ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02MJ305 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ305av , ()SkogsvårdSkogsnäringen är den bransch som svarar för de störstanettoexportinkomsterna i vårt land. Därmed ärskogsnäringens effektivitet av strategisk betydelse för vårtvälstånd. Brister i dagens skötsel av våra skogar får betalasmed sämre ekonomiska resurser framöver.De förändringar av skogsvårdslagen som trädde i kraft har ut-värderats och är under utvärdering. Utfallet ger anledning till oro. Återbe-skogning såväl som röjning och gallring är eftersatt på ett oacceptabelt sätt.Föryngringsåtgärderna i W- och X-län var anmärkningsvärtlåga i privatskogsbruket. efter avverkning var av arealen mark-beredd, övriga markägare hade åtgärdat . Skogsodling var utförd på72 % av den för skogsodling avsedda arealen, men i privatskogen var bara49 % åtgärdad. På av den areal som avses att föryngras med naturligföryngring är den valda metoden olämplig. Risken är alltså stor för att skogs-marken inte utnyttjas effektivt och att förutsättningarna för kvalitets-produktion försämras.Enligt är den lämpliga årliga röjningsarealen 275 000 ha,1995 röjdes 187 000 ha. Med hänsyn till det uppdämda röjningsbehovetborde minst 300 000 ha röjas. Med antagandet att en skogsarbetare röjer enhalv hektar innebär ett fullt ut tillgodosett röjningsbehov ungefär1 650 fler säsongsarbetstillfällen än de redan sysselsatta i denna verksamhet.Förändringarna i skogsbruket gör att kvalificerade yrkesmän går arbetslösa,oftast på orter där samhället har uppenbara problem att bereda demmeningsfull sysselsättning. Till en försumbar kostnad skulle vi få ett på siktmycket lönsamt arbete utfört i trakter som lever under stort utflyttningstryck.En godare cigarr är det svårt att finna.Gallringen är inte lika dramatiskt misskött som övriga skogsvårdsåtgärder,men även här finns en betydande sysselsättningspotential som borde tas tillvara.Skogsnäringen är den bransch som svarar för de största netto-exportinkomsterna i vårt land, skriver regeringen i budgetpropositionen ochdet är förvisso sant. Av budgetpropositionen framgår också att Skogs-styrelsen skall utvärdera skogspolitiken . Detinnebär att det kommer att ta åtskilliga år innan möjligheterna till syssel-sättningsökning och den ekonomiska potentialen i skogsbruket kan tas tillvara. Vi motionärer anser att det redan nu finns tillräckligt underlag för attkonstatera att skogsvården inte bedrivs på ett tillfredsställande sätt.Regeringen bör därför skyndsamt komma tillbaka till med förslagsom förbättrar skogsvården och därmed skapar lönsamma arbeten iglesbygd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyndsamma åtgärder för att förbättra skogs-vården.Stockholm den 30 september 1999Bengt-Ola ()Per ()()()
mot · GN02MJ307 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ307av , ()Minskad detaljreglering av det gotländska skogsbruketDet gotländska skogsbruket har länge betraktats somsvårföryngrat. Skälen är klimatet med försommartorka,liksom platser med kalkrika magra jordar där naturligsjälvsådd är svår.Bruket av den gotländska skogen är än försiktigare i övriga delar av landet.Nu pågår arbete med att finna orsaker härför med syfte att öka aktiviteten.Den årliga tillväxten enligt Riksskogstaxeringen är ca 400 tusen m3 skog ochuttaget är endast 200 tusen m3 skog, dvs. av möjligt uttag.Återplanteringsskyldigheten kan vara en av de orsaker som ger ett försik-tigare bruk av skogen.Särbehandlingen i skogsvårdslagstiftningen synes nu som obefogad, då detnu finns säkra ståndortsanpassade metoder kan etablera ny skog på Gotlandpå samma sätt som i övriga delar av landet, samt att dagens plantmaterial ärbetydligt bättre . Kunskaperna och medvetenheten har efterhandbyggts upp hos skogsägarna. Skogsvårdstyrelsen och skogsägarna påGotland har ett bra samarbete inom detta område.Omständigheterna för tillståndssökning vid avverkning har, som vi be-skriver ovan, förändrats och därför bör lagstiftningen ändras, så att Gotlandinte längre särbehandlas i skogsvårdslagstiftningen.