mot · GN02A807 · 1999-10-05 00:00:00 — Sådana larmanordningar på män med besöksförbud somvarnar om de närmar sig kvinnornas hem används nämligen redan i en deldelstater i . bör därför nu hos regeringen begära sådanalagförslag som innebär att män som överträder besöksförbud kan förses medelektronisk fotboja.I extremfall kan polis eller vakter punktmarkera män som återkommandebryter besöksförbudet. Kvinnor som så önskar skall ha rätt till vapenlicensför tårgasspray. De målsägande som vill skall kunna få en stödperson sominformerar om rättegångsförfarandet och stöttar inför konfrontationen medden åtalade.Kvinno-, mans- och brottsofferjourer bör få mer statlig hjälp att finansierasin verksamhet. liberalerna anslår därför 4 respektive 6 miljonerkronor mer än regeringen för dessa ändamål.Varje år gifter sig utländska kvinnor med svenska män och flyttar tillSverige. Naturligtvis blir tillvaron för de flesta i bra, men för någrablir livet ett helvete. De sistnämnda har svårt att ta sig ur sitt vardagligafängelse eftersom de hotas av utvisning om de har vistats mindre än iSverige. En prövning om att få stanna bör utan dröjsmål kunna genomförasför dessa kvinnor. Kvinnor som hamnat i denna situation bör få stanna iSverige om de så önskar, förutsatt att det inte rör sig om ren skeninvandring.3.4 Alla har ett ansvar för att stävja våld mot kvinnorDet är viktigt att understryka att allt inte kan lösas på politisk väg. Detcivila samhället har en nyckelroll för att komma tillrätta medkvinnomisshandeln. När familjemedlemmen, grannen, vännen ellerarbetskamraten höjer handen - höj då blicken. Alla måste våga fråga omhur blåmärken och brutna armar har uppkommit. Det ska inte vara i sinordning att inte reagera. Många misshandlade kvinnor undrar om det deblir utsatta för är normalt eller deras fel. Målet måste vara att alla - mänsom kvinnor - ska vara fullt medvetna om att det inte är det.4 Fler kvinnliga företagareI dag är bara var fjärde företagare en kvinna. visar en SKOP-undersökning, som utförts på uppdrag av , att potentialen förfler kvinnliga företagare är stor. I undersökningen svarar var tredjekvinna att hon funderat på att "bli sin egen", men avstått. Enviktig förklaring torde vara att de tillfrågade anser att företagsklimatetförsämrats under de senaste fyra åren.SKOP frågade: "Om du tänker . Vad tror Du? Hardet blivit lättare eller svårare att driva eget företag?" svarade attdet blivit svårare. anser att det blivit mycket svårare, medan 30procent anser att det blivit litet lättare (både män och kvinnor). Under-sökningen visar också att intresset är lika stort bland privat anställda sombland offentligt anställda - där kvinnorna dominerar - att starta eget. Av detillfrågade som arbetar inom de kvinnodominerade vård- och skolsektorernahar funderat på att starta eget. framgårtydligt att erfarenheterna av eget företagande är lägre bland kvinnor ochoffentligt anställda.Att det är svårare för kvinnor att förverkliga sina företagsidéer hänger ihög grad samman med det dogmatiska motståndet hos Socialdemokraternaoch att tillåta privata alternativ inom områden där kvinnortraditionellt har kompetens och erfarenhet. I praktiken råder ett slagsnäringsförbud för kvinnor. En politik som släpper loss det kvinnliga tjänste-företagandet betyder mycket, inte bara för kvinnors sysselsättning, löneut-veckling och företagande, utan även för kvaliteten i de offentligt finansieradeverksamheterna.En viktig uppgift för jämställdhetspolitiken är att göra det möjligt, lönsamtoch meningsfullt för fler kvinnor att göra verklighet av sina företagsplaner ialla delar av ekonomin.Folkpartiet liberalerna har ett program för fler företagare i . En delav de förslagen har särskild betydelse för kvinnligt företagande:4.1 Sänkta arbetsgivaravgifter i hela den privata tjänstesektornJobben i den privata tjänstesektorn hålls tillbaka av det höga skatteuttagetpå arbete. Sänkta arbetsgivaravgifter sänkerkostnaderna för anställningar