ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02Fö19 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö19av ()med anledning av prop. 1998/99:68 Lag om utlandsstyrkan inom FörsvarsmaktenTotalförsvaret skall kunna användas för att bidraga till fredoch säkerhet i omvärlden. Detta är en av försvarets fyrahuvuduppgifter. Försvarsuppgörelsen mellan Centerpartietoch regeringen, konkretiserad i sin första del i prop.1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvar, innehållerambitionshöjningar när det gäller internationell verksamhet.De fredsfrämjande insatser som svensk trupp kan komma att delta i ärriskfyllda. Med en större numerär och med uppdrag att hejda en pågåendekonflikt ökar risken för att soldater skadas. Det måste vara en hederssak förSverige att vi ger dem som skadas i fredens tjänst bästa möjligarehabilitering. Utöver alla humanitära argument är ett förstärkt skadeskyddoch rätt till rehabilitering sannolikt nödvändigt för att säkerställa attfrivilligakan rekryteras till internationell tjänstgöring. Med förslagen i prop.1998/99:68 tas flera steg i rätt riktning.Jag anser att förslaget bör kunna tydliggöras på ett par punkter. Det börgöras klart att förslaget är av karaktären rättighetslagstiftning. Någontidsbegränsning av Försvarsmaktens rehabiliteringsansvar, i enlighet med8 § i lagförslaget, synes onödig. Det förefaller inte troligt att någon över-konsumerar rehabiliteringsinsatser.Riksdagen bör vidare betona att lagförslagets skrivning om att livränte-underlaget skall utgöra minst fem basbelopp just innebär en lägstanivå.Ersättning till anhöriga bör utgå för reella och skäliga kostnader ochomfatta ersättning för förlorad arbetsinkomst. Det synes vidare inte rimligtatt undanta ersättning till anhöriga, 11 §, från vad som gäller förbestämmelserna i 6-10 §, som omfattar tidigare anställda i utlandsstyrkansom skadats efter utgången av 1992. Också ersättningen till anhöriga böromfatta anhöriga till tidigare anställda i utlandsstyrkan som skadats efterutgången av 1992.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förändra och förtydliga i förslaget till lag om utlandsstyrkan.Stockholm den 24 mars 1999Marianne ()
mot · GM02Ju16 · 1999-03-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju16av ()med anledning av prop. 1998/99:72 Rättspsykiatriskt forskningsregisterGenom flera händelser har begreppet"personlig integritet" kommit att debatteras. De förslag somförs fram i propositionen Rättspsykiatriskt forskningsregisteraktualiserar åter frågan, genom den mängd oerhört känsligauppgifter som kommer att samlas för gemensam sökning.Det förefaller finnas ett behov av bättre underlag för rättspsykiatriskforskning. Inte minst remissinstansernas svar antyder detta. Mot detta behovmåste vägas respekten för de registrerades personliga integritet. När registretnu tycks bli infört måste därför stor restriktivitet råda om hur registret fårhanteras och användas.En första farhåga rör vem som ska föra registret. Enligt regeringen böruppgiften ligga hos . Regeringen konstaterar att detäven finns argument som talar för att registret bör ligga hos ,men menar att argumenten för regeringens förslag väger över. Enligt minmening förefaller dock det viktigaste argumentet inte belysas i regeringensskäl för sitt förslag; de uppgifter som åvilar Socialstyrelsenrespektive . Inom finns ett flertaluppgifter som till sin art liknar det register som föreslås. Någraremissinstanser anför även att det inom finns en vana i, ochrutiner för, att hantera sådana känsliga register. Att RMV inte får förahälsodataregister kan knappast anses vara ett argument i sammanhanget.Snarare talar detta för att alla sådana uppgifter bör ligga hos en och sammamyndighet. Följaktligen bör det rättspsykiatriska forskningsregistret föras avSocialstyrelsen och inte av RMV. Detta innebär att såväl lagens 1 § som ettflertal följande lagrum bör ges en förändrad lydelse. Det bör ankomma påutskottet att göra nödvändiga justeringar i lagtexten.En andra fråga rör det utvecklingsarbete som blir ett av två användnings-områden för det nya registret. Jag kan instämma i behovet av att det finnsuppgifter tillgängliga för utvecklingsarbete och för att garantera bedöm-ningarnas likvärdighet över hela landet. Jag kan däremot inte instämma iregeringens åsikt att utvecklingsarbetet kan undantas från en etisk prövningav samma slag som sker vid forskningsuppgifter. Uppgifterna är likapotentiellt integritetskränkande oavsett hur uppgifterna används, vilket ocksåborde återspeglas i att någon etisk prövning görs också av myndighetensegna utvecklingsarbete. Regeringens uppfattning att det "framstår som lämp-ligt att RMV inom ramen för nämnden utvecklar former för att bevaka dessaspörsmål" är därigenom otillfredsställande. Även om ärenden inte bör hän-visas till en forskningsetisk kommitté finns anledning att i lagen föreskrivaatt en jämförbar, oberoende, prövning görs också av hur uppgifterna fåranvändas för utvecklingsändamål.