Önskvärda förändringar kan i förlängningen innebära möjligheter attutnyttja den utvecklingspotential som finns och därmed skapa mer inkomsteroch nya arbetstillfällen på Gotland.Förutsättningarna för skogsbruk på har, som beskrivs ovan,förändrats och därför bör lagstiftningen ändras, så att inte längreskall särbehandlas vad gäller lagstiftningen inom detta område.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändring av nu gällande lagstiftning förskogsbruk på i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 1 oktober 1999Roy ()
mot · GN02MJ308 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ308av Andnor, ()Jordbrukets stödområdesindelning i JämtlandLantbruket är en livsviktig näring för landsbygden i vårt län.Förutom att förse livsmedelsindustrin med råvara hållerlantbruket landskapet öppet. Tillsammans med "tunga"jordbrukslän som och tillhör läntoppen i landet om man ser till andelen sysselsatta inäringen. Hur jordbruket utvecklas har alltså sällsynt storbetydelse i länet. De regionala ersättningarna till jordbruket inorra avser att kompensera för de naturgivnakostnadsnackdelar det innebär att bedriva jordbruk längrenorrut. pågår i enöversyn av de regionala stöden till jordbruket.Sedan mitten av åttiotalet har varit indelat i tre stödområden,1, 2A och 2B. Inom näringen har uppdelningen i 2A och 2B vållat irritationalltsedan dess. Höjden över havet påverkar klimatet, vilket är väl känt föralla med någon grundläggande kunskap i ämnet. Ingen boende i Götalandskulle komma på tanken att betrakta jordbruket på småländska höglandetsom likställt med det på . Så sker emellertid när man befinnersig i . Dessutom glömmer man ofta att "lutar" åt öster.Stugan i östra befinner sig på samma breddgrad som husen iVästerbotten. Skillnaden är att i bedrivs jordbruket ofta 400 meteröver havet. ligger på en nivå av 300 m över havet! En nivåskillnadpå över havet innebär samma klimatförändring som att resa 20 milnorrut vid havsnivån.Tidigare har det hävdats att skillnader i skördeavkastning på vall ochspannmål motiverat en uppdelning i 2A och 2B. Ingenting i statistiken påskördenivåer motiverar uppdelningen i 2A och 2B.En positiv utveckling även av jordbruket i länets centrala delar är av storvikt för den norrländska livsmedelsindustrin och därmed synnerligen viktigför jordbruket i länets ytterområden. Vi anser därför att de delar av länet somfinns i stödområde 2B överförs till stödområde 2A.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stödområde 2 B i bör överförastill stödområde 2 A.Stockholm den 5 oktober 1999Berit Andnor (s)()
mot · GN02MJ402 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ402av de , ()Fiskegränsen i ÖstersjönDen generella gränsen för fiske med trål i del av ärfyra sjömil. Vid vissa kuststräcker har gränsen flyttats in, bland annatgäller detta . Detta var inget problem förr då båtarnavar små och motorerna svaga. kan en trålare i princip dammsugahavsbotten på all fisk. Till följd av detta kan till exempel strömmingeninte gå in och leka i fred.Gränsen på behövs även i om vi i havetskall bevara den biologiska mångfalden. Vidare måste de skärgårdsbor somhar fisket som utkomst kunna få fortsätta med detta. Annars blir allt tal omen levande skärgård bara tomt prat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av gränsen på för fiske medtrål i Stockholms skärgård.Stockholm den 28 september 1999Marietta de ()
