mot · GM02Fi14 · 1999-04-29 00:00:00 — bestäms taket till 753respektive 760 miljarder kronor.I tabell 11.7 redovisas våra förslag till preliminära ramar förutgiftsområdena. Därefter redovisas översiktligt de förändringar vi föreslårpå respektive område.Tabell 11.7Våra förslag till utgiftsramar (mkr)Tabell 18: (2000 2001 2002 )Förslagen per utgiftsområdeUtgiftsområde 1 Rikets styrelseI en demokrati skall politiska partier vara oberoende avstaten. Partistödet bör därför minskas och däreftersuccessivt avvecklas. Enligt vårt förslag minskas partistödettill en tredjedel av det nuvarande fr.o.m. budgetåret 2000.Behovet av en reformering och avveckling av presstödet framstår somuppenbart. Vi föreslår därför att presstödet avvecklas i två steg, det första år2000. I och med att presstödet avskaffas bortfaller en av presstödsnämndenshuvuduppgifter varför nämnden bör avvecklas fr.o.m. år 2001.Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och statsförvaltningVissa besparingar görs genom vårt förslag att slå ihopRiksdagens revisorer med och bilda ettnytt revisionsorgan underställt . Vidare börbesparingar och effektiviseringar kunna ske genom att delarav Statskontorets verksamhet flyttas till det nyaEkonomistyrningsverket och genom en ökad grad avuppdragsfinansiering. Den ökade användningen av Internetför distribution av statistik bör kunna innebära besparingarför flera myndigheter, framför allt SCB. Nämnden föroffentlig upphandling bör kunna avvecklas.Kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning bör handhasav berörda myndigheter. Den inrättade myndighetenbör därför avvecklas. En minskning av Riksgäldskontoretshushållsupplåning innebär att dess förvaltningskostnader kanminskas.Utgiftsområde 3 och uppbördSmugglingen av cigaretter har ökat kraftigt. Trotsskattesänkning är smugglingen fortfarande betydande. Tullenbör därför få större resurser för ökad kontroll. Anslaget tilltullverket bör ökas med från och med år2000. Genom detta bedöms intäkterna till statskassan ökamed minst motsvarande belopp.Utgiftsområde 4 RättsväsendeSenare års försvagning av rättsväsendet har gjort det alltsvårare för statsmakterna att skydda medborgarna mot brott.Regeringens förstärkning av rättsväsendet är ett stegi rätt riktning men otillräckligt med hänsyn tillmyndigheternas akuta behov av kompensation för tidigareårs besparingar. Såväl polisen, åklagarväsendet somdomstolarna och kriminalvården har ett uppdämt behovav personalförstärkning, vidareutbildning och andrakompetenshöjande åtgärder, inte minst på IT-området. Ökadeffektivitet i ekobrottsbekämpningen förutsätter mer resursertill . Kostnaderna för att bekämpa denallt vanligare gränsöverskridande och svårutreddabrottsligheten ökar.För Moderata samlingspartiet är det en prioriterad uppgift att återupprättamedborgarnas förtroende för rättsstaten varför vi satsar drygt 2 miljarderkronor mer än regeringen på rättsväsendet kommande . Samtidigtskärper vi kraven på effektivt resursutnyttjande, resultatuppföljning och gottledarskap inom rättsväsendet.Utgiftsområde 5 och internationellsamverkanGlobaliseringen ställer allt större krav på en modern ochflexibel utrikesförvaltning såväl vad avser det traditionellautrikespolitiska området som handelsområdet ochutvecklingssamarbetet. UD behöver förnyelse ochtillräckliga resurser. Därför förordar Moderatasamlingspartiet en förstärkning av de medel som ställs tillambassadernas förfogande för främjande av svensktnäringsliv utomlands.Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro i deutomeuropeiska industriländerna. Det var ett misstag att avvecklaambassaden i . Framväxten av dynamiska ekonomier i främstAsien och och förhoppningsvis snart i södra ställerstörre krav på kontaktytor och kompetens.Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU, särskilt dessgemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, liksom arbetet på en gemensameuropeisk säkerhetsordning, fordrar en gedigen kompetens samt svenskdiplomatisk närvaro i princip i hela och Medelhavsområdet.Det är särskilt angeläget med en omedelbar diplomatisk närvaro i Minskmed tanke på den besvärande situationen för mänskliga rättigheter ochdemokrati i Vitryssland.Utgiftsområde 6 TotalförsvarAnslagen till försvaret är otillräckliga för att bedrivaverksamheten på ett ansvarsfullt sätt. Det föreligger enallvarlig likviditetsbrist också för . Att skjutaproblemen framför sig är enligt vår mening oacceptabelt. IModerata samlingspartiets partimotion 1998/99:Fö6 gesförslag till hur den akuta försvarsekonomiska krisen börlösas.Försvaret bör engångsvis kompenseras för den indragning som skedde vidövergången till full tillämpning av anslagsförordningen. Därutöver böranslagen till materialanskaffning räknas upp med den så kallade teknik-faktorn.Vad gäller anslaget A 2 bör det i sin helhet överföras till utgiftsområde 7.Sammantaget innebär vårt förslag att försvarets ekonomi förstärks meddrygt under treårsperioden.Utgiftsområde 7 Internationellt biståndInsatser i tredje världen bör inriktas på att utrotafattigdomen. Frihandel och fri företagsamhet ärförutsättningar för detta. Bistånd till ett u-lands statsmakt börfrämst inriktas på kunskapsöverföring, stöd till rättsstatensamt grundläggande utbildning och hälsovård.Skuldavskrivningar av hårt skuldsatta är ettkomplement, som dock endast kan användas under striktakriterier för att säkerställa att ny upplåning och skuldsättninginte blir följden.Sverige måste ha en ordentlig beredskap för snabba och effektiva insatser isamband med katastrofer. Särskilt viktig är den internationella sam-ordningen, så att svenska insatser väl kompletterar det som görs från annathåll.Militära insatser inom FN:s ram eller i Natos styrka i är viktiga bidrag till internationell frihet och säkerhet.Uppdragen måste slutföras på ett tillfredsställande sätt, även om det tar långtid. Utvecklingen i Kosovo kommer att kräva ytterligare internationellainsatser. Inom utgiftsområde 7 bör det skapas en samlad post för Sverigesfredsbevarande verksamhet.Stödet till och har gått in i ett nytt skede. Genom EU:sförmedlemskapsstrategier erhåller dessa länder ett kraftfullt stöd vad avserövergången till marknadsekonomi, utvecklingen av rättsstatens institutioneroch anpassning till medlemskapet. Det svenska stödet bör därför i ökadutsträckning ses som ett komplement och främst inriktas mot områden sominte i samma utsträckning omfattas av EU:s eller annat internationellt stödeller där kan bidra med särskild kompetens. Därigenom kan resurserfrigöras för en mer omfattande satsning på stödet till den demokratiskautvecklingen och de ekonomiska reformerna i . Vidare bör stödettill och västra i första hand inriktas på att främja framväxtenav demokratiska strukturer. integration i de europeiskasamarbetsstrukturerna bör också stärkas.Den s k Östersjömiljarden försvårar en samordnad strategi för stöd-insatserna till . Den bör därför upplösas och medlentillföras det ordinarie Central- och Östeuropastödet.Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarRegeringen väljer att fortsätta att anslå budgetmedel till vissabostadsområden i ett mindre antal kommuner. Vi moderatervill i stället pröva andra möjligheter, vilket innebär enmindre belastning på statsbudgeten. Den viktigaste uppgiftenär att göra det svenska samhället så öppet att en ökad socialrörlighet blir möjlig. En avreglering av bl.a.bostadsmarknaden och arbetsmarknaden kommer att fåpositiva effekter för integrationsarbetet.I detta sammanhang vill vi redan nu avisera att vi i samband medbudgetpropositionen kommer att föreslå omfördelningar inom ramenför anslag för att utöka anslaget för asylprocessen. Medeventuellt ökade flyktingströmmar från Kosovo är det inte osannolikt attanslaget totalt måste utökas.