i den sektor där merparten av de nya jobbenbehöver komma och i branscher där kvinnor är verksamma.4.2 F-skattsedel åt alla som vill haReglerna för utfärdande av F-skattsedel är som skräddarsydda för attstoppa småföretagare i tjänstesektorn. Regeringen har uppmärksammaproblemet, men misslyckats att åtgärda det. liberalerna anseratt alla som vill bör få F-skattsedel.4.3 Förenklat tjänsteföretagandeDen som vill starta ett eget företag möts ofta av en mur av blanketter,byråkrati och misstänksamhet. Det krävs en rejäl rensning i det regelverksom omgärdar företagandet. liberalerna vill göra det lättareatt registrera företag, exempelvis via Internet, och förenkla deklarations-och bokföringsregler så att de flesta småföretagare kan klara detta påegen hand, vilket inte är fallet i dag.4.4 Räkna dagislämning vid reseavdragDen tid det tar att köra barn till och från daghemmet på väg till jobbetmåste få räknas in när man gör reseavdrag.4.5 Avskaffa sambeskattningenSambeskattningen av makar i förmögenhetsbeskattningen är en kvarlevai skattesystemet från den tid då kvinnor inte betraktades som egnaekonomiska subjekt. Detta är helt oacceptabelt. Kvinnor måste fullt utbetraktas som myndiga individer. Denna syn på kvinnor bör ävenavspeglas i förmögenhetsbeskattningen, och som en konsekvens av dettabör sambeskattningen av makar upphöra.5 Skolan lägger grundenJämställdhet är både en kunskapsfråga och en pedagogisk fråga. Arbetetmed att förbättra jämställdheten måste bli en integrerad del avundervisningen i skolan. Som ett första steg måste denna kunskapförmedlas till blivande lärare. Jämställdhet måste genomsyra allt arbete iskolan, i klassrummen, mellan elever och mellan lärare, i skolans ledningoch i skolans styrsystem. För att även nå resultat på kortare sikt börjämställdhetsfrågor lyftas fram i lärarnas fortbildningsprogram. Enförbättrad kunskap om och insikt i de brister i jämställdheten som finns idagens samhälle måste förmedlas och diskuteras i klassrummet.5.1 Långsiktigt och målmedvetet arbete krävsVill vi förändra attityder och värderingar så skall vi starta ett aktivtmålmedvetet arbete i förskolan och skolan och fortsätta genomhögskolan. Det är i förskola och skola som grunden läggs för hur barnen,när de blir vuxna, ser på likheter och skillnader mellan könen. Möter t exbarnen i förskolan och skolan vuxna män och kvinnor som praktiskt visaratt de tar jämställdheten på allvar? Möter de kvinnor som rektorer likaofta som män? Möter de män som syokonsulenter och lågstadielärare?Har de läroböcker som ger exempel på att både kvinnor och män harpräglat vår historia? Syns både kvinnor och män i läroböckernasillustrationer? Ser de flickor som arbetar med datorer och pojkar som tarhand om småbarn i sina läroböcker? Får flickor lika mycket av lärarenstid och uppmärksamhet som pojkar? Först när vi sanningsenligt kansvara ja på dessa frågor finns en chans att barnen som vuxna harsjälvklara, jämställda värderingar och attityder. är det tyvärr inte såatt vi kan svara ja på frågorna ovan. Men frågan som kvarstår är hur vitar oss dit. Vägen är lång och mödosam, vunna erfarenheter fortlever inteav sig själva, varje generation måste uppmärksammas och vinnas har genomfört en intervju med cirka 1000tonåringar. Av resultatet framgår att könsskillnaderna i attityder ochvärderingar lever kvar, fortfarande skall pojkarna ägna sig åt teknik ochflickorna åt vård. Områden som fortfarande värderas olika är löner, arbets-värdering, utbildning. Detta betyder att vi konserverat de beståendeattityderna. liberalerna har lång tradition i arbetet med jämställd-het. Vår vision om ett jämställt samhälle innebär att män och kvinnor frittkan utvecklas utan att hindras av - ofta omedvetna - diskriminerandeattityder. Män som vill vara med sina barn eller vårda människor skallrespekteras. Samma sak gäller för kvinnor som vill arbeta som poliser ellermilitärer.Alla påverkar vi vägen mot ett jämställt samhälle. Som