mot · GM02Fö21 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö21av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:68 Lag om utlandsstyrkan inom FörsvarsmaktenKristdemokratiskutgångspunktDen kristdemokratiska övertygelsen om alla människors likavärde är en grund för goda relationer mellan folk i världen.Därför vill verka för en utrikes- ochförsvarspolitik som skapar förtroendefulla förbindelsermellan olika folk och en internationell gemenskap medfredlig samexistens. Ytterst handlar regionala ochglobala engagemang om att uppvisa en aktiv solidaritet medomvärlden, där målet ska vara att bekämpa orättvisaförhållanden och i största möjliga omfattning skapa fred ochstabilitet i världen.Kristdemokraterna anser att försvarspolitiken tillsammans med utrikes-politiken skall verka fredsfrämjande. Därför bör då man anser detlämpligt delta med militär och civil personal i olika multinationella insatserför att upprätthålla internationell fred och säkerhet. Dessa insatsstyrkoragerar utifrån mandat från , och i vissa fall frångeneralförsamlingen, eller utifrån andra lämpliga regionala organisationer.Sveriges utlandsstyrka implementerar den fredsfrämjande politiken och ärdärför en avgörande del av försvars- och utrikespolitiken.Den fredsfrämjande verksamheten har det senaste årtiondet allt mindrevarit av den traditionella fredsbevarande karaktären. I likhet med Kongo-operationen sker multinationella operationer efter detkalla krigets slut i allt större utsträckning med fredsframtvingande inslag, därstyrkor sänds ut både mitt under pågående konflikter och i efterhand för attförsvara av parterna ingångna mer eller mindre hållbara fredsavtal. Detta hartotalt ändrat förutsättningarna för verksamheten och föranlett en avsevärdökning av skaderiskerna för personalen i utlandsstyrkan.Ansvaret för eventuella skadade i utlandsstyrkan bör ligga på den tillfälligaarbetsgivaren, dvs Försvarsmakten. Detta ansvar bör det lagstiftas om, ävenom rehabiliteringen kan ske i samarbete med övriga lämpliga myndigheter isamhället. Skadade och invalidiserade har rätt att få både en ekonomisktrygghet och en effektiv ärendehandläggning. Fungerande samordning övermyndighets- och organisationsgränser är absolut nödvändig så att skadadeinte faller mellan stödsystemen.Den personal som skickas ut i världen i fredsfrämjande syfte sänds ut påuppdrag av det svenska folket för att bidra till att upprätthålla deninternationella freden och säkerheten. kan inte bara tala om sitt stoltaglobala engagemang utan måste även uppmärksamma den personal somimplementerar politiken som man förespråkar och framför allt ta hand omdem som får fysiska eller psykiska skador.Lag om utlandsstyrkaninom FörsvarsmaktenRegeringens proposition 1998/99:68 om en lag omutlandsstyrkan inom Försvarsmakten innehåller regler för attförbättra det socialrättsliga skyddet för dem som tjänstgör ifredsfrämjande verksamhet, då risken att skadas ochinvalidiseras är betydligt högre än i många andraverksamheter. Propositionen klarlägger Försvarsmaktensansvar för rehabilitering av personer som skadats under sinanställning i utlandsstyrkan, liksom att vissa delar avarbetsmiljölagen även skall gälla utomlands för att minskaskaderiskerna för de anställda i utlandsstyrkan.Kristdemokraterna välkomnar denna proposition. Försvarsmakten får omdetta lagförslag träder i kraft ett direkt ansvar för den kontraktsanställdapersonalen som har skadats och invalidiserats, både vad gäller deras rätt tillomhändertagande och rätt till yrkesmässig rehabilitering. Rätten tillinkomsttrygghet finns fastlagd genom rätten till livränta, och för förstagången ses de anhöriga som en medpart vid inträffad skada.Däremot har invändningar på andra delar avlagförslaget. Vi kräver förbättringar och ett förtydligande av lagtexten inomföljande områden:LivränteunderlagetI lagförslaget står det att livränteunderlaget utgör minst fembasbelopp vid tillämpningen av lagen omarbetsskadeförsäkring. Vid beräkning av livränta jämförs deninkomst som den skadade skulle ha fått om skadan inte hadeinträffat och den inkomst som man kan beräknas få efterskadan.Kristdemokraterna vill betona att de som invalidiseras som en följd av sintjänstgöring i utlandsstyrkan ofta är unga vältränade människor som kanskefått hela sin framtid förändrad. Enligt lagförslaget riskerar de att för restenavlivet bedömas utifrån den utbildnings- och