mot · GN02MJ407 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ407av , ()Fiskebeståndet i ÖstersjönDet pågår ett omfattande industrifiske med motorstarka trålare iÖstersjön. Det är stora mängder fisk som tas upp och som inte går tillkonsumtion. Det finns en stor oro att de yrkesfiskare som är verksammainom det kustnära fisket i kommer att bli lidande om fiske medstora trålare tillåts fortsätta enligt nuvarande regler. Lokala yrkesfiskareinom Östhammar- området har slagit larm bland annat tillmig om sin situation. Vid närmare efterforskning finner jag att mångadelar deras uppfattning.Länsstyrelsen i framförde ett krav på attFiskeriverket borde överväga att förbjuda industrifiske med maskainnanför från baslinjen. Även från miljö- och fiskeenheten iUppsala län framförs oro för att det småskaliga fisket hotas.Staten, länsstyrelserna, kommunerna och privata intressenter satsar storaresurser på fiskevård samt utplanteringar av bland annat havsöring och gös.Dessa arter samt sik, strömming, uppväxande torsk med mera riskerar attfångas av de stora trålarna i de kustnära områdena.Enligt uppgift från skärgårdsfiskarna har det redan blivit problem att fåkonsumtionsströmming i skärgårdsområdet.Det fiske som bedrivs av stora trålare passar inte för fiske nära kust-områdena. De internationella fångstkvoterna är dessutom alldeles för höga.Detta rovfiske bör förbjudas innan man utrotat fiskbeståndet i Östersjönoch innan de lokala fiskarna har övergivit sitt yrke. Detta bör ges regeringentill känna.Det är oerhört viktigt för oss alla att det kan fiskas strömming och annanfisk för konsumtion, och att de lokala fiskarna kan överleva på sitt yrke. Deär en omistlig tillgång inte minst för en levande skärgårdmiljö.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbud mot industrifiske nära kustlinjen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om minskade kvoter för industrifiske.Stockholm den 4 oktober 1999Rigmor ()
mot · GN02MJ411 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ411av , ()ÅlhuttningAtt ägna sig åt ålhuttning är en förbjuden sysselsättning. I storadelar av har man dock tidigare ägnat sig åt denna form av fiske.Det är ett gammalt kulturarv som är speciellt för . Att kunnaåteruppta denna fiskemetod skulle för många skärgårdsbor innebära kombinerar god fritidssysselsättning med att hålla gamla kulturellatraditioner vid liv.Ålhuttning utövas bara inom begränsade områden och inom vissa tider.Bottens beskaffenhet samt vattendjup är faktorer som påverkar och begränsarvilka områden som är möjliga att nyttja. Metoden kan också bara användasunder den tid ålen ligger still vilket innebär en period under vinterhalvåret.Ålhuttningen sker alltså främst som isfiske men kan även bedrivas från båt.Dessa faktorer gör en naturlig begränsning av omfattningen av fiskemetoden.Ålhuttningen som metod är förbjuden och anledningen till detta påståsvara att metoden är alltför plågsam för ålen. Trovärdigheten i detta påståendekan ifrågasättas om man gör jämförelser med andra tillåtna fiske- ochjaktmetoder.Ålhuttning bör återigen tillåtas, förslagsvis underåret och inom vissa områden. Det är också viktigt att undersöka tillåtnaområden före, under och efter det att huttningen bedrivits. Östersjö-laboratoriet i är en möjlig instans för en dylik undersökning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillåta ålhuttning.Stockholm den 1 oktober 1999Christer ()()()
mot · GN02MJ412 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ412av , ()Industrifiske i ÖstersjönEtt antal stora västkusttrålare bedriver storskaligt industrifiske i kustnäraområden i . Mot detta har såväl i länsom lokala yrkesfiskare och sportfiskare uttryckt stor oro.Trålarna fiskar efter strömming och skarpsill. Näten är stora, 60-80 mhöga och . Eftersom maskstorleken endast är blirfångsterna mycket stora. Hastigheten på båtarna är dessutom betydligt högreän på de lokala mindre Östersjötrålarna. Den höga farten gör att trålarnaeffektivt "dammsuger" havet på allt levande.Fångsterna lastas på långtradare och körs till för att malas ner tilldjurfoder. Fisken anses som fullgod för mänsklig konsumtion, men finns detinte tillräcklig