mot · GN02Kr201 · 1999-10-05 00:00:00 — Det har uppmärksammats att pojkar medinvandrarbakgrund ofta får svårigheter såväl med kulturell tillhörighet sommed sin egen självbild. Ett uppdrag till måste syfta till attöka kunskapen om alla ungdomar med annan etnisk och kulturell bakgrundoch hur deras ställning i samhället kan stärkas. Motsvarande uppdrag bör gestill mot bakgrund av de rapporter som uppmärksammats omresultaten i skolan för elever med invandrarbakgrund.Vad som ovan anförts angående uppdrag till ochskolverket bör ges regeringen till känna.9 KulturarvetI en värld där internationella och globala kontakter ökar och däravstånden genom allt snabbare kommunikationer minskar ur tidsmässigsynpunkt, får kulturarvet också en ökande betydelse.Kulturarvet i vid bemärkelse är nämligen grunden för vår identitet delssom individer, dels även i form av regional och nationell identitet. En positivegen kulturidentitet är också grunden för respekt och förståelse för andra folkoch andra kulturer.Detta innebär att bevarandet och överförandet av vårt eget kulturarv ärbetydelsefullt och nödvändigt för vår syn på invandrare och deras kultur samtför insikten om det värdefulla i att är på väg att bli ettmångkulturelltsamhälle. I detta mångkulturella måste givetvis också vårt egetkulturarv fortsättningsvis ha en dominerande ställning. För att de nyasvenskarna ska kunna integreras på ett bra sätt i det svenska samhället är detviktigt att de får kunskap om vårt kulturarv och inte minst den nära historien.Det är viktigt med en ömsesidig förståelse och respekt för olika medborgareskulturer och kulturarv. Detta bör ges regeringen till känna.10 Läsandets roll i kulturenGenom det skrivna ordet kan tankar, känslor, erfarenheter och idéer delasoch spridas. Det ger oss kunskap och sätter igång fantasin. Språketbevaras och utvecklas av en nära tillgång till litteraturens område.Biblioteken har utgjort grunden för samhällets insats på litteraturensområde. "Att boken kommer att utsättas för ökad konkurrens i denmeningen att nya media tillkommer är självklart": detta förutspådde manredan 1974 i huvudbetänkande Boken. Den storamediaexplosionen till trots har boken försvarat sin ställning relativt väl.Under 1990-talet har dock bokläsningen minskat inte minst bland yngre. I enrapport från (nr 78, 1995) redovisar man att var femte pojke iårskurs tre nästan aldrig läser böcker för nöjes skull. Även om serietidningarockså bidrar till läsförståelsen så finns en förhållandevis stor grupp somnästan aldrig vare sig läser serietidningar eller böcker. Det har också visatsigatt en tiondel av eleverna har mycket låga resultat på förståelseprov.Centerpartiet anser att det krävs olika åtgärder för att öka läsandet; i vårskolmotion presenterar vi några förslag på detta. Bland annat så anser vi atten kampanj i samarbete med landets kommuner, skolor och bibliotek börgöras. Inriktningen bör vara att betona det lustfyllda i läsningen och att gelandets elever goda läsupplevelser som stimulerar till fortsatt utforskande påegen hand.Frågan om lägre moms på böcker har med jämna mellanrum tagits upp ochdebatterats. hade gärna sett att utredningen SOU 1997:141 även fått i uppdrag att pröva frågan om förändrad bokmoms,dessvärre ingick det inte i utredningens uppdrag. Argumentet för lägre elleringen moms på böcker är kulturpolitiskt, för att bl a främja kultur- ochkunskapsförmedling, stimulera läsintresset och kunskapsinhämtandet och attstärka det svenska språket. Sänkt bokmoms är också viktigt med tanke påden snabbt ökade direktimporten av såväl svensk som utländsk litteratur viaInternet, vilket inneburit en ogynnsam konkurrenssituation för den svenskabokhandeln. En av grundtankarna i EU är konkurrens på lika villkor. Närbokhandlare i kan sälja böcker utan moms medan man iSverige måste betala moms på samma böcker får man en ojämnkonkurrenssituation som egentligen går stick i stäv med EU:s syften. Även imånga andra EU-länder är momssatsen på böcker betydligt lägre än iSverige.11 FolkbildningStudieförbunden med sina nära 1 000 lokala avdelningar ärbetydelsefulla aktörer för att kulturlivet ska leva i alla delar av helalandet. Studiecirklar och övrig folkbildningsverksamhet ger amatörerförutsättningar att växa i kunnande och att se sitt eget skapande - sitthantverk, sin teater- eller musikverksamhet - i t ex historiska ochinternationella sammanhang. Kulturprogrammen ger forum för bådeamatörer och professionella konstnärer att framträda i. Omfattningen avkulturprogram, arrangerade av studieförbunden är mycket stor. Under1998 genomfördes 185 000 kulturprogram med