föräldrar, mor- ochfarföräldrar, dagispersonal, lärare eller syofunktionärer deltar vi i en processsom gör att flickor uppfostras lika traditionellt som under förra seklet.Detta visar sig i att flickor generellt sett väljer samma yrke som mamma ochmormor gjorde (om dessa hade ett yrkesarbete). Detta sker, trots att vi i daglever ett helt annat liv än . En av de stora förändringarna som skett är attbåde män och kvinnor yrkesarbetar. De flesta är medvetna om att i dagenssamhälle behöver både mäns och kvinnors yrkesinsatser för familjeekonomi,för hemmets vård och för att utveckla ett bra samhälle. Vi vet också att bådemäns och kvinnors insatser behövs för att ge barnen en bra uppfostran ochtrygg identitet. Om vi vill bryta gamla traditioner och uppnå stabila för-ändringar skall vi inte tro att enstaka kampanjer räcker. Insatser måste göras ialla led i våra attityder till pojkar respektive flickor i hemmet, i skolan, ihögre utbildning och på arbetsmarknaden. Vi vet mer om hur pojkaroch flickor utvecklar sin identitet och att det sker på olika sätt. Enbeskrivning tagen ur tidningen låter så här i korthet:Man kan säga att flickor blir flickor genom närhet och likhet. Pojkar blirpojkar genom olikhet och självständighet. Detta märks redan på lågstadiet.Flickor vill bli och göra som fröken/mamma, de lyder, sitter tysta och väntarpå uppgifter, följer skolans regler och hjälper fröken att hålla ordning på de"bråkiga" pojkarna. Pojkar bråkar, är högljudda, ifrågasätter, tar för sig och"mopsar", tänjer gränser från första stunden. När flickor sedan når gymnasiet premieras inte längre deras "duktighet",tysthet och snällhet. Där premieras andra kvaliteter. Där uppskattas desom diskuterar och deltar i debatten, utmärker sig, tar ordet, tar initiativ,kalla det gärna att bråka konstruktivt. Allt är sådant som pojkarna övatsig på från skolstarten (även om de fick skäll för det i ). Omflickor redan från hade med sig en stabilare identitet skullegymnasieåren för deras del inte bli så tysta. Om klassrummet redan igrundskolan kunde förvandlas till en arena där flickor tränas till att kännafrihet, att ta plats och lägga av sin duktighet/snällhet skulle mycket varavunnet för framtiden.Det finns stort utrymme för olika initiativ från skolornas sida. Ett exempelvore att skolor tog initiativ till att undervisa flickor och pojkar var för sigivissa delar av olika ämnen/kurser. Syftet skall vara att stärka flickornasidentitet och självuppfattning och låta pojkarna visa och släppafram sina ömsinta sidor. För säkerhets skull vill vi betona att detta intebetyder att vi önskar införa pojk- och flickskolor.Under senare tid har det kommit larmrapporter från flera skolor i landetdär ett oacceptabelt språkbruk används elever emellan. liberaler-na anser att det är oerhört viktigt att skolledning och lärare agerar, medriksdagens stöd, med disciplinåtgärder mot de elever som inte visar respektför sina skolkamrater.5.2 En jämställd högre utbildningKvinnor måste ha samma möjlighet som män att göra forskarkarriär ochnå toppen även inom den högre utbildningen. Regeringen har tyvärr ettalltför kvantitativt sätt att se på jämställdheten. Rekryteringsmål ochkönsfördelning är mätinstrument; liberalerna anser inte attdetta är tillräckligt. För att kunna åtgärda jämställdhetsbristerna inomhögskole- och universitetsvärlden måste de osynliga hindren och debakomliggande strukturerna analyseras.I dag satsar såväl kvinnor som män på doktorandstudier, men kvinnorsmöjligheter att efter disputation göra karriär och nå professur är betydligtsämre än männens. I flera fall har det i efterhand visat sig oförklarligt varfören manlig sökande satts före en kvinnlig. Mycket talar för att det finnsosynliga strukturer i det akademiska systemet som lägger hinder i vägen förkvinnorna. En genomgång av hur behandlade ansökningar från kvinnor resp män ger stöd för dettaantagande. Vi anser därför att en genomgång med genusperspektiv bör görasav de