efterfrågan från konsumenterna säljs den till industrin.Det handlar om många tusen ton fisk som inte efterfrågas av konsu-menterna.1999 är kvoter av sill/strömming i och förskarpsill drygt . Kvoterna är alldeles för höga. För mycketfisk tas upp och och en stor del i känsliga kustnära vatten.Förutom att den ekologiska balansen är i fara hotas den småskaliganäringen för de få lokala yrkesfiskare som finns samt sportfisket förmånga fritidsfiskare.Under perioder när lax- och torskfiske ej är tillåtet har trålarna dock rätt attfortsätta sitt fiske. Det betyder att den lax och havsöring som då fångas itrålarna är resultatet av satsningar på fiskevård för att stärka sportfisket somär en viktig turistnäring. För att laxen, havsöringen och torsken som klararsig undan trålarna skall växa till sig behöver de föda i form av strömmingoch när då strömmingsbeståndet minskar, minskar även övrigt bestånd avfisk. Det blir en ond cirkel. Dessutom har strömmingen blivit mindre ochorsakerna till detta undersöks både inom () och för . Innan det är klarlagt varförströmmingen blivit mindre bör industrifisket begränsas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att snabbt vidta åtgärder för attkomma till rätta med de negativa effekterna av industrifisket.Stockholm den 4 oktober 1999Eva ()()
mot · GN02MJ501 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ501av , ()Triangelmärkning av hästarTriangelmärkning av hästarHästar och ridning är en av de största folksporterna iSverige. Många som börjar på ridskola skaffar såsmåningom egen häst och antalet hästar i landet är likamånga som på 50-talet.Om hästen inte hållerMånga hästar håller inte för kraven. De blir halta och kaninte längre tävlas eller ridas så hårt. En del slaktas, menmånga triangelmärks och blir promenadhästar hos någonsom inte har så stora ambitioner. Att hästen triangelmärksinnebär att försäkringsbolaget betalar ut en del avförsäkringen till försäkringstagaren. Triangelmärkningen avhästen visar att så skett och hästen kan sedan intefullförsäkras.Triangelmärkningen rent praktisktTriangelmärket anbringas på hästens bakdel och antingenbränns in eller fryses in med flytande kväve. Hästen harnaturligtvis fått såväl lugnande medel som bedövning när detsker. Trots detta är det uppenbart att brända hästar har ontefteråt. Vill det sig illa har personen som brände hållit järnetför länge och jag har själv sett otäcka brännsår där hästen harhaft mycket ont i veckor. Enligt uppgift från veterinärer ärfrysningen en mycket skonsammare metod och vissaveterinärer är förvånade över att det är tillåtet attbränna. Flytande kväve ärdyrare än eld. Ofta används dock flytande kväve enligtuppgift. Det gäller siffermärkning av travare, som görs påhalsen. Hästen visar inga tecken på smärta efter märkningen.Förbjud bränningen!I djurskyddslagens 2 § sägs att djur skall skyddas motonödigt lidande. Därför borde det vara självklart att den mestskonsamma metoden används vid triangelmärkningen.Förbjud metoden att bränna!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om triangelmärkning av häst.Stockholm den 22 september 1999Gudrun ()()()
mot · GN02MJ502 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ502av , ()Etologisk kompetens till de försöksdjursetiska nämndernaEtologisk kompetens till deförsöksdjursetiskanämndernaEnligt djurskyddslagens 4 § skall alla djur ges möjlighet tillnaturliga beteende. Det har diskuterats vad som är naturligabeteenden t.ex. vad gäller höns i bur.Den här paragrafen gäller även försöksdjur, som ofta lever i en stressandemiljö. Naturligtvis går det att ge även dessa djur en drägligare tillvaroutifrånvarje djurarts biologiska behov. Det kan gälla att se till att råttor och mösshar skydd ovanifrån, att de har möjlighet att finna skyddade vrår till att geapor stimulans och möjlighet till socialt umgänge inom arten.När de försöksdjursetiska nämnderna