sammanlagt 16 miljonerbesökare. Studieförbunden är, tillsammans med de kommunalafolkbiblioteken, den viktigaste länken för att av beslutadestatsbidrag till kultur ska nå ut till människor i alla delar av landet.Genom sin närvaro lokalt är studieförbunden viktiga kulturarrangörer imänniskors omedelbara närmiljö - i stadsdelar, små samhällen och byar. Föratt här kunna bjuda professionellt buren konst av högsta kvalitet är det heltavgörande att teater- och musikensembler, museer m fl gör produktioner iden lilla skala som kan passa i kvarterslokaler, bygdegårdar, små Folkets husoch andra mindre samlingslokaler. Temat "stor konst i litet format" som harlanserats av bl a arbetsgruppen Kultur i hela landet måste därför vara enledstjärna för alla som tar emot statsbidrag för att producera kulturprogramoch utställningar.I beslutet om ny kulturpolitik 1997 poängterar regering och riksdag att"folkbildningen bör kunna spela en central roll i arbetet med att hävdakulturens plats i hela landet". De kulturpolitiska målen talar om att bl afrämja bildningssträvandena.Folkbildningsrådet och bör få i uppdrag att inbjuda studie-förbund och folkhögskolor till ett gemensamt arbete, som tydliggör folk-bildningens betydelse för ett levande lokalt kulturliv och främjar en för-djupad, lokal dialog mellan olika kulturarrangörer. Detta bör ges regeringentill känna.11.1 DeltagardemokratiEn levande demokrati förutsätter många mötesplatser där människor kanträffas, skaffa sig nya kunskaper och erfarenheter samt utbyta åsikteroch tankar. Grunden i en svensk deltagardemokrati är bl a de tusentalsmötesplatser som genom föreningsliv, studieförbund och partier erbjuds idet lokala samhället.Studieförbunden erbjuder omistliga mötesplatser för det demokratiskasamtalet i studiecirklar, kulturarrangemang och föreläsningar. Detta ärmötesplatser där möjligheter finns att finna nya kunskaper och att skaffa sigredskap för att påverka samhällsutvecklingen.Stat, landsting och kommuner ska underlätta medborgarinflytande ochdelaktighet genom att stärka folkbildningen. Samhället behöver en mångfaldstudiecirklar, kurser och kulturarrangemang i studieförbund och folkrörelser.Detta är ett viktigt motiv för en nationell, sammanhållen, generell folk-bildningspolitik.Men det förutsätter också en medveten prioritering av detta område inomlandsting och kommuner. Många kommuners politik att kraftigt reducerastödet till folkbildning och föreningsliv försämrar förutsättningarna fördemokratin och medborgarnas delaktighet.Många kommuners neddragning av anslagen till folkbildningen är bl a urdenna utgångspunkt djupt oroande. Regeringen bör ta initiativ tillöverläggningar med i syfte att föra en dialogangående folkbildningens inriktning. Detta bör ges regeringen till känna.11.2 Statlig utvärderingStaten har genom SUFO gjort en noggrannuppföljning av studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet.Slutsatserna bekräftade åter den viktiga uppgift som svensk folkbildninghar.SUFO konstaterar:Folkbildningen står i god överensstämmelse med de statliga målen förbidragsgivningen.Folkbildningens omfattning svarar väl mot vad staten kan förvänta sig.75 % av svenskarna i åldern har deltagit i enstudiecirkel.Studiecirklarna och folkhögskolorna rekryterar fler deltagare med kortutbildning.Studieförbunden lyckas väl med att rekrytera deltagare medfunktionshinder.Studiecirklarnas deltagare har till övervägande delen mycket positivaerfarenheter av dessa.Studiecirklarna har en viktig social funktion och är en lyckad studieformspeciellt för dem som inte trivs med den traditionella skolansarbetsformer. Det har också visat sig att av de personer som gårKunskapslyftet i Komvux regi är det som hoppar av sina studiermedan det bara är som hoppar av i studieförbundensregi.11.3 AnslagFolkbildningsanslaget har minskat med cirka 600miljoner kronor. Inom studieförbunden har en omfattande rationaliseringoch effektivisering ägt rum av verksamheten. De negativa effekterna avdenna rationalisering har bl a gått ut över cirkelledarutbildningar ochandra kvalitetshöjande åtgärder. Vidare har cirkelavgifterna, somdeltagaren själv betalar, höjts kraftigt vilket allvarligt försvårarmöjligheten för ekonomiskt svaga grupper att delta. Det finns en stor riskatt verksamheten inom studieförbunden utvecklas så att man satsar pålönsam verksamhet på orter där det finns betalningsvilja och tillräckligtstort underlag. De av samhället nämnda grupper som det är särskiltangeläget att nå tillhör inte denna grupp. Den utjämnande roll somfolkbildningsanslaget skall ha mellan olika samhällsgrupper och olikadelar av