels fördyras produktionen, dels riskerarmiljön att bli sämre. Vi motsätter oss de föreslagna höjningarna. På siktbör de produktionsskatter som inte är kopplade till miljöbelastning tasbort.5.3 Skapa bättre förutsättningar för fler jobb och företag5.3.1 Konkurrenstrycket måste ökaHela den svenska ekonomin måste fungera i konkurrens. Konkurrensenbör stärkas genom att statligt ägande i näringslivet avvecklas. Enprivatisering av de statliga företagen tydliggör statens roll som lagstiftareoch normgivare, ökar statskassans inkomster, breddarriskkapitalmarknaden till nya grupper och stärker de privatiseradeföretagen. Regeringen bör omgående presentera en plan som redogör förplanerade privatiseringar av statliga bolag.Konkurrensverket bör ges en starkare ställning. Dess möjlighet att ingripamed hjälp av konkurrenslagen måste förbättras. Men också kommunallagenbör ses över och reglerna för vad som är tillåten respektive otillåtenkommunal verksamhet preciseras. Därmed underlättas rättsliga prövningar.Vi förordar att kommuner inte skall få erbjuda kommunala tjänster på denkonkurrensutsatta marknaden.Stat, kommun och landsting skall inrikta sig på kärnverksamheterna, inteägna sig åt affärsverksamhet. All förvaltningsverksamhet sominte är myndighetsutövning skall utsättas för konkurrens. En lagstadgad rättför privata entreprenörer att utmana offentlig näringsverksamhet bör införas.Kravet på konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning bör skärpasgenom en lag som stadgar att offentlig näringsverksamhet skall redovisasskild från annan verksamhet och att priset skall baseras på en själv-kostnadskalkyl på likvärdig grund som enskilda företag.Möjligheterna att överklaga offentlig näringsverksamhet bör förbättras.Lagen om offentlig upphandling bör kompletteras med en regel om att alloffentlig näringsverksamhet måste grundas på formella beslut av stat,kommun eller landsting.5.3.2 Gör det lättare att skapa nya jobbModerata samlingspartiet förordar införandet av en så kallad solned-gångsparagraf. Det innebär att alla regler fortlöpande ses över ochutmönstras automatiskt om de inte har tillämpats . Vi föreslårockså att fattar beslut om att genomföra samtliga avSmåföretagsdelegationens förslag.F-skattsedeln har blivit företagandets skattemässiga grund. Utan F-skattsedel är det svårt eller omöjligt att bedriva näringsverksamhet. Därförmåste utgångspunkten vara att alla som begär F-skattsedel skall tilldelassådan, om det inte framstår som uppenbart att det angivna företagssyftet äroseriöst.En betydande del av krånglet är orsakat av den komplicerade arbets-rättsliga lagstiftningen. Många företagare kan vittna om den tveksamhet somde känner inför att nyanställa och expandera till följd av lagen omanställningsskydd (LAS). LAS bör omarbetas från grunden. Den enskildearbetstagaren skall ha ett grundläggande legalt skydd mot att bli avskedad pågrunder som inte är sakliga. Däremot bör exempelvis turordningsreglernaslopas helt.På morgondagens arbetsmarknad behövs det en mer "individualiserad"lagstiftning, det vill säga en lagstiftning som tydligt gör den enskilde tillbärare av arbetets rättigheter.Sympatiåtgärder bör förbjudas och möjligheterna att försätta enmans-företagare i blockad slopas. Även formerna för att utlösa konfliktåtgärder börförändras. Med tanke på vilka effekter konflikter kan få i moderna ochsårbara samhällen är det rimligt att sådana inte utlöses med mindre än att allamedlemmar först har tillfrågats.Den bristande flexibilitet och de skeva spelregler som utmärkerarbetsmarknaden bidrar till att lönebildningen inte fungerar. Det behövs enökad decentralisering och en ökad flexibilitet. Detta gäller naturligtvis intebara lönebildningen. Det är till exempel en i grunden orimlig tanke att stateni ett modernt och civiliserat samhälle skall reglera alla enskilda människorsval av arbetstid respektive rätt att i pengar ta ut lön för sin möda. Det finnsalltså anledning att med bestämdhet avvisa alla planer på att genomlagstiftning ange nya villkor för arbetstiden.5.3.3 Öppna nya möjligheter till företagande och arbeteModerata samlingspartiet föreslår en ökad konkurrensutsättning avoffentliga verksamheter. Genom den offentliga sektornsmonopolsituation förhindras sund och utvecklande konkurrens. Detförhindrar inte bara en förbättrad kvalitet på de tjänster som erbjuds utanförvägrar även de anställda, varav merparten kvinnor, möjligheten attvälja arbetsgivare.Genom att ta tillvara den kompetens och kreativitet som finns hos allaarbetslösa gynnas samhället i dubbel bemärkelse. I stället för arbetslöshetoch segregation, och de problem dessa för med sig, erhålls nytta för såvälindivid som samhälle. Inte minst viktigt är det att ta tillvara den enormapotential som finns hos de 110.000 utomnordiska medborgare som stårutanför den svenska arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutbildningen fyller en viktig funktion för att få ut fler påarbetsmarknaden. Det är viktigt att koncentrera och rikta utbildnings-insatserna mot specifika yrkesområden och att ge ökad kompetens till degrupper som har särskilt svårt att hävda sig på arbetsmarknaden, somlångtidsarbetslösa