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i lagen om rättspsykiatrisktforskningsregister att ges tillstånd att föra registret,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om etisk prövning av hur uppgifter får användas förutvecklingsändamål.Stockholm den 23 mars 1999Margareta ()
mot · GM02Ju18 · 1999-03-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju18av ()med anledning av prop. 1998/99:72 Rättspsykiatriskt forskningsregisterI propositionen föreslås att det i det rättspsykiatriskaforskningsregistret skall få registreras uppgifter om personersom har genomgått rättspsykiatrisk undersökning eller s.k. §7-undersökning. En förutsättning är dock att uppgifternahärrör från ett brottmål där åtalet mot den undersökte inte idess helhet har ogillats. Den föreslagna gränsdragningen är,enligt regeringens uppfattning, enklast att tillämpa ipraktiken.Det är möjligt att det blir enkelt att tillämpa regeringens lagförslag. Jaganser dock att detta från integritetssynpunkt är för långtgående. Med den avregeringen föreslagna lagstiftningen kan den situationen uppstå beträffandeett åtal innehållande två åtalspunkter (exempelvis grov misshandel ochsnatteri) att någon registreras för en undersökning trots att den del av åtalet(misshandeln) som föranlett undersökningen ogillas men därför att någon urdetta perspektiv irrelevant gärning (snatteri) gillas. Registrering av dessamycket känsliga personuppgifter som det nu är fråga om måste, enligt minuppfattning, förutsätta antingen att den undersökte döms för gärningen somföranlett undersökningen eller i vart fall av en gärning som är relevant förundersökningen.Det får ankomma på utskottet att närmare utforma erforderliga ändringar iden föreslagna lagtexten (4 § andra stycket).HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådana ändringar i 4 § andra stycket i förslagettill lag om rättspsykiatriskt forskningsregister att registrering av uppgifterendast får göras om den undersökte döms för den gärning som föranlettundersökningen eller för gärning som är relevant för undersökningen.Stockholm den 24 mars 1999Karin ()
mot · GM02Ju19 · 1999-03-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju19av och ()med anledning av prop. 1998/99:72 Rättspsykiatriskt forskningsregisterRegeringen föreslår i sin proposition 1998/99:72Rättspsykiatriskt forskningsregister att ett särskilt registerska få inrättas för två ändamål; forskning inomrättspsykiatrin samt uppföljning,utvärdering eller kvalitetssäkring av sin verksamhet inomrättspsykiatrin. ska vara ansvarigmyndighet för detta rättspsykiatriska forskningsregister.Vissa begränsningar görs när det gäller innehållet. Registretfår inte innehålla uppgifter om en person vilka avser ettbrottmål där åtalet mot denne har ogillats. Därutöver måstedomen i det brottmål, i vilket utlåtande eller intyg överundersökningen har inhämtats, vunnit laga kraft. Lagenföreslås träda i kraft den 1 januari 2000.Registrets ändamålRättsmedicinalverket har ett ärenderegister förrättspsykiatriska utlåtanden och intyg enligt 7 § lagen(1991:2041) om särskild personutredning i brottmål m.m.För detta rättspsykiatriska ärenderegister gäller tillstånd sombeslutades av Datainspektionen. Enligt föreskrifter sommeddelades vid tillståndsgivningen skall personuppgifter iregistret avidentifieras när det gäller en klient som inte varitaktuell vid någon av enheter under desenaste fem åren.När det gäller ett forskningsregister krävs längre bevarandetider. I det till-tänkta rättspsykiatriska forskningsregistret föreslog Utredningen om registerför forskning inom rättspsykiatrin i sitt betänkande 1996 att personuppgifterskulle få bevaras i högst efter det att en uppgift om personen frånundersökningsförfarandet senast registrerades. Regeringen har uppenbarligentagit intryck av flera remissinstanser som anser att 30-årsgränsen är för