mot · GN02Sf302 · 1999-10-05 00:00:00 — Någonsådan strategi går inte att finna hos regeringen. Som exempelkan nämnas att omsorgsformen familjedaghem åtnjuterendast några futtiga rader i hela propsitionen. Om öppenförskola skrivs ingenting.Kommunerna måste garantera att den barnomsorg som erbjuds i samhällethåller hög kvalitet. Förutom att daghem skall erbjudas vill vi kristdemokraterse en väl fungerande familjedaghemsverksamhet. Grupperna får till exempelinte vara för stora; detta gäller särskilt de mindre barnen. Det är oroande attantalet barn har ökat kraftigt inom förskoleverksamheten, somantalet årsarbeten minskat inom förskoleverksamheten. Barngruppernasstorlek har därmed ökat.Den öppna förskolan bärs av en ide´där förskollärare, föräldrar,dagbarnvårdare och andra vuxna som besöker den öppna förskolan, är medoch utformar verksamhet och innehåll. Detta leder till ansvar, ökaddelaktighet och ökat engagemang från olika vuxna. Den öppna förskolan harbred erfarenhet, kunskap och tradition att arbeta med många olika gruppersom t.ex arbetssökande, dagbarnvårdare, invandrare, ensamstående.Vidareförekommer en del intressanta samverkansprojekt mellan öppen förskola,barnavårdscentral och socialtjänst, vilka har fått stor betydelse, bland annatnär det gäller att tidigt se och upptäcka barn med behov av särskilt stöd ochför att skapa ett socialt nätverk runt den enskilda familjen - något som ärspeciellt viktigt för ensamstående föräldrar.Till skillnad från regeringen anser vi att allt sådant arbete och sådanerfarenhet bör tas tillvara och ges möjlighet att vidareutvecklas. Öppenförskola riktar sig till just de grupper som regeringen hänvisar till närdet gäller allmän förskola.Vad regeringen tänker sig med den öppnaförskolan är höljt i dunkel.Under de senaste åren har var fjärde öppen förskola försvunnit och taktenhar ökat . Något som regeringen borde ägna sin uppmärksamhetåt är att bryta denna negativa utveckling, men den väljer istället att avståfrånatt kommentera detta faktum. Det går inte att tolka på annat sätt än attregeringen anser den öppna förskolans verksamhet onödig.Vi krist-demokrater vill till skillnad från regeringen ge den öppna förskolan möjlighetatt utvecklas.Sammanfattningsvis kan vi konstatera en mycket medveten satsning på enenda omsorgsform medan andra former helt förbigås.I detta ligger en mycket tydlig värdering från regeringens sida. När Social-demokraterna beskriver sin syn på familjepolitiken kan man lätt tolka detsom att införandet av en allmän förskola är lösningen på alla barnfamiljersbehov. Inget kan vara mer felaktigt.Vi vill se en breddad barnomsorgspolitik med förskolasom drivs av olika huvudmän, familjedaghem, kooperativ samt en garanteradtillgång till öppen förskola där pedagogisk personal finns att tillgå. Vi stöderregeringens förslag avgiftfri verksamhet för fyra- ochfemåringar, men vill ge föräldrarna möjlighet att utifrån deras behov kunnavälja i vilken form det skall ske.Barnomsorg för arbetssökandes barnBarn till aktivt arbetssökande föräldrar måste ges rätt tillbarnomsorg. Kommunen ska tillhandahålla detta. Vikristdemokrater stöder regeringens förslag om att barn tillaktivt arbetssökande föräldrar ska få en garanterad vistelsetidom minst . Beroende påomständigheterna kan behoven se olika ut, därför måste detenskilda barnets behov vara utgångspunkten.Föräldrar som är tillfälligt arbetslösa och som ser det som en möjlighet attfå mer tid tillsammans med barnet ska garanteras möjlighet att återfå en platssom de frivilligt avstått ifrån under en tid.ÖvrigtRiksdagen har fattat beslut om en Läroplan för förskolan.Den är ett dokument som innehåller mål och riktlinjer förförskolans personal och arbetslag. För personalen iförskolorna är läroplanen ett viktigt dokument för attmarkera verksamhetens betydelse. Däremot skafamiljedaghemmen och öppna förskolan omfattas avAllmänna råd och anvisningar, allså ett dokument för att gekommunerna och dessa verksamheter det verktyg och detinstrument man behöver för att bättre kunna utveckla ochfölja upp sina verksamheter.Regeringen har vid olika tillfällen och i flera debatter lyft fram beskedet attAllmänna råd är på väg. lyser de dock med sin frånvaro. Inte enspropositionen nämner något om att Allmänna råd för dessa verksamheter ärpå väg. Detta faktum är snudd på pinsamt för regeringen och förfarandet ärvärt kritik. Känslan av att detta arbete inte är särskilt högprioriterat smygersig på. Det som inte ingår i regeringens definition av förskola prioriteras nedpå valfrihetens bekostnad. Regeringen bör alltså skyndsamt se till attAllmänna råd utformas för familjedaghemmens och Öppna förskolansverksamhet.Familjens ekonomiDagens system orättvistKristdemokraterna har länge arbetat för tillräckligt godaekonomiska resurser till familjerna för att de ska kunnafullgöra sina uppgifter på ett bra sätt. Dagens stöd tillbarnfamiljerna strider mot viktiga principer som rättvisa,valmöjligheter och god fördelningspolitik.Den mycket höga beskattningen även av låga inkomster kombinerad medinkomstrelaterade