landet riskerar att urholkas.Trots att studieförbunden försöker att prioritera användningen av samhälls-medel till de prioriterade grupperna är det ändå svårt att upprätthålla en högkvalitet i verksamheten med minskade resurser. Folkbildningensorganisationer förväntas få en allt viktigare roll inom olika samhälls-grenar. Dessa insatser motiverar mer än väl det samhällstöd som utgår.12 Allmänna samlingslokaler/mötesplatserTräffpunkter behövs inte bara i regionernas centra utan också väl spriddaöver landet och nära människorna. I glesbygd och mindre tätorter utgörde allmänna samlingslokalerna ett nödvändigt medel för endecentraliserad kulturpolitik. Ett fint förgrenat nätverk av lokalaarrangörer är en nyckel till att kunna genomföra lokala kulturutbud ochväl förberedda och genomförda evenemang.De föreningsdrivna samlingslokalerna; bygdegårdar, Folkets hus ochordenshus erbjuder 3 000 möteslokaler. Lokaler som utgör ett viktigtforum för amatörers skapande och en möjlighet för möten mellanprofessionellt verksamma konstnärer och publik i människors närmiljö.Samhället har en uppgift att se till att förutsättningar finns för lokalhållareatt driva tidsenliga lokaler. Här sker möten mellan amatörer ochprofessionella som kan utveckla och berika den lokala kulturen. Här skermöten som kan utveckla bygden, byn, kvarteret eller stadsdelen. Det ärytterligare ett oroväckande exempel på att dessa frågor om lokalkulturverksamhet överhuvudtaget inte berörs i en proposition om framtidensnationella kulturpolitik.Samhället bör, särskilt i tider med hög arbetslöshet, positivt stödjaupprustningar och standardhöjningar. anser att samhällsstöd församlingslokaler är en förutsättning för att hålla tidsenliga samlingslokaler ihela landet.13 Kulturens samhällsbetydelseKulturen är en produktivitetsfaktor, lokaliseringsfaktor, turistresurs,kreativitetsfaktor, har betydelse för en orts profil osv. Kultursatsningarhar betydande effekter på samhället vid sidan om de primärt kulturella.Kultursatsningar ger många positiva samhällseffekter till en låginvesterings- och driftskostnad. Kulturen har både indirekta och direktasamt materiella och immateriella effekter både på kort och på lång sikt.Därför anser att satsningar på kultur bör prioriteras dels föratt fördjupa och utveckla kulturen, dels för att skapa sysselsättning.Kultursatsningar bör bygga på samverkan mellan den statliga, regionalaoch lokala nivån - olika kultursatsningar som ger människor i hela landeten möjlighet att ta del av kulturverksamheten.14 Kulturen i regionalpolitikenEn kommuns eller regions kulturella dragningskraft är viktig för att fåmänniskorna att stanna, att få dem att våga skapa sig en framtid på denplats där de bor och lever men också för att dra till sig investeringar ochvälutbildad arbetskraft. I en rapport från visar man påkulturens potential för ökad sysselsättning inte minst ute i regionerna ochpå landsbygden. Här beskrivs en rad projekt inom ramen förstrukturfonderna. Vad man bland annat pekar på är att stöd till kulturenär billigare än andra investeringar, t.ex. i infrastruktur, och kan bidra likamycket som dessa till att förbättra den lokala och regionaladragningskraften.Lyckade kulturprojekt får ofta positiva regionalpolitiska konsekvenser.Insatser inom kulturområdet är en självklar och betydelsefull del i detregionala utvecklingsarbetet. har regionala ochlokala kultursatsningar blivit ett hjälpmedel för att skapa ny profil ochinriktning, särskilt för orter där industri lagts ned. En kulturellinfrastrukturär lika viktig som utbildning och kommunikationer. Därför bör vi gå vidaremed satsningar på den kulturella infrastrukturen. Detta bör ges regeringen tillkänna.15 Kultur skapar sysselsättningIbland kan det vara svårt att motivera kultursatsningar i åtstramnings-och nedskärningstider. De flesta har en ganska klar uppfattning ombetydelsen av lokalt och regionalt företagsstöd för sysselsättning ochekonomi. När det gäller att motivera kultursatsningar är det däremot intelika självklart vilken betydelse dessa har för att skapa utveckling. Vadsom ofta glöms bort är att kulturen inte bara har en kostnadssida utan attden också ger positiva ekonomiska effekter utöver de mer svårmätbarasom t.ex. olika upplevelser. Detta oftast till en mycket låg investerings-och driftskostnad. Kulturen är en viktig del i tillväxtindustrin eftersomkultur skapar sysselsättning.Kulturindustrin är en expanderande arbetsmarknad och sysselsätter i dagmånga människor. Det ökade intresset för kulturfrågorna har lett att fleraktörer har kommit in på den kulturpolitiska arenan. Kommersiellt