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgEtt införande av vårdgarantin leder till bättre utnyttjande avsjukvårdens resurser och en avveckling av vårdköerna. Dekostnader som uppkommer vid införandet är engångsvisaoch kan finansieras inom ramen för utgiftsområde 25.Läkemedelsförmånen tas över av staten och en frivilligläkemedelsförsäkring införs. Den beräknas kosta 100 kronorper vuxen person och månad och täcker alla receptbelagdaläkemedel. I motion 1998/99:So21 avvisar vi regeringensförslag att höja högkostnadstaket för läkemedel från 1 300kronor till . Vi satsar mer än regeringen tillarbetet mot aids.Vi anslår för kostnader för statlig assistans-ersättning som även bör gälla personer . Rätten till personligassistent under skoltid och vid vistelse på dagcenter återinförs. Schablon-beräkningen avskaffas.Det särskilda bostadsstödet för funktionshindrade återinförs och100 anslås under ett nytt anslag. Det är orimligt attfunktionshindrade skall tvingas söka socialbidrag för att kunna bo kvar i sinahandikappanpassade lägenheter.Situationen för de psykiskt funktionshindrade uppmärksammas alltmer. Iavvaktan på att regeringen föreslår förbättringar av skyddet anslår vi300 för och i särskilda stimulansbidrag tillkommunerna för att möjliggöra att även de psykiskt sjuka får assistans.Vi förbättrar högkostnadsskyddet i tandvårdsförsäkringen och satsar 300miljoner kronor mer än regeringen för detta ändamål.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikappKompensationen i sjukpenningförsäkringen skall vara 75 %.Ytterligare en karensdag införs i sjukförsäkringen från den1 . Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) börförändras så att den beräknas på ett medelvärde av de senaste24 månadernas inkomst i stället för att som beräknas påen antagen inkomst samt att den räknas upp medbasbeloppet. Detta förenklar SGI ytterligare somdet minskar kostnaderna i försäkringen.Våra förslag om lägre skatter på arbetsinkomster gör det möjligt för denenskilde att endera täcka inkomstbortfallet löpande eller spara till en buffert.Finansiell samverkan skall vara huvudregel vid rehabilitering och utgöraen naturlig del av arbetet. Vi har också i vår budgetram för utgiftsområde 10räknat med ekonomiska vinster av en konkret samordning och bättrerehabilitering. Kontrollen av utnyttjandet av sjukpenningförsäkringen och avförtidspensionen bör intensifieras för att ytterligare minska kostnaderna ochöka legitimiteten för socialförsäkringssystemen.Antalet nytillkommande förtidspensionärer beräknas sjunka till ca 20 000per år. För att möjliggöra samverkan mellan socialförsäkringen, hälso- ochsjukvården, och arbetsförmedlingen samt en förbättradrehabilitering anslår vi ytterligare till Riksförsäkrings-verket.De sjukskrivningar som beror på trafikolyckor bekostas via denobligatoriska trafikskadeförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringen avskaffasoch ersätts med en obligatorisk arbetsskadeförsäkring helt utanförstatsbudgeten, som i större utsträckning tar hänsyn till företagens skadeutfall.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomÄnkepensionerna skall fr.o.m. återställas tillden nivå som gällde före . Vi föreslår ocksåatt fritidsfastighet inte skall räknas in vid beräkningen avbostadstillägget.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer ochbarnKompensationsnivån i föräldraförsäkringen skall vara 75 %.Havandeskapspenningen samordnas medsjukpenningförsäkringen från . Dettapåverkar anslaget för sjukpenning. De förändringar avberäkningen av SGI vi föreslår berör ävenföräldraförsäkringen.I stället för regeringens föreslagna barnbidragshöjning föreslår vi att ettavdrag på per barn och år införs. Barnfamiljernas valfrihetökar genom att avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader och ettvårdnadsbidrag återinförs.Vår grundprincip är att föräldrarna aldrig kan komma ifrån sittförsörjningsansvar. Med vårt förslag till reformerat underhållsstöd uppnårman samma materiella trygghet för barnet som . Vårt förslag innebär enminskad kostnad med och lika mycket år 2002.Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetArbetslöshetsförsäkringen skall inte administreras via defackliga organisationerna, utan vara ett statligt åtagande föratt ge alla arbetstagare som drabbas av arbetslöshet ettrimligt ekonomiskt skydd. Medel anslås därför till att göraförsäkringen allmän och obligatorisk.Arbetslöshetsförsäkringen kan aldrig vara en evig inkomstgaranti, utanmåste fungera som en omställningsförsäkring. Det innebär att den skallskydda den arbetslöse mot stora inkomstbortfall han/hon sökernytt arbete eller bygger på sin kompetens för att erhålla arbete i ett annatyrke. Försäkringssystemet skall utformas så att inlåsningseffekter undviksoch så att den enskilde ges starka incitament att söka och acceptera nya jobb.Försäkringens varaktighet måste därför begränsas.Försäkringen måste slutligen utformas så att den bidrar till en sundlönebildning. Ersättningsnivån föreslås till och finansieringenförändras. står skattebetalarna för hela risken vid ökad arbetslöshet.Fortsättningsvis bör den enskilde försäkringstagaren ta ett ökat ansvar förarbetslöshetsförsäkringens finansiering. Ökad egenfinansiering framstår somfördelningspolitiskt mer rättvist. Våra föreslagna skattesänkningar ger ettökat utrymme för detta.För ökad tydlighet överförs hit de medel under anslagsområde 14 som äratt hänföra till direkta transfereringar till enskilda.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivArbetsmarknadspolitiken inriktas dels mot att hjälpa ungaarbetslösa genom ett modernt lärlingsprogram i företagen,dels mot en fokuserad arbetsmarknadsutbildning dvs. attgenom särskilda utbildningsinsatser möta specifikaarbetsmarknadsbehov. Detta innebär en renodling av dagensoöverskådliga system av arbetsmarknadspolitiskastödinsatser.De arbetsmarknadspolitiska anslag som i realiteten avser transfereringartill hushållen överförs som nämnts ovan till utgiftsområde 13. I övrigtreduceras successivt arbetsmarknadsmyndigheternas förvaltningskostnaderoch forskningsanslag.Utgiftsområde 15 StudiestödRegeringens hantering av studiestödssystemet är beklaglig.Genom att ytterligare försena nödvändiga förändringaruppstår osäkerhet och oklarhet.Det finns ett stort behov av ett nytt studiemedelssystem. Därför ifrågasättervi de förslag till ändringar i marginalen som redovisas i vårpropositionen.Regeringen ägnar sig än en gång åt att lappa och laga i ett studiestödssystemsom inte fungerar i stället för att i grunden reformera detsamma. Attregeringen nu väljer att delvis efterkomma det moderata kravet om att höjafribeloppsnivån välkomnar vi, men det är inte tillräckligt.Det måste finnas ekonomiskt och organisatoriskt utrymme förbättre studiefinansiering av utlandsstudier vilka kommer att utgöra en alltviktigare del av studenternas utbildning. CSN:s nuvarande ansvarsområdemåste ses över. I ett långsiktigt perspektiv bör någon form av utbildnings-konto införas, om vuxnas behov av återkommande utbildning ska kunnafinansieras.Vi avsätter ökade studiemedel motsvarande vår utbyggnad av den högreutbildningen som redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning.De som studerar inom ramen för skall ges rimligaförutsättningar att fullfölja sin utbildning.Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskningVi föreslår en kvalitetssatsning i skolan som innehåller ettfritt skolval, tydlig utvärdering genom betyg, obligatoriskanationella prov och obligatoriska examina i både grund- ochgymnasieskolan samt inrättande av ett fristående nationelltkvalitetsinstitut. Satsningen innehåller därutöver kraftfullaIT-satsningar. Vår kvalitetssatsning omfattar 2 480 miljonerkronor mer än regeringens.Moderata samlingspartiet föreslår fortsatt utbyggnad av studieplatser påuniversitet och högskolor. behöver fler personer med akademiskexamen för att långsiktigt kunna åstadkomma ökat välstånd och trygghet.Därför måste direktövergången från gymnasieskolan till högskolan öka. Viavsätter resurser utöver de föreslagna i vårpropositionen för successivt flerpermanenta studieplatser alternativt ökade kvalitetsinsatser . Fördelning av studieplatser skall ske enligt studenternas val,utbildningens kvalitet samt tidigare uppnådda resultat.För att nå en