snäv,eftersom man föreslår att uppgifterna i det rättspsykiatriska forsknings-registret skall bevaras enligt regleringen i personuppgiftslagen (1998:204).Enligt denna lag skall visserligen personuppgifter inte bevaras än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet medbehandlingen, men för behandling av personuppgifter för historiska,statistiska eller vetenskapliga ändamål gäller vissa särregler som bl.a. innebäratt behandling för sådana ändamål inte skall anses som oförenlig med deändamål för vilka uppgifterna samlades in, och att personuppgifter insamladeför dessa ändamål får bevaras . Det sägs inget om hur långtid.Eftersom detta i praktiken kan innebära att någon avidentifiering överhuvud taget ej behöver äga rum anser vi att det i de föreskrifter som reglerardet rättspsykiatriska forskningsregistret även skall finnas en regel om etiskprövning av utvecklingsarbete, för att på så sättgarantera skyddet för den personliga integriteten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en etisk prövning av utvecklingsarbetesker,2. att hos regeringen begär förslag om hur en sådan etiskprövning skall utföras.Stockholm den 24 mars 1999Ingemar Vänerlöv (kd)()
mot · GM02Ju21 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ju21av och ()med anledning av prop. 1998/99:65 i rättegångI propositionen föreslås en försöksverksamhet medvideokonferenser för att ge domstolar ett redskap sommöjliggör en flexibel handläggning av mål och ärenden samtatt erbjuda medborgarna ökad tillgänglighet till domstolarna.En förutsättning för användning av videokonferenser är attdomstolen förfogar över utrustning som håller godtagbarstandard.Enligt vår uppfattning är det bra, att domstolen på detta sätt ges möjlighetatt öka tillgängligheten för medborgarna. Det innebär dels bättre effektivitetoch ökad rättssäkerhet, som kostnader för t ex resor kan minskas. Ipropositionen anges att införandet av videokonferens i domstol kommer attinnebära att det uppstår kostnader för införskaffande av videokonferens-utrustning. Dessutom anges det att det krävs samverkan mellan fleramyndigheter inom rättsväsendet för att användningen av videokonferensskall kunna fungera effektivt och ändamålsenligt. Det innebär enligtpropositionen ett övervägande om vid vilka andra myndigheter utöverdomstolarna som videokonferensutrustning bör finnas. Det kommer därföratt uppstå kostnader även vid dessa myndigheter.Domstolen och andra myndigheter bör som vi ser det inte åläggasskyldighet att själva inneha videokonferensutrustning. Avgörande är attutrustning finns tillgänglig. Det bör ges möjlighet att samverka med t exkommuner och andra innehavare för att på så sätt nedbringa kostnaderna.Utrustning finns i ett flertal kommuner, främst inomutbildningsområdet. Ett ökat samutnyttjande ger utöver initiala kostnads-besparingar även större möjligheter att förnya utrustningen i takt medutvecklingen på videokonferensmarknaden.Att tillfälligt förflytta rätten till lokal där videokonferensutrustning finnsbör naturligtvis ske under betryggande former. Med den begränsning somfinns i den föreslagna försöksverksamheten borde det vara möjligt attuppnå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samverkan om videokonferensutrustning mellan t.ex. domstolar,statliga myndigheter och kommuner.Stockholm den 22 mars 1999Carin ()Per ()
mot · GM02K20 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K20av och (m, s)med anledning av prop. 1998/99:66 En stärkt revisionI regeringens lagförslag har ånyo använts ordet"lekmannarevisorer" som benämning på de förtroendevaldarevisorer som väljs att genomföra en allmän granskning ibolagen. har för sin delenhälligt angivit att denna benämning är olämplig. Somledamöter i utredningen framförde vi detta i motion tillriksdagen med anledning av den berörda propositionen.Lagutskottet biträdde visserligen vår ståndpunkt men utgickfrån att regeringen skulle återkomma med nytt förslag.Därigenom kom "lekmannarevisor" att bli ett begrepp isvensk lag från . Innan ordet kletat sig fast bördet bytas ut mot den adekvata benämningen,förtroendevald revisor. Detta bör ske i samband med attriksdagen behandlar propositionen om stärkt kommunalrevision.Vi anser nämligen att förtroendevalda även i fortsättningen i svensklagstiftning skall benämnas förtroendevalda och ej lekmän. Vi upplever attdet är viktigt att slå vakt om begreppet förtroendevald såväl i kommunalasammanhang