senaste årens professorstillsättningar där såväl kvinnor som män varitplacerade bland de tre främsta kandidaterna. Hur har t ex sakkunniga valts,finns skillnader i bedömning av forskningens originalitet, pedagogiskskicklighet etcetera, som kan hänföras till om man är man eller kvinna?Modell för en sådan genomgång kan vara analysen av . För att fler kvinnor skall rekryteras till höga akademiskapositioner måste osynliga strukturer och hinder utredas.5.3 Barntillägget i svux och svuxaRiksdagen avskaffade barntillägget . liberalernaprotesterade högljutt och invände att detta beslut skulle minska antaletstuderande, inte minst kvinnor. studerade 37 000 medstöd från svuxa (särskilt vuxenstudiestöd). Denna siffra har sjunkitsuccessivt. Bakom minskningen ligger att barntillägget på 1000 kronorper barn togs bort. Många vuxna har inte längre råd att studera utanmåste söka kompletterande socialbidrag. Kommunerna kan då vägra attge socialbidrag som komplement till svuxa utan hänvisar tillstudiemedel. Detta i sin tur betyder att den som skall läsa ingrundskolenivån hänvisas till att låna pengar, cirka 20 000-25 000kronor per termin, vilket inte står i rimlig proportion till studiernas nivå.För arbetslösa och/eller ensamförsörjande kvinnor var barntillägget tunganpå vågen. När det togs bort kunde de inte fortsätta att studera. Skall livslångtlärande vara annat än en retorisk fras bör regeringen lägga fram förslag somstärker de ekonomiska villkoren för föräldrar. Barntillägget bör införas iväntan på att ett mera heltäckande förslag.6 Hela lönen, halva makten, delat ansvar - även iförsvaretDen så kallade "folkförsvarstanken" är en myt utanverklighetsförankring. Den saknar grundläggande respekt för denenskilde individens frihet och integritet. Den bör en gång för allaförpassas till historiens skräpkammare. Totalförsvarsplikten bör ifortsättningen utformas så att könsneutral pliktuttagning kommer attgälla för hela totalförsvaret.Kvinnor har rätten att frivilligt fullgöra värnplikt utan att behövabinda sig för en fortsatt officerskarriär och kvinnor som mönstrat kan numeraockså ingå i utbildningsreserven. Det är bra men det räcker inte. Sammagrundkrav på deltagande av rikets totala försvar måste ställas på bådekvinnor och män. Vi måste nu likställa flickor med pojkar även inomFörsvarsmaktens område. Vi måste som ett litet land tillvarata all denkompetens som vi förfogar över och inte välja bort halva nationen innan viens har prövat dugligheten. Därför menar vi att underlaget för värn-pliktstjänstgöring skall utökas att gälla såväl kvinnor som män.Den allmänna värnplikten bör med andra ord omfatta även kvinnor.7 Hälsa och könInom medicinen liksom inom andra discipliner har forskningen tidigarevarit fokuserad mest på män och mäns problem. Resultaten från dessastudier har ofta generaliserats, utan att detta ifrågasatts, till att gällaocksåför kvinnor. Också den epidemiologiska forskningen över hälsoproblemsförekomst har utförts på och av män och baserats på manlig erfarenhet.Statistik har inte varit könsuppdelad och i studier där kvinnor funnitsmed har man ofta utgått från det manliga som norm. Forskningen har intevarit värdeneutral eller objektiv, varken i val av vetenskapliga metoder,frågeställningar eller studieobjekt. har dock enförändring skett. Mer satsas på att ta reda på hur olika sjukdomstillståndyttrar sig hos kvinnor och vilka behandlingar som medför bäst resultatför kvinnor. Men är den kunskap vi har om diagnos ochbehandling av olika sjukdomar generellt sett större för män än förkvinnor.Man har också funnit att det finns medicinska diagnoser för en större delav de symptom män brukar söka för än för kvinnor. Därmed får män oftareen diagnos för de symptom de presenterar när de söker vård än vad fallet ärför kvinnor.7.1 Sjukdomsmått i ett genusperspektivDen bild man får av ohälsan i ett land är beroende av de ohälsomått somanvänds för att beskriva den. Används dödsorsaksstatistiken ser