inkomstnivå som de har vidskadetillfället. Många kanske inte ens har hunnit fullfölja sin utbildning ellerhunnit komma ut i arbetslivet.Kristdemokraterna föreslår därför att livränteunderlaget fastställstill minst sju basbelopp.FörsvarsmaktensrehabiliteringsansvarKristdemokraterna anser att det bör byggas upp enrehabiliteringsorganisation inom Försvarsmakten, i enlighetmed utredningens förslag om att s k koordinatörer får ennyckelroll för de skadade. Organisationen bör sedansamarbeta med övriga myndigheter i samhället, såsom tillexempel , arbetsförmedlingen ochförsäkringskassan.Lagtexten i propositionen är inte tydlig. Ordval och formuleringar som"skall" och "medverka" i 6 § om rehabilitering bör stärkas så att det tydligt"åligger" Försvarsmakten att ta sitt ansvar i den medicinska och yrkes-mässiga rehabiliteringen.Det är även viktigt att betona att eventuella skador omfattar såväl psykiskasom fysiska skador, detta med hänsyn till att de psykiska skadorna oftanonchaleras av arbetsgivare. De psykiska skadorna är ofta svårare attidentifiera, och sviterna kan återkomma i perioder.Den sociala rehabiliteringen är även av största vikt, då personalen efterhemkomsten inte bara skall fungera i sitt nya arbete utan även i sin socialaomgivning. Det saknas relevant statistik på utlandsstyrkans hälsotillståndefter hemkomsten. Det är dock helt klart att flera soldater med erfarenheterfrån svårt krigsdrabbade områden har skilt sig från sina familjer, vissa harhamnat i alkoholproblem och några har t.o.m. begått självmord.Kristdemokraterna anser att i den rehabiliteringsorganisation somregeringen skall återkomma med i en förordning, bör den sociala rehabili-teringen inkluderas, vilket där så är lämpligt bör ske i samarbete medfamiljemedlemmar och den berörda personens närmaste omgivning.Begränsning av rehabilitering i tidenEnligt propositionen begränsas Försvarsmaktensrehabiliteringsansvar till från det att åtgärder kaninledas. I särskilda fall kan åtgärderna utsträckas ytterligaretvå år.Kristdemokraterna finner det märkligt att tidsbegränsa detta ansvar, ävenom behandlingen i många fall säkerligen faller inom den föreslagnatidsramen.Vi anser att ansvaret skall vara livslångt. Det ger en tydlig moralisk signaloch även goda kostnadsincitament för Försvarsmakten att utarbeta enfungerande och effektiv rehabiliteringsorganisation. Det ger dessutomincitament för försvaret att öka säkerheten för personalen i utlandsstyrkansamt att förbättra färdigheten för dem som skickas ut.Ersättning till anhörigaFör första gången nämns de anhöriga som en part i målet förde skadade i utlandsstyrkan, vilket är mycket positivt.Anhöriga till den som skadats skall självklart få ersättningför vissa kostnader i samband med skadans inträffande ochunder rehabiliteringsprocessen.Kristdemokraterna anser däremot att det är märkligt att lagförslaget vadgäller ersättning jämför anhöriga med vittnen. Detta anser Kristdemokraternaskall strykas ur lagtexten. Det räcker att konstatera att de anhöriga är ensjälvklar del i rehabiliteringsprocessen och har givna rättigheter till skäligersättning för de kostnader som medverkan i rehabiliteringen kan medföra.Att sedan de anhöriga enbart skall få rätt till ersättning för kostnader somhar uppkommit efter , medan bestämmelserna för denskadade personalen skall tillämpas efter utgången av , är likaledesotillfredsställande. anser med skärpa att de anhörigamåste ses som en ofrånkomlig länk i rehabiliteringsprocessen och att derasrättigheter till ersättning måste börja tillämpas som den skadades.KostnadskonsekvenserÅterigen har regeringen lagt ett förslag utan att tillföra denödvändiga finansiella resurserna. Inom Försvarsmaktenfinns det en god vilja till att upprätta ett fungeranderehabiliteringssystem för kontraktsanställda i utlandsstyrkan,och många är förvånade över att det ej tidigare funnits.Kristdemokraterna begär en redovisning av regeringen för de kostnadersom lagen medför. Redovisningen bör även inkludera kostnaderna förupprättandet av en rehabiliteringsorganisation inom Försvarsmakten. Sedanmåste tillräckliga resurser tillföras om verksamheten skall kunna fungeraeffektivt.Det är även anmärkningsvärt att man inte budgeterar för skador inomförsvaret, speciellt då skaderiskerna i utlandsstyrkans verksamhet anses tregånger högre än de farligaste yrkena i Sverige.Ikraftträdande ochövergångsbestämmelserI