som t.ex. i föreningssammanhang. Även en person som avägarna av ett aktiebolag på bolagsstämman väljs att genomföra en allmängranskning av bolaget vid sidan av de auktoriserade revisorerna är ju attbetrakta som förtroendevald revisor och inte som lekmannarevisor. (Begreppet "lekman" är dessutom en oegentlig benämning dels därför attordet ursprungligen betyder "en icke vigd kyrklig befattningshavare", delsdärför att ordet även med en överförd betydelse är felaktigt i sammanhanget,då ofta även yrkesrevisorer väljs till dessa förtroendeuppdrag.) Genom attinföra termen "lekman" som benämning på förtroendevald revisor kanbenämningen lätt få spridningseffekter. Det är därför angeläget att utantidsspillan ändra det uttryck som kom att införas i aktiebolagslagen ochkommunallagen våren 1998.Att låta ändringen vänta på en fortsatt översyn av aktiebolagslagen är interimligt. Något behov av ytterligare överväganden föreligger nämligen inteoch erforderliga redaktionella lagändringar bör alltså göras i samband medatt nu behandlar lagförslagen om stärkt revision.Beslut bör därför fattas att utmönstra den av misstag infördabenämningen "lekmannarevisor" i aktiebolagslagen och i tillämplig del avkommunallagen och ersätta den med den adekvata benämningenförtroendevald revisor eller förtroenderevisor. (Eftersom "förtroendevaldrevisor" används i kommunallagen för de kommunala revisorerna är dennabenämning att föredra även för de kommunala bolagen, särskilt sompropositionen med rätta förutsätter personalunion. )Statsrådet har till yttermera visso uttalat sig så att regeringenuppenbarligen inte kan ha några invändningar mot att de erforderligaändringarna utförs (Se snabbprotokoll 1998/99:67 - -Anf. 22).Det får ankomma på det berörda utskottet att framlägga de erforderligaredaktionella justeringarna av de berörda lagförslagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att benämningen "lekmannarevisor" iaktiebolagslagen och kommunallagen skall utbytas mot benämningen"förtroendevald revisor" i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 24 mars 1999Lennart ()()
mot · GM02K24 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K24av och ()med anledning av prop. 1998/99:66 En stärkt revisionRegeringens proposition 1998/99:66, En stärkt kommunalrevision, föreslår välbehövliga klarlägganden och regleringarav den kommunala revisionen och de förtroendevaldarevisorernas ställning.Jävsfrågan behandlas i propositionen och förslaget är att motsvarandejävsregler som gäller för annat kommunalpolitiskt arbete också ska gälla förförtroendevalda revisorer. Dessa jävsregler tillämpas på frivillig grund redanidag men det är viktigt att lagreglering sker.I remissarbetet har emellertid en för revisionsarbetet särskiljande frågadiskuterats. Revisorerna arbetar oftast med egna ansvarsområden där deansvarar för den kommunala revisionen. har frågan om jäv lösts så attförtroendevalda revisorer inte har reviderat kommunala verksamheter där enjävssituation kan uppkomma, dessa har redovisats i revisionsärendet tillkommunfullmäktige och på så sätt har t.ex. make/maka till en kommunalrevisor kunnat inneha kommunalt förtroendeuppdrag i en nämnd ellerstyrelse där maken/makan inte reviderat.Då ärendet om granskning och ansvarsfrihet i rättslig mening är ett samlatärende, trots att granskningsärendet handlagts som separata delar, uppstårfrågan om en förtroendevald revisor blir jävig även omhans/hennes revisionsområde inte genererar jävssituationer. Skulle så varafallet innebär den nya lagstiftningen att ingen revisorn närstående släktingkan inneha kommunalt förtroendeuppdrag. Det vore naturligtvis en olyckligkonsekvens, det är ju inte direkt ovanligt att mer än en i en familj villaktivera sig i kommunalpolitiken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jävssituationer för förtroendevalda revisorer i kommunalverksamhet.Stockholm den 24 mars 1999Leif ()()