detgynnsamt ut för kvinnor. Kvinnor lever längre än män. Menstuderar man sjukligheten får man en annan bild.Kvinnor söker oftare öppen vård och har fler sjukdagar än män. Kvinnorförtidspensioneras oftare än män och uppvisar oftare otillfredsställdavårdbehov. Mycket talar för att rehabiliteringsinsatserna för män är meromfattande än för kvinnor. Kvinnor köper ut mer läkemedel än män.Samtidigt visar statistiken att kvinnor ordineras äldre och billigare preparatän männen.Sjukdomspanoramat skiljer sig åt mellan könen. Hjärt-kärlsjukdom står av dödligheten bland män och avdödligheten bland kvinnor. Nyare forskning talar för att stress beroende påskilsmässa eller andra familjeproblem och stress på arbetsplatsen är - jämförtmed män - särskilt viktiga riskfaktorer för kvinnor.Medan lungcancer minskar bland män ökar den bland kvinnor, vilket medall sannolikhet beror på förändringen i rökvanor. Unga kvinnor med kortutbildning och/eller monotont arbete är en särskilt viktig målgrupp förtobakspreventivt arbete om man får döma av de rökvaneundersökningar somutförts.När det gäller sockersjuka tyder tillgängliga data på att kvinnorsvårdbehov är sämre tillgodosett än mäns. tycks kvinnor lättareacceptera sin diabetes än män. De tar också ett större ansvar förbehandlingen av sin sjukdom. Män däremot lägger ett större ansvar påsjukvården, på sin hustru etcetera. Socialgruppstillhörighet tycks spela störreroll för dödligheten bland kvinnliga diabetiker än för manliga. Forskningbehövs för att belysa interaktionen mellan ålder, kön och social bakgrund hosmän respektive kvinnor när det gäller vård, behandling och dödlighet idiabetes.Inom psykiatrin har man genomfört anmärkningsvärt få studier överkönsperspektivets betydelse för psykiska sjukdomar och deras behandling.Vi vet att kvinnor oftare behandlas med psykofarmaka än män. Det finnsdata över vilka hälsoproblem som förorsakar förskrivningen men mycketliten forskning om de bakomliggande orsakerna. Det behövs också forskningnär det gäller behandlingsresultaten och riskerna för läkemedelsberoende.Ätstörningar (anorexi och bulimi) är vanligare hos flickor än hos pojkar.Här är förhållandet det motsatta - vi vet mer om flickors ätstörningar änpojkars. Av alla unga kvinnor mellan lider avätstörningar, fördelade på tre grupper: självsvält (anorexia nervosa), hets-ätning (bulimia nervosa) och ätstörningar utan närmare specifikationer.Ätstörningar är sannolikt också en av de psykiatriska sjukdomar som harhögst dödlighet. Det finns ingen enskild behandlingsform som passar allapersoner som lider av ätstörningar. Här behövs mer forskning både ombakomliggande orsaker och om hur man bäst kan hjälpa dessa patienter. I dethär fallet är pojkarna en bortglömd grupp, och de måste således också ingå ide studier som genomförs.Osteoporos (benskörhet) är ett växande folkhälsoproblem, framför allt hoskvinnor. drabbas 70 000 män och kvinnor av benskörhet. Enbart dedirekta sjukvårdskostnaderna beräknas överstiga per år.Hälften av alla 50-åriga kvinnor kommer sannolikt att få benbrott på grundav benskörhet. Möjligheterna att förebygga, diagnosticera och behandlaosteoporos har avsevärt förbättrats . Trots detta finns det klarabrister i vården på grund av okunskap och stora variationer i omhänder-tagandet.Det finns tydliga könsskillnader när det gäller läkemedelsanvändning somkan återspegla olika sjukdomsförekomst hos de båda könen, men också kanbero på att man behandlar samma tillstånd olika hos män respektive kvinnor.Här behövs mer forskning om vad som ligger bakom data och vilkakonsekvenser olikheterna för med sig för patienterna.Kvinnor drabbas oftare än män av läkemedelsbiverkningar. Det kan delsbero på att kvinnor använder mer läkemedel än män, dels på att kvinnorreagerar annorlunda än män på vissa mediciner. Forskning bör därförstimuleras om skillnader mellan kvinnors och mäns benägenhet att reageramed biverkningar på olika läkemedel.Fibromyalgi är ett tillstånd som