skall bedöma ett försök borde detvara en självklarhet att det i bedömningen också avgörs om djuret gesmöjligheter till naturligt beteende enligt 4 § i djurskyddslagen. Men till dettakrävs kompetens, en kompetens det inte går att förvänta sig attlekmannarepresentanterna besitter. Som det är finns det dock ingenannan heller i nämnderna som har den kompetensen. Vare sig veterinärer,forskare eller djurskyddsinspektörer har det. endast ca 4,5 poäng i etologi i grundutbildningen. är detnaturligtvis inte möjligt att lära sig mer än ytligt vad som är naturligtbeteende och vilka biologiska behov olika arter i människans tjänst har.I gentekniknämnden, som skall göra etiska bedömningar, finns en etiker avfacket. Det borde vara lika självklart att det finns en etolog i varjedjurförsöksetisk nämnd. De skulle kunna göra den bedömning som behövsav försöken utifrån 4 § och säkert i många fall med enkla metoder förbättraför djuren. Det är dags att ta detta nästa steg för att implementeradjurskyddslagen! Risken är annars uppenbar att 4 § i praktiken inte gällerförsöksdjuren och det var väl inte lagstiftarens mening.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etologisk kompetens till de försöksdjursetiskanämnderna.Stockholm den 22 september 1999Gudrun ()()()()()()Per ()()
mot · GN02MJ503 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ503av , ()Försvaret och djurskyddetI djurskyddslagens (1988:534) grundläggande bestämmelserstår vad som ska gälla för djuren i landet. I 3 § finnsbestämmelser om stall och utrymmen. I djurskydds-förordningen finns mer detaljer. Förordningens 5 § handlarom förprövning av stallar:5 §. Stall för häst, nötkreatur, ren, svin, får, get och fjäderfä elleranläggningför pälsdjur får inte uppföras, byggas till eller byggas om utan att byggnadenpå förhand har godkänts från djurskydds- och djurhälsosynpunkt. Detsammagäller när ett stall eller en anläggning ändras på ett sätt som är av väsentligbetydelse från djurskydds- eller djurhälsosynpunkt eller när en byggnad somförut har använts för annat ändamål tas i anspråk eller inreds som stall. Medbyggnad avses även del av byggnad. Första stycket gäller inte stall somanvänds av försvarsmakten (min kursivering). får meddelaföreskrifter om undantag från första stycket.Har försvarets djur andra behov änövriga djur?Djurskyddslagen och förordningen till denna har kommit tillför djurens skull. Att se till att stallar håller bra standard ärgivetvis mycket viktigt för att undvika skador eller obehagför djuren. Förprövningen är också en hjälp för byggaren.Det blir ju billigare att göra rätt från början jämfört med attbygga om i efterhand.Undantaget för försvaret är obegripligt. Har försvarets djur inte sammabehov som andra djur? Varför ska dessa djur riskera att hamna i stallar sominte skulle godtas av annan huvudman/ägare?Ändra i 5 §!Djurskyddslagen och dess förordning bör gälla alla djur.Försvaret håller ju djur, till exempel de grisar man använderför de omdiskuterade grisskjutningarna. Infanteriet harvisserligen avhästats, men enligt uppgift finns en del hästarkvar på vissa ställen. Dessa djur bör inte ha det sämre änandra djur. Därför vill jag uppmana regeringen att strykaundantaget i 5 § djurskyddsförordningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om 5 § djurskyddsförordningen.Stockholm den 23 september 1999Gudrun ()