mot · GM02L6 · 1999-03-18 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L6av m.fl. (v)med anledning av prop. 1998/99:42 Ändringar i trafikskadelagenJämkning av skadeståndRegeringen föreslår att skadestånd med anledning av skadapå motordrivet fordon i fortsättningen skall få jämkas eftervad "som är skäligt med hänsyn till den medverkan somförekommit på ömse sidor, de särskilda risker för skador sommotorfordonstrafiken har inneburit och omständigheterna iövrigt". Syftet med de föreslagna förändringarna är attjämkning i fortsättningen skall ske i färre fall och därmed attde som oförskyllt råkar ut för skador inte skall få sinskadeersättning nedsatt i så många fall. jämkas enligttrafikskadelagen efter vad "som är skäligt med hänsyn tillomständigheterna". I praktiken minskas skadeståndetregelmässigt med hälften, vilket kan upplevasorättvist t ex för den vars bil blivit påkörd utan att han ellerhon är medvållande.Vänsterpartiet anser att syftet med förslaget är bra, men att regeringensförslag till lagtext har fått en missvisande utformning. I propositionstextenanges att förekomsten av ansvarsförsäkring hos den som vållat skadan skainnebära att fullt skadestånd ska utgå till den skadelidande, med allmännaskadeståndsrättsliga undantag t.ex. när denne varit medvållande. Vi anser attdetta bör klart framgå även av lagtexten och förslår därför att riksdagenbeslutar att trafikskadelagen 18 § andra stycket istället utformas enligt detlagförslag som lades fram i proposition 1992/93:8.Skadestånd med anledning av skada på motordrivet fordon i trafik eller pådärmed befordrad egendom jämkas efter vad som är skäligt med hänsyn tillförekomsten av ansvarsförsäkring hos den skadeståndsskyldige ochomständigheterna i övrigt.Om inte detta vinner bifall föreslår vi i vart fall atthänvisningen till de särskilda riskerna i trafiken stryks,eftersom det kan leda till rättsosäkerhet i dessa frågor. Dessafrågor har varit föremål för en omfattande principiell debattinom juridiken och utan att ge oss in i denna vi vill ändåhänvisa till professor emeritus , fd justiterådet UlfNordensson och yttraden bl a i fråga omden olämpliga hänvisningen till motorfordonstrafikensrisker.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om följande ändring i 18 § andra styckettrafikskadelagen: Skadestånd med anledning av skada på motordrivet fordoni trafik eller på därmed befordrad egendom jämkas efter vad som är skäligtmed hänsyn till förekomsten av ansvarsförsäkring hos denskadeståndsskyldige och omständigheterna i övrigt,2. att - om yrkande 1 avslås - beslutar om följande ändring i 18§ andra stycket trafikskadelagen: Skadestånd med anledning av skada på ettmotordrivet fordon i trafik eller på egendom som transporterats med det fårjämkas efter vad som är skäligt med hänsyn till den medverkan somförekommit på ömse sidor och till omständigheterna i övrigt.Stockholm den 16 mars 1999Tanja Linderborg (v)()()()()(v)
mot · GM02L7 · 1999-03-18 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:L7av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:42 Ändringar i trafikskadelagenRegeringen föreslår i sin proposition 1998/99:42 Ändringar itrafikskadelagen att förändringar görs i bestämmelserna omtrafikförsäkringsavgifter och om preskription samt ibestämmelsen om jämkning av skadestånd med anledning avskada på motordrivet fordon och på egendom somtransporterats med fordonet. Lagändringen föreslås träda ikraft den 1 juli 1999.Kristdemokraterna tillstyrker i stort regeringens förslag men vill framföraavvikande åsikter vad gäller 18 § andra stycket trafikskadelagen.18 § andra stycketTrafikskadelagenBilisters möjlighet att i ökad utsträckning få ersättning förfordonsskada som orsakas av oskyddad trafikant är positivt,men denna rätt till ersättning bör främst knytas tillförekomsten av ansvarsförsäkring hos skadevållaren.Kristdemokraterna delar Lagrådets bedömning att skrivningen "desärskilda risker för skador som finns vid trafik med motordrivet fordon" ärolämplig och bör utgå. Skrivningen ger, som också regeringen erkänner, ettintryck av att en abstrakt riskvärdering skall göras. Avsikten med denförändrade skrivning som regeringen istället föreslår, "de särskilda risker förskador som motorfordonstrafiken har inneburit", sägs i propositionen vara attjämkningen skall ske med beaktande av den betydelse som motorfordons-trafikens risker har haft i det enskilda fallet.Kristdemokraterna anser att även den senare skrivningen ska utgå eftersomjämkningsgrunden "motorfordonstrafiken" omfattas av bedömningen av denmedverkan som har förekommit. Kvar i 18 § 2 stycket bör vara "medverkansom har förekommit på ömse sidor och omständigheterna i övrigt". Dettaskulle öka klarheten och underlätta tillämpningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om ändring av 18 § andra stycket trafikskadelageni enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 18 mars 1999Rolf ()()()Gotab, 1999