är grundligt beskrivet hos kvinnor men detförekommer också hos män. Forskningen har framför allt koncentrerats tillkvinnor men måste nu utsträckas till att omfatta också männen.7.2 Upprätta en handlingsplan för en jämställd hälso- ochsjukvårdMånga av de brister som redovisats ovan uppmärksammades av densenaste borgerliga regeringen. Det ledde till att den som en av sina sistaåtgärder på initiativ av liberalerna tillsatte en utredning ombemötande av kvinnor och män inom hälso- och sjukvården (dir.1994/95). Utredningen skulle bl.a. kartlägga hur kvinnor och män bemötsnär de söker vård och hjälp inom hälso- och sjukvården och föreslååtgärder som kan bidra till att utjämna skillnader mellan hur kvinnor ochmän bemöts och behandlas inom vården i den mån dessa skillnader harsin grund i könstillhörighet och inte är relevanta för aktuell sjukdomsbildoch aktuellt vårdbehov.Utredningen kom med sitt betänkande (SOU 1996:133) . Härrapporterades om såväl väsentliga kunskapsluckor som brister i vården.Bland åtgärdsförslagen tog utredningen upp en rad frågor som måste bliföremål för fortsatt forskning för att öka våra kunskaper om kvinnorsspeciella behov. Utredningen tog också upp behovet av utbildning av hälso-och sjukvårdens personal om könsspecifika skillnader både när det gällersjukdomsförekomst och behandling samt rehabilitering. Regeringen harvisserligen i några sammanhang tagit upp en del av de förslag utredningenlade fram men något helhetsgrepp för att besvara de olika frågor som ställtshar man inte tagit. Vi anser att regeringen bör lägga fram en handlingsplanöver hur hälso- och sjukvården för kvinnor och män skall utformas så attvården i ordets rätta bemärkelse skall bli jämställd.7.3 Kvinnlig könsstympningWHO uppskattar att omkring 130 miljoner flickor och kvinnor utsatts föromskärelse. Två miljoner beräknas vara i riskzonen för dettaingrepp. De flesta av dessa kvinnor lever i 28 men detfinns också kvinnor i andra delar av världen som utsatts för detta ingrepp.Omskärelse leder till både akut och kroniskt lidande med såväl fysiskasom psykiska skador. Genom att omskärelse också förorsakarkomplicerade förlossningar innebär ingreppet också risker för kommandebarn. WHO, och har vädjat till alla länderoch deras ledare att stödja ansträngningarna att eliminera kvinnligomskärelse. måste aktivt bidra till detta arbete.Trots att könsstympning är förbjuden i har det här ändå före-kommit könsstympning. Allt bör göras för att främja en utveckling avbehandlingsmetoder för att återställa så mycket som möjligt av denursprungliga funktionen. Svensk hälso- och sjukvård bör aktivt bidra i dettaarbete som också kan komma kvinnor i andra länder till godo.Riksdagen har tidigare uttalat sig om vikten av att förebygga attkönsstympning utförs. bör fortlöpande följa vad som händeroch slå larm om nya fall skulle dyka upp.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen angivits om en flerårsplan för att höja löneläget inomoffentlig sektor för kvinnodominerade yrkesgrupper med längreutbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av fler män inom vården och skolan,73. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskaffandet av de facto-monopolen inom denoffentliga sektorn,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrade skatteregler för ett rikt utbud avhushållsnära tjänster,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en höjd ersättning i mamma- och pappa-månaden,56. att till utgiftsområde 12 anslag A 2 Föräldraförsäk-ring för anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således 17 ,57. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om JämO:s nyckelroll när det gäller rättsligaprocesser i lönediskrimineringsmål,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättandet av en ny lönesdiskriminerings-utredning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en kriminalisering av "lindrig" psykisk miss-handel blir föremål för förnyat utredande,310.