mot · GN02Ub211 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub211av , ()SkolungdomenAtt unga människor särbehandlas på grund av sin ungdom äridag snarare regel än undantag. går det så långt kan tala om diskriminering - på grund av ålder! Att engrupp diskrimineras enbart på grund av ålder är naturligtvisinte godtagbart i dagens . Förslag som slår motungdomar skall stoppas. Det kallas Ungdomsfrid.Men det räcker inte med att bara jobba mot förslag som slår mot unga. Ettav de största problemen är att det kommer alldeles för få förslag somaktivt gynnar unga. Och de förslag som kommer, inklusive regeringensproposition, går sällan eller aldrig till botten med problemen. Istället för attse vad som är orsaken till ett problem, så tittar regeringen på symptomen ochförsöker dölja dem. Det håller inte. Istället för att lägga in en ny sida påInternet när, enligt RKUF:s undersökning Voice, avSveriges unga håller med om att demokrati är det bästa styrelsesättet, borderegeringen titta på varför unga misstror demokratin. Det krävs en helhetssynsom tittar på varför vi har problem och som gör något åt problemens grund,om vi skall kunna få Ungdomsfrid!Ungdomars hälsaTrots att ett starkt självförtroende är en förutsättning för som ung skall vilja och våga engagera sig i samhället,föra fram sina åsikter och vilja ta ansvar för sin vardagberörs ungdomars hälsa bara som allra hastigast iregeringens proposition. Jämställdhetsperspektivet berörsöver huvud taget inte, vilket är en stor svaghet.Idag satsas inte tillräckligt på ungas hälsosituation. Det fattas pengar tillskolhälsovården, vilket leder till att unga människor inte har någon att vändasig till på sin arbetsplats. När det varken finns skolsköterska ellerskolpsykolog, var skall unga då vända sig för att få professionell hjälp? Tillsina kamrater?Även i andra fall av sjuk- och hälsovård underprioriteras unga och derassjukdomar. Det finns bland annat väldigt lite forskning kring ätstörningar ochdet finns ännu ingen forskning som kan visa på hur de resurser somsamhället lägger ner på sjukdomen faller ut. Anorexi, bulimi och "megarexi"(en vilja att uppnå den perfekta kroppen med hård träning och eventuelltanabola steroider) måste få de resurser sjukdomarna kräver. Det är heltoacceptabelt att det inte finns tillräckligt med vårdplatser ellerkunskap ute i landet för att behandla dessa sjukdomar.Unga människor skall orka att ta ansvar för sig själva. För att införaungdomsfrid på hälsoområdet måste staten se över anslagen till vård ochforskningen kring ungas hälsa.Ungdomars arbetsmiljöFör att unga skall engagera sig i samhället måste vi se till attde har en så pass bra arbetsmiljö att de kan engagera sig påsin fritid. För de flesta är inte fallet så . För ivälfärdslandet vaknar många unga på morgnarnamed huvudvärk, ont i magen och olustkänslor inför att gå miljö som ingen vuxen människa skulle acceptera.Sparkar, slag, okvädningsord och hot om våld är i dagensskola en verklighet för många elever. Vilken vuxenmänniska skulle orka engagera sig på sin fritid efter en sådandag? Vilken vuxen människa skulle acceptera att på sinarbetsplats bli kallad hora, flata eller bögjävel? Svaret äringen, för i de vuxnas värld är detta inte tillåtet. I de vuxnasvärld blundar man inte för vad som i skolan betraktas sompojkstreck i ungdomligt oförstånd. Arbetsmiljölagentillämpas i stor utsträckning i skolan. Dock gällerinte 6 kap. som berör samverkan mellan arbetstagare ocharbetsgivare. Det är angeläget att eleverna redan under detidiga åren i större utsträckning ges möjlighet att faktisktvara delaktiga i att utforma arbetsmiljön. Detta skulle kunnagöras genom att se över 6 kap. arbetsmiljölagen för att sevilka bestämmelser som bör kunna tillämpas i skolan. Dettabör ges regeringen till känna.I dagens samhälle hårdnar attityderna och klimatet blir råare. Vi hör omgruppvåldtäkter där tidningarna rapporterar om att flickan var berusad ochbara iklädd en tight tröja och kort kjol, dvs där skulden läggs på henne.Kvinnor blir reducerade till sexiga objekt i tidningar som vänder sig till män,och tidningarna som riktar sig till tonårstjejer lär ut hur de skall leva upptillbilden. Det är då