mot · GN02MJ505 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ505av , ()Azofärgämnen i läsk och godisAzofärgämnen allergenaAntalet allergier ökar fortfarande i landet. I vissa områden ärså många som hälften av alla i första klass allergiska elleröverkänsliga. Sjukdomen begränsar och kräver en varsamhetom sådant som vi andra aldrig ägnar en tanke. Vad finns imaten? Innehåller godiset något som kan orsaka allergi?Men har försvårat ytterligare för allergiska barn. Dethandlar om azofärgämnen, som är förbjudna att använda i eftersomde är kraftigt allergiframkallande. De användes förr och används i andraländer i EU i läsk och godis. har beslutat att detsvenska förbudet måste bort. Det här är allvarligt. I har viuppfattningen att livsmedel skall vara säkra och det gäller naturligtvis ävenfärgämnen. De ska vara ogiftiga, om de ska förekomma.Acceptera inte EU:s förbudI EU tycks dock producentintresset viktigare än allergiskabarns. Då beslöt att inte fårfortsätta att ha förbud mot foderantibiotika reagerade densvenska regeringen och deklarerade att man avsåg utlösa denså kallade skyddsklausulen och bibehålla förbudet. Det nyafallet är lika allvarligt och det är mycket angeläget attförbudet mot azofärgämnen kan bibehållas. Eftersom dettahandlar om det värdefullaste vi har - barnen - borde densvenska regeringen se till att kommissionens beslut annarsprövas av . I ett frågesvar till mig i januari1999 svarar jordbruksministern att regeringen skall utvärderaom en ev. märkning kan göra att kommissionens förbud skaaccepteras eller om man ska gå vidare med ärendet. Enrapport hade då också inkommit till departementet frånLivsmedelsverket. Därefter tycks ingenting ha skett. Var ochen vet dock att lösgodis inte märks, utan barnen får ovetandei sig färgämnena.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förbudet mot azofärgämnen måste behållas iSverige,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör utnyttja skyddsklausulen samtöverklaga beslutet om azofärgämnen till EG-domstolen.Stockholm den 21 september 1999Gudrun ()
mot · GN02MJ507 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ507av , ()Salmonella hos importerade hästarUnder 1999 har det importerats hästar som visat sig hasalmonella. Det gäller så kallade tinkerhästar från Irland.SkaraI importerades ett antal hästar tillSkara. Det visade sig att de bar på salmonella. Hästarnakunde isoleras, men avsikten var att sälja dem vidare tillridskolor runt om i landet. Man bedömde smitt-trycket sommycket högt och avlivades 26 hästar och ett föl.StrömsholmI september har stordjursavdelningen på Strömsholmockså fått fall av salmonella typhimurium. Det gäller ett föloch en djurskötare. Anläggningen är spärrad och enligtuppgift finns fler som visat positiva tester för salmonella.Epizootilagen gällerEftersom detta rör sig om Salmonella typhimurium, som kangå på människa, omfattas hanteringen av epizootilagen(1980:369). Bestämmelserna är mycket detaljerade och gerfullt utrymme för myndigheter och veterinärer att agera. Denger även djurägaren ersättning vid behov av avlivning. Ifallet betalades sådan ersättning.Kontrollera importeradehästarI EU råder som bekant den fria rörlighetens princip. Sverigehar dock fått undantag beträffande kontroll av förekomst avsalmonella i mat och möjlighet att kräva intyg frånimportlandet. Lika självklart borde det vara med friskintygvid import av hästar. Enligt uppgift sker transporternalandvägen. Vissa länder lär vara noga just med importhästarfrån och gör kontroller innan de får säljas i landet.Salmonella på häst är inte ovanligt på . Eftersom hästarkan vara bärare av sjukdomen utan att vara sjuka kan deverka friska då de lastas, men sjuka vid framkomsten. Enligtuppgifter i litteraturen är utbrott av sjukdomen inte ovanligaefter långa transporter. Stressen tycks göra djuren mindremotståndskraftiga. Det räcker alltså inte med att titta påhästarna - det är nödvändigt med provtagning.Kontrollen av importerade hästar främst från måste skärpas.Hästarna måste vara garanterat fria från salmonella innan de lämnarimportören. Eftersom dessa hästar säljs vidare till ridskolor finns risk atthästar från en sådan import kan spridas över hela landet. Konsekvensen förridskolorna skulle i värsta fall kunna bli förödande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kontroll av hästar importerade främst från Irland.Stockholm den 27 september 1999Gudrun ()