mot · GN02MJ511 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ511av , ()Farliga hundarI sommar har vi återigen fått nyheter om att en pitbullterrierattackerar människor, i detta fall en baby och hans mamma.Babyns skrik tros ha utlöst hundens reaktion. Samtidigtkommer signaler om att hundar används i kampsport i alltstörre utsträckning, en kamp som går ut på att hundarna skaskada eller döda varandra.Det är en oroväckande utveckling om alltfler aggressiva hundar finns isamhället, och om aggressiviteten hos djuren uppmuntras. Mycket tyder påatt lagstiftningen måste skärpas.Import till av pitbullterrier förbjöds 1991. Innehav förbjöds 1995med undantag för de hundar som redan fanns i landet. 1997 skärptesbestämmelserna till att gälla alla typer av mentalt instabila hundar.I övergångsbestämmelser (1994:1834) till förordningen stadgas att densom innehade en hund av den typ som avses i 19 a § får behålla hundenunder förutsättning att den på offentlig plats hålls kopplad och är förseddmed munkorg.Lagen (1943:459) om tillsyn över hundar och katter innehållerbestämmelser om handhavande av hundar som visat benägenhet att bitamänniskor eller hemdjur. Bestämmelserna gäller bl.a. koppeltvång ochomhändertagande respektive avlivande av bitska hundar.2 § Hund som visat benägenhet att bita människor eller hemdjur må ej varalös utomhus, såframt den icke hålles inom område, som är betryggandeinhägnat och till vilket utomstående ej äga tillträde. ...3 § Eftersätts tillsynen över hund, får polismyndigheten meddela det beslutsom omständigheterna kräver, såsom att hunden skall vara försedd medmunkorg eller hållas bunden eller instängd. Beslutet skall delges hundensägare eller den som mottagit hunden till underhåll eller nyttjande.Är det fråga om en hund som avses i 2 §, får polismyndigheten besluta atthunden skall omhändertas genom myndighetens försorg. Sedan hundenomhändertagits får ägaren inte förfoga över hunden utan tillstånd avpolismyndigheten. skall efter värdering låta sälja elleravliva hunden eller ta hand om hunden tills vidare. För omhändertagandegäller i övrigt 35 § djurskyddslagen (1988:534). Innan en hund avlivas skalldock polismyndigheten inhämta yttrande från veterinär, om det ej äruppenbart obehövligt eller fara i dröjsmål.Arbete på en skärpning av bestämmelserna i lagen om tillsynöver hundar och katter pågår inom Jordbruksdepartementetsedan en tid tillbaka. Något konkret resultat av arbetet har viännu inte sett. Enligt uppgift kommer förslag dock attpresenteras under det kommande riksdagsåret.Mycket talar för att införande av krav på ID-märkning av hundar, meduppgifter om hundens ägare, samt upprättande av ett ägarregister ärnödvändigt. Ett ägarregister är en förutsättning för ingripande när det gällerbl.a. kamphundar för att man ska kunna fastställa vem som äger hunden ifråga. kräver en obligatorisk ägaranmälan och ID-märkning på alla hundar, men detta är en frivillig förening där långt ifrån allahundar i finns registrerade.En annan skärpning av lagen om tillsyn över hundar och katter som hardiskuterats går ut på införande av bestämmelser som möjliggör att man ivissa situationer snabbare kan låta avliva en hund än vad som är möjligt idag.I 16 kap. 13 § finns bestämmelser om djurplågeri. Brotts-rubriceringen djurplågeri har åberopats i ett åtal som polisen i har väckt mot hundägare som anordnat hundkamper. Åtalet ärbaserat på en videofilm över hundkamp som polisen beslagtog i sambandmed husrannsakan i ett narkotikaärende.Det finns ingen enhetlig lagstiftning i om kamphundar eller"farliga" hundar. Inte heller inom respektive land gäller alltid enhetligabestämmelser. Flertalet europeiska länder har någon typ av bestämmelsermed restriktioner beträffande farliga hundar.Värdet av såväl enhetliga definitioner samt en gemensam syn på hurproblematiken med farliga hundar ska hanteras lämpar sig väl för attdiskuteras på EU-nivå vid t.ex. ministerrådsmöten. Vi vill begära attregeringen aktualiserar frågan på EU-nivå.I har de bestämmelser som finns på området samlats i en lag,Dangerous Dogs Act. Syftet med lagen, som trädde i kraft , var attsnabbt få ett stopp på de händelser med svåra personskador som orsakats av"farliga hundar", främst pitbullterriern. Stränga och kategoriska straff-bestämmelser infördes för brott mot lagen. Bl.a. fick domstol rätt attvillkorslöst besluta om avlivande av hund. I en utvärdering år 1997konstaterade man att lagen hade uppnått sina syften. Med stöd avbestämmelserna i hade man till en stor del lyckatseliminera uppfödning och innehav av hundar för kriminella eller "anti-sociala" ändamål, dvs. särskilt pitbullterrier.Denna möjlighet att i vissa situationer snabbare avliva en hund som än vadsom är möjligt , skulle kanske kunna fungera som ett instrument för attstoppa den relativt utbredda aveln av farliga hundar. Konsekvenser av ensådan lagändring bör utredas närmare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett tydliggörande av ägaransvaret och upp-rättandet av ett ägarregister2. att hos regeringen begär utredning om möjlighet att ivissa situationer snabbare kunna avliva en hund, som visar sig varafarlig,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att föra upp frågan om hantering av farligahundar på EU-nivå.Stockholm den 27 september 1999Maria ()()