kan vi seett ökat intresse för kultur, kulturverksamhet och för kulturmiljön.Projekt som SESAM är ett bra exempel på hur nya arbetstillfällen förenasmed målet att bevara och bruka kulturarvet. Många regionala museer ochhembygdsmuseer har givits möjlighet att få i ordning föremålssamlingarna,digitalisera och tillgängliggöra dem. På många håll har en positiv processsatts igång som kommer skolor, forskare och intresserad allmänhet till godo.Det är väl värt att nu försöka överföra erfarenheterna för att ta tillvara defotosamlingar som finns i museer i hela landet. Regeringen bör låta utredamöjligheterna till ett Foto-Sesam. Detta bör ges regeringen till känna.16 KulturturismTurismen ökar kraftigt och är en av de branscher som växer snabbast.Turismen är också den bransch som kanske mer än någon annan i dagenssamhälle söker tillgodogöra sig våra kulturprodukter.Kulturturism är ett sätt att utveckla turismen och tänka i andra banor än detraditionella. Turismen behöver inte bara ge upplevelser för stunden utanäven ge fördjupade kunskaper och nya intressen. När upplevelsen blir detviktiga kommer lokala initiativ att bli betydelsefulla. Platser med genuinaunika upplevelser i natur och kultur blir starka konkurrensmedel. Genom attlyfta den lokala historien och kulturen på rätt sätt kan många fler orter änidag bli intressanta ur turistsynpunkt. Det handlar om att ta vara på denkunskap och erfarenhet som finns lokalt. Mycket av det vi söker, när vi reseri , finns i våra traditioner och vår historia. Turister söker gärna detudda och exotiska. Det är just vardagskulturen som av många turisterupplevs som särskilt intressant. Den lokala kulturen är en avförutsättningarna för turism, både här hemma och utomlands. Vi kan somturistland erbjuda upplevelser som naturen, det svenska landskapet,vildmarksäventyr, tystnaden, den svenska maten, svensk historia och kultur,storstadsliv m.m.Kulturen stärker bygdens självtillit. Genom att uppmärksamma en bygdstraditioner skapas en känsla av stolthet över det man har åstadkommit ochvad man betyder i regionen och landet. Det kan gälla att uppmärksammalokala hantverkstraditioner och det kan också handla om att ta tillvara ochuppmärksamma byggnader och fornminnen som ger en spännvidd överseklerna.Det behövs samverkan mellan kulturlivet och turistorganisationerna för attgöra landets kultur och konstnärliga verksamhet mer känd och lättillgänglig.Medvetna satsningar på kulturturism är en drivkraft för den lokalaekonomiska utvecklingen och sysselsättningen. Det är dags att tänka på hurvi på ett mer aktivt sätt kan placera kulturen i turistsammanhang. Detta börges regeringen till känna.Som exempel kan nämnas . Kulturturism kommer där att varaen betydelsefull del av den stora turismsatsning som förväntas medanledning av Höga kusten-områdets nominering på . Redanidag pågår flera intressanta satsningar, exempelvis Kul Noling ochskoindustrimuseum i . Kul Noling är ett årslångt kulturprojekt somfokuserar på läsande, skrivande och berättande med såväl bofasta somturister som målgrupp. Redan kan konstateras att hittillsvarande arrangemanggenererat ökade intäkter till turistnäringen.17 Hemställan17 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att av kulturanslaget bör avsättas till kultur förbarn och ungdom, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en större flexibilitet hos kulturinstitutionerna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och Allmänna arvsfonden, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om centrala insatser för att underlätta för ung kultur, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett landsomfattande projekt med uppgift att belysaoch framhålla kvinnans roll och betydelse inom kultursektorn, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att öka kunskapen om ungdomar med annan etniskoch kulturell bakgrund, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av ömsesidig förståelse och respekt för olikamedborgares kulturer och kulturarv, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett uppdrag till och attfrämja en fördjupad, lokal dialog mellan olika kulturarrangörer, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om initiativ till överläggningar med i syfte att föra en dialog angående folkbildningens inriktning, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsningar på den kulturella infrastrukturen, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett Foto-Sesam, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om turism.1Stockholm den 22 september 1999Lennart ()()()()()()()1 Yrkande 12 hänvisat till NU.