högre och långsiktigt hållbar tillväxt krävs ytterligaresatsningar på forskning och högre utbildning. Moderata samlingspartietföreslår att ytterligare satsas på detta.Ett fritt skolval är en grund för att säkerställa mångfald och konkurrens,hög kvalitet och likvärdiga villkor i utbildningen. Skolans finansiering är enoffentlig uppgift av hög prioritet. Vi förordar att föreslårregeringen att initiera ett brett utredningsarbete med avsikt att staten skallöverta ansvaret för finansiering från kommunerna . Viavsätter för statligt övertagande av grundskolansfinansiering.Vi avvisar regeringens förslag gällande maxtaxa inom barnomsorgen ochden föreslagna tretimmarsverksamheten för fyra- och femåringar. Vi är intevilliga att medverka till en utveckling som begränsar föräldrarnas möjlighetatt ta ansvar för sina barn.Vi drar successivt ned på volymen inom vuxenutbildningen sommedel anslås för en omfattande utbyggnad av den kvalificerade efter-gymnasiala yrkesutbildningen.Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidStatens ansvar bör koncentreras till områden som är avallmänt intresse och av nationell karaktär samt beroende avstatliga medel för att verksamheter skall komma till stånd.Samtidigt är det av största vikt att oberoende och alternativafinansieringsmöjligheter skapas för att säkra ett omfattandeoch brett kulturutbud i hela landet. Vi vill peka på vårtförslag om en ny kulturfond, som initialt tillförs 100 miljonerkronor för att i ett "krona för krona"-förfarande kompletterabidrag från andra sektorer än den offentliga. Härigenom kanen politiskt oberoende och långsiktigt säkrad finansieringskapas. Anslagen till och till allmänkulturverksamhet kan därför minskas. Efter det att deregionala institutionerna har byggts ut kan anslagen tillRiksteatern, Rikskonserter och Riksutställningar minskas.Statliga medel bör ej utgå till allmänna samlingslokaler.Anslagen till minskas. Ökade resurser gestill vaktslåendet om kulturarvet och en förbättradkulturmiljövård vilket är en prioriterad statlig uppgift.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjningoch byggandeI betalar vi mer för boendet än i något annatjämförbart land. Skatterna driver upp boendekostnaderna ochleder till att alltfler inte kan leva på sin lön. Ettgenomsnittligt hushåll använder en tredjedel av dendisponibla inkomsten till boendet. Fastighetsskatten utgör enmånadshyra av tolv. Dess avskaffande är den enskiltviktigaste åtgärden på det bostadspolitiska området.Människor bör ges möjlighet att välja den bostad som bäst passar derasegna förhållanden. Valfrihet bör därför råda mellan olika boendeformer.Bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan, inte avsubventioner, detaljregleringar och politiska ingrepp. Bosparande skallstimuleras och eget ägande uppmuntras. Det fattade riksdagsbeslutetom ägarlägenheter är därvid ett stort steg i rätt riktning.Genom avregleringar kan kostnaderna för skäras ned. Ränte-bidragen trappas ned snabbare och fastighetsskatten sänks. Bostadsbidragenrenodlas för att endast gå till barnfamiljer och växlas mot sänkt skatt.Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingGrunden för regionalpolitiken måste vara att skapaförutsättningar för att de aktuella regionerna skall kunnaväxa av egen kraft. För att åstadkomma detta krävs en politiksom främjar företagens utveckling. Goda möjligheter tillutbildning är då en viktig del.Regionernas utveckling bör stimuleras genom omfattande investeringar iinformationsteknisk infrastruktur, medan företagsstöd och liknande börtrappas ner.Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdSocialdemokraternas njugghet mot svensk miljöforskninghar lett till att förlorat i utvecklingen på dettaområde. Enligt vår mening räcker det därför inte med att somregeringen nu föreslår återställa anslaget tillmiljöforskningen - man måste öka satsningen om Sverigeskall återta frontpositionen.Regeringens miljardbidrag till kommunala miljöprojekt handlar i storutsträckning om att skapa tillfälliga bidragsbaserade arbeten och går inte tillutveckling eller tillämpning av ny teknik.Om svensk miljöteknik och miljöforskning skall hävda sig, räcker det inteatt enbart föreslå vissa anslagsökningar. Man måste även se överorganisationen och inriktningen. Inom de tekniska högskolorna finns idagbehov av större satsningar inom såväl forskning som kvalificerad utbildning.Vi menar därför att en särskild satsning på miljöforskning bör göras på detekniska högskolorna. Sammantaget anslår vi därmed 360 miljoner kronortill miljöforskning, vilket jämfört med regeringens förslag innebär en ökningmed 100 miljoner kronor.Regeringens satsning på kalkning av sjöar och vattendrag räcker inte föratt förhindra allvarliga försurningsskador. Moderata samlingspartiet föreslårdärför att ytterligare tillförs för detta ändamål undertreårsperioden.Utgiftsområde 21 EnergiVårpropositionens konstaterande att energipolitiken inte letttill "den måluppfyllelse som avsetts" tillhör ett avdokumentens mer korrekta påståenden. Uppföljningsarbetetförsvåras dock av oklarheten kring vad som egentligen ärmålet med regeringens energipolitik. Målet borde vara attanvända energipolitiken som ett redskap för att nå tillväxtoch sysselsättning under miljömässigt acceptabla former.Förslaget att avveckla lönsam, säker ochmiljömässigt fördelaktig energiproduktion leder till storastatliga kostnader.Vi avvisar såväl stängningen av fungerande kärnkraftverk som denbidragspolitik avvecklingen för med sig. är det viktigt att säkraresurser för energiforskning. Detta gäller anslagen både inom detta utgifts-område och inom forskningens utgiftsområde. Vidare bör energiforskningenunderlättas genom att tankeförbudslagen slopas.Utgiftsområde 22 KommunikationerSom övergripande strategi måste transportpolitiken grundaspå efterfrågan på miljöanpassade transporter. Denunderdimensionerade infrastrukturen i utgör etthinder för företagens expansion och medför svårigheter vidnyetableringar.Vi vill öka väganslagen med föratt påbörja ett särskilt vägbyggnadsprogram. Mot bakgrund av denbekymmersamma situationen i bör en del av dessautnyttjas för investeringar där. Ökningen av anslaget skall också gå till attförbättra det eftersatta underhållet.I regeringens förslag finns det ingen antydan om hur storstädernastrafikproblem skall kunna lösas. Finansiering saknas också för det för helalandets järnvägstrafik så viktiga "tredje spåret" i . Beträffandetunneln genom avstår regeringen från ställningstagande. Enligtvår mening bör beslut tas som möjliggör ett utnyttjande av den investering påöver två miljarder som redan gjorts i detta projekt.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringarSvensk livsmedelsproduktion - i synnerhetprimärproduktionen - har stora lönsamhetsproblem, till stordel som följd av överbeskattning. Regeringen dröjer återmed de lättnader i energibeskattningen som skulle gejordbruket energiskattenivåer i paritet med övrigt näringsliv.Vi har upprepade gånger krävt att främst dessa skatterskyndsamt skall sänkas. I vårt budgetalternativ reserverasmedel så att detta kan ske.Moderata samlingspartiet föreslår fri handel med mjölkkvoter samt enklareregler för EU:s miljöstöd, vilket minskar administrations-kostnader.Skogsvårdsorganisationen bör tillföras ytterligare medel för rådgivningoch andra informationsinsatser.Utgiftsområde 24 NäringslivRegeringens bristande förståelse för näringslivets villkor harresulterat i dålig tillväxt, arbetslöshet, företagsflykt,kompetensflykt och minskat nyföretagande. Vi behöver ettbra klimat för företag och anställda, som gör vårt landattraktivt för företag och investeringar.Avregleringsarbetet måste prioriteras,småföretagardelegationens förslag genomföras ochkonkurrensforskningen tillföras ytterligare medel. Dentekniska forskningen måste tillföras resurser istället för att,som regeringen vill, drabbas av drastiska minskningar.Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerDen kommunala verksamheten bör koncentreras till deviktigaste uppgifterna.