och invandrare. Här ingår också stöd till arbetshandi-kappade. Allmän utbildning av arbetslösa bör inte ske inom arbets-marknadspolitikens ram utan anförtros de gängse systemen för vuxen-utbildning.Den reguljära arbetsförmedlingen kan i ökad utsträckning ske i konkurrenspå en privat marknad. De är även av yttersta vikt att de privatabemanningsföretagen, som spelar en allt viktigare roll på arbetsmarknaden,inte motarbetas av liknande inrättningar i offentlig regi.Arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och obligatorisk. Den skall gearbetstagarna ett grundläggande skydd mot inkomstbortfall vid arbetslöshet,den skall bidra till en sund lönebildning och ökad rörlighet påarbetsmarknaden och den skall öka incitamenten för arbetslösa att ta jobb.Försäkringen skall vara en omställningsförsäkring som träder in för att klaraövergången från ett jobb till ett annat. Meningen är att rörligheten påarbetsmarknaden skall öka och tiderna av arbetslöshet minimeras. Det krävernågon form av bortre parentes i försäkringen.Ersättningsnivån bör vara i alla socialförsäkringssystemen. Detger den enskilde ett godtagbart skydd mot inkomstbortfall, utan att leda till såhöga reservationslöner att människor fastnar i bidragsberoende ellerutestängs från arbetsmarknaden. Detta grundläggande försäkringsskydd kankompletteras med tilläggsskydd genom avtal. Ett sådant skydd bör kunnavariera från bransch till bransch.5.3.4 Trygga energiförsörjningenStaten skall inte detaljplanera och detaljreglera energisystemetsutveckling, utan fastställa långsiktigt hållbara ramar och villkor.Ansvaret för den fortlöpande omställningen, miljöanpassningen ochförnyelsen av energiproduktionen skall vila på producenterna.Energipolitiken är ett instrument för att nå övergripande mål som konkur-renskraft, god miljö och välfärd. Riksdagsbeslutet att inleda en förtida kärn-kraftsavveckling bör upphävas, liksom lagen om kärnkraftens avveckling,som kränker väsentliga rättsgrundsatser. Avvecklingen innebär en gigantiskkapitalförstöring, som hotar jobben, miljön och vår levnadsstandard.Staten bör kraftigt minska bidragsgivningen på energiområdet och skallinte subventionera investeringar i ny kraftproduktion. I stället skalllångsiktigforskning och utveckling prioriteras. Det så kallade tankeförbudet i kärn-tekniklagen skall upphävas. Effektiviseringen och hushållningen av energi-resurser skall fortsätta på de villkor som en fri energimarknad anger.Ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraften skall subventioneras avstaten, och skyddet av älvar och vattendrag skall värnas. En storskaligintroduktion av fossilgas i bör inte ske. En grundlig miljökonse-kvensbeskrivning bör göras innan en ökad biobränsleanvändning i stor skalagenomförs.5.3.5 Gå in i EMU:s tredje stegEn anslutning av till EMU:s tredje steg är utomordentligtangelägen. Införandet av en gemensam valuta - euron - är ett viktigt stegi fullbordan av en verklig gemensam marknad och ett värdefullthjälpmedel för att bekämpa arbetslösheten. Det tar bort valutaosäkerhetoch ger lägre ränta. Den största fördelen är att det blir mycket lättare förprivatpersoner och småföretag att agera över gränserna när de ska resa,handla, göra affärer, spara, låna, investera, köpa hus, studera ellerpensionera sig.5.4 En utbildningspolitik för mångfald och konkurrensKunskap blir ett allt viktigare konkurrensmedel. Vårt land måste utvecklaett utbildningssystem av högsta klass.Sverige skall också vara en attraktiv allianspartner inom utbildning ochforskning. De nedanstående förslagen skall sammantaget bidra till att göraSverige till en nation som andra länder gärna vill knyta ytterligare band medi form av ökat studentutbyte, utbyte av forskarstuderande samt internationelltforskningssamarbete inom olika forskningsfält. Till forskningsområden sombör prioriteras hör bioteknik, medicin och informationsteknik.5.4.1 En strategi för mer av naturvetenskap och teknikAtt skapa bästa möjliga förutsättningar för ny banbrytande kunskap är enavgörande uppgift. Ett exempel på banbrytande vetenskap är bioteknikensom kommer leda till att ett stort antal nya tillväxtföretag kan skapas. Enav lösningarna kan vara att inrätta ett femte forskningsråd med inriktningmot bioteknik. Detta råd skulle kunna utgöra en tydlig spjutspets vidsidan av de traditionella forskningsråden.Mer kraft och resurser behöver under alla omständigheter satsas på bio-tekniken. En nationell fond med inriktning mot bioteknik och kors-befruktning mellan bioteknik och informationsteknik är en möjlig lösning.Till denna fond kan både staten och näringslivet bidra med medel i syfte attbygga upp en stiftelse eller motsvarande.Kunskap av hög klass grundläggs i de allra första åldrarna. Skolan måstedärmed ställas i fokus av arbetet för att göra mer kreativt.Uppdraget att öka intresset för naturvetenskap och teknik måste påbörjasredan i . Ett sviktande intresse från ungdomar att söka NT-utbildningar ställer skolan inför många utmaningar. Det räcker inte attmarginellt öka antalet studieplatser i högskolan när intresset är för lågt förnaturvetenskap och teknik i . Fler duktiga lärare måste ocksålockas till .