man tycker att de unga tjejerna åtminstone i skolan skullefinna en från denna sexiga bild av dem, att unga killar åtminstone iskolan skulle tvingas inse att tjejer är mer än sexiga objekt att leva med, menså är inte verkligheten. Den flicka finns inte som klarar sig igenom detsvenska skolsystemet utan att då och då, kanske t o m , få höra atthon är en hora eller ett billigt luder. Om jämställdhetslagen tillämpadeskunde hon göra någonting åt det. kan hon bara försöka låta bli attlyssna. Regeringen bör därför få i uppdrag att återkomma till medett förslag till förändring i skollagen motsvarande jämställdhetslagen.Verkligt inflytandeRöda korsets ungdomsförbunds rapport , om ungamänniskors attityder, visar att avungdomarna håller med om att demokrati är det bästastyrelsesättet. Med tanke på att av ungdomarna,enligt samma rapport, anser att de sällan eller aldrig harkunnat påverka sin skolmiljö är detta kanske inte såförvånansvärt...Vilken vuxen förtroendevald skulle orka lägga ner så mycket tid sompolitiken kräver om han eller hon inte såg något resultat av det som gjordes?Eller om man visste att den energi man la ner på att få igenom ett beslut inteskulle betala sig, eftersom beslutet skulle sakna giltighet? Så ser det tyvärrofta ut i kommunerna . När kommunerna vill låta ungdomar fåinflytande inrättar de ofta ett ungdomsråd, som i teorin skall få ungdomarnaatt engagera sig, men som i praktiken varken ger inflytande eller makt överde kommunala besluten. Vilken vuxen människa skulle engagera sig omvillkoren var sådana?Unga människor måste få verkligt inflytande över beslut som fattas. Dettainflytande kan man ge unga i skolan genom att inrätta lokala skolstyrelser. Påså sätt slussas unga på ett naturligt sätt in i demokratin, får vara med ochpåverka och känna att de har riktig makt. Genom den riktiga makten förs detverkliga ansvaret. Ge unga en chans att känna att de har verkligt inflytandepå demokratin!Vad gäller delaktigheten i samhället för alla ungdomar är det ocksåvärdefullt att regeringen vill öka kunskapen om villkoren för flickor medannan etnisk och kulturell bakgrund. Vi instämmer i detta, men vill framhållaatt många av de farhågor regeringen ger uttryck för också gäller pojkar medsamma bakgrund. Det har uppmärksammats att pojkar medinvandrarbakgrund ofta får svårigheter såväl med kulturell tillhörighet somsin egen självbild. Ett uppdrag till integrationsverket måste syfta till att ökakunskaperna om alla ungdomar med annan etnisk och kulturell bakgrund ochhur deras ställning i samhället kan stärkas. Motsvarande uppdrag bör ges tillskolverket mot bakgrund av de rapporter som uppmärksammats omresultaten i skolan för elever med invandrarbakgrund.Ungdomsfrid på fritidenMånga unga känner sig utanför i skolan, i familjen och ikompiskretsen. Många unga känner sig utanförsamhället, de känner sig identitetslösa. Den här känslan avutanförskap är destruktiv, dels för individen som mårpsykiskt dåligt, dels för samhället eftersom dessa personer ärett lätt byte för extrema organisationer. Att denna känsla avutanförskap finns är faktiskt inte så konstigt med tanke påhur samhället betraktar unga , och därför är detsamhällets ansvar att göra något åt det.Idag inträder puberteten hos de flesta unga, till skillnadfrån 16-årsåldern . anses du dessutom vara ung, det villsäga inte vuxen, längre i samhällets ögon. Att bli betraktad som ett barn, trotsatt man upplever sig själv som vuxen leder till en enorm frustration eftersomman aldrig räknas, eftersom man aldrig blir tagen på allvar.Att satsa på ungdomar är en investering för framtiden, men även för nuet.Inför Ungdomsfrid!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsning på ungdomars hälsa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändringar i skollagen motsvarande arbets-miljölagen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring i skollagen motsvarande jämställd-hetslagen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokala skolstyrelser,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett uppdrag till och Skolverketom att öka kunskapen om ungdomar med annan etnisk och kulturellbakgrund.Stockholm den 27 september 1999Sofia ()()