propositionen anger regeringen att författningsförslagenkan träda i kraft tidigast , men attrehabiliteringssystemet bör gälla även för tidigare anställda iutlandsstyrkan som skadats efter utgången av år 1992.Kristdemokraterna anser att det är positivt att man lagstiftarretroaktivt i denna fråga, men ifrågasätter startåret 1992.Det är anmärkningsvärt att regeringen i rehabiliteringsansvaret inteomfattar dem som fortfarande lider av skador från tidigare operationer, somtill exempel Kongo-, men även Cypern- och Libanoninsatserna.Kristdemokraterna anser att det är mycket viktigt att även skadad personali utlandsstyrkan från tidigare än får upprättelse för sin sak. De somfortfarande lider av skador från dessa utlandsinsatser bör få rätt tillsjukvård och rehabilitering. Vi anser att det bör prövas huruvida startåret kanfastställas till 1948 då sände ut personal i FN-leddaoperationer.Hedra och tillvaratautlandsstyrkanAvslutningsvis vill ta avstånd från den iviss mån negativa publicitet som utlandsstyrkans personalhar fått utstå i massmedierna. Efter erfarenheterna i Bosnienhar FN-soldater ibland framställts enbart som skjutgladaindivider som efter hemkomsten blivit problembarn församhället.Tidigare ansågs det av många arbetsgivare som en merit att ha genomförten FN-tjänst, men efter Bosnienoperationerna möter utlandsstyrkans personali alltför hög grad en orättvis skepsis såväl på arbetsmarknaden som hos andramyndigheter.Det är viktigt att betona att utlandsstyrkan ställer upp för direktasäkerhetspolitiska intressen.Det hävdas ibland att inte har varit i krig på . Men dåglömmer man att över 80 000 svenskar har skickats ut i konfliktfylldaregioner, där över 60 svenskar har förlorat sina liv, varav 10 i direktaväpnade situationer. Det är visserligen på FN:s mandat som sänderut styrkor för att bevara världsfreden, men det är onekligen på det svenskafolkets uppdrag som dessa frivilligt riskerar sina liv för världssamfundets ochSveriges intressen.Att vi inte tillräckligt hedrar de svenskar som har gjort FN-tjänst klingarmycket illa med det stolta arv bär på vad gäller internationellafredsfrämjande insatser. Till skillnad från vissa andra länder, glöms vårpersonal ofta bort och förpassas vid hemkomsten utan större uppmärksamhettillbaka till sina tidigare vardagssysslor. Vikten av den yttre bekräftelsen ärstark hos många soldater, och anser att regeringen bör seöver hur man bättre kan hedra dem som har ställt upp för iutlandsstyrkan.UtvärderingKristdemokraterna anser att utformningen och tillämpningenav lagen om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten börutvärderas efter att den har trätt i kraft.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om livränteunderlaget,2. att beslutar att 6 § lagen om utlandsstyrkan inomFörsvarsmakten skall ges följande lydelse:6 § Om någon skadas under anställning i utlandsstyrkan,åligger det Försvarsmakten i samråd med den skadade att1. utreda behovet av åtgärder för att den skadade skall återfå fullarbetsförmåga eller för att stärka den skadades möjligheter att i framtidenförsörja sig genom förvärvsarbete,2. om det är möjligt, ge den skadade lämplig arbetsträning inom ramen förFörsvarsmaktens verksamhet, samt3. se till att den skadade får tillgång till lämplig yrkesutbildning ellerfortbildning som är ägnad att stärka hans eller hennes förvärvsförmåga,1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skador skall omfatta såväl psykiska somfysiska skador,2.3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om social rehabilitering,4.5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett livslångt rehabiliteringsansvar,6.7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att jämförelsen mellan anhöriga tillskadade och vittnen i lagförslaget bör strykas,8.9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de anhörigas rättighet till ersättningskall börja tillämpas som den skadades,10.11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör återkomma till riksdagenmed en redovisning för de kostnader som den nya lagen medför,12.13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en prövning av huruvida bestämmelserna ilagen kan tillämpas för skadade efter utgången av år 1948,14.15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utvärdering av lagen efteratt den trätt i kraft..11FStockholm den 25 mars 1999Jan ()()()()()()()()()()()()