bidrag och taxor innebär att orimliga skattekilar skapas.Kostnaden för den som själv ordnar sin barnomsorg, i egen regi eller genomatt köpa tjänsten osubventionerad, blir orimligt stor. För att motverka dettaoch skapa drivkrafter för förvärvsarbete tillhandahåller stat och kommunkraftigt subventionerad offentlig barnomsorg. Sambandet mellan barn-omsorgens verkliga kostnader och den avgift som föräldrarna betalar ärmycket svagt. I praktiken innebär det att en stor grupp föräldrar gynnas på enannan grupps bekostnad.Hemarbetet måste uppvärderasMed tanke på hur viktig omsorgen om barnen är framstårdagens system, som inte tar hänsyn till omvårdnad i hemmet,som ganska otidsenligt. När barnomsorgsfrågor diskuterasglöms ofta att småbarnsperioden för de allra flesta är enrelativt av livet. Ekonomen ut med en bok om hemarbete somväckte mycket debatt. konstaterade attdet arbete som görs utanför den etablerade arbetsmarknadenendast ger låg grundtrygghet. Detta drabbar i första handkvinnorna. Män och kvinnor arbetar ungefär lika mycket i tidräknat, men proportionerna mellan hemarbete och arbeteutanför hemmet är olika. Kvinnorna arbetar 40 procentmindre på den så kallade öppna arbetsmarknaden. Med andraord missgynnas kvinnor över livscykeln genom den härarbetsfördelningen. Detta är en viktig jämställdhetsfråga.Ur detta perspektiv finns det anledning att fråga sig hur staten betraktararbete som sådant. Hemarbete måste utföras och är viktigt inte minst frånlivskvalitetssynpunkt, men signalerna som ges med dagens regelverk är attalla bör förvärvsarbeta heltid även under de perioder då arbetsbelastningen ihemmet är som störst, till exempel . noterar i sin bok att vård och underhåll av maskiner är en skattebasoch räknas som värde i BNP, medan vård och underhåll av människor inomhemmet inte räknas i skattesammanhang och inte alls registreras i denekonomiska statistiken. En ökad insikt om detta samband kan dock, främsttack vare att varit pådrivande, konstateras i det nyapensionssystemet. per barn räknas som pensionsgrundande i det nyasystemet. Denna insikt borde också gälla andra reformer.Behovet av en familjepolitisk reformDet familjepolitiska system som byggts upp harflera brister från såväl valfrihets- som fördelningspolitisksynvinkel. Fördelningspolitiskt därför attbarnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfallerredan resursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre jusämre ekonomisk situation kvinnan har innan hon får barnoch omvänt högre för redan välavlönade kvinnor.Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidragetkan sägas särskilt gynna resurssvaga hushåll.Bostadsbidraget har dock skurits ner och försämrats kraftigtunder senare år. Från valfrihetssynpunkt är det en brist att detfamiljepolitiska stödet inte medger flera alternativabarnomsorgsformer.Rättvisa mellan barnfamiljerUtöver de statliga transfereringar som nämnts innebär vissadelar av den skattefinansierade offentliga konsumtionendolda inkomstöverföringar med minimal fördelningspolitiskträffsäkerhet. är det bara de som väljer att ha sina barnpå kommunalt finansierad förskola och kommunaltfinansierat familjedaghem som får del avbarnomsorgssubventionerna. Familjer där någon avföräldrarna valt att stanna hemma med barnen får ingen delav de offentliga subventionerna. Det får inte heller familjersom ordnat sin barnomsorg privat. Vidare får inte familjersom arbetar skift på tider som inte "stämmer" medkommunens öppettider någon del av de offentligasubventionerna. Familjer som står i kö till den kommunalabarnomsorgen får inte heller del av samhällets stöd. Den såkallade uttryckte detta förhållandeså här:Framför allt kan inte dagens subventioner av barnomsorg utanför hemmetmotiveras från fördelningssynpunkt. Subventionerna till de kommunalabarndaghemmen innebär en inkomstöverföring till de avsmåbarnsfamiljerna som utnyttjar just denna omsorgsform. Subventionernatill de av småbarnsfamiljerna som utnyttjar andra former avkommunalt understödda är mindre, medan de av småbarns-familjerna som inte utnyttjar någon barnomsorg alls inte fårnågon som helst subvention. Från fördelningssynpunkt vore ett kontantstödeller en servicecheck, lika för alla, mer motiverad. En annan möjlighet ärskatteavdrag för barnomsorgskostnader.Fler valmöjligheter för barnfamiljerDet nuvarande systemet har också brister från flexibilitets-och valfrihetssynpunkt. Friheten för föräldrar att väljabarnomsorgsform för sina barn är mycket begränsad. För deallra flesta finns bara möjligheten att ha barnen inomkommunalt subventionerad barnomsorg. Många som skulleönska en annan lösning har inte ekonomiska möjligheter tilldet. är det bara de mest välbeställda som kan välja denbarnomsorgsform som passar dem bäst.Med barnens och familjernas behov som utgångspunkt för familjepolitikenär det angeläget att alla har möjlighet att välja den barnomsorgsform sompassar de egna förhållandena bäst. Behoven och önskemålen kan naturligtvisvariera över tiden och därför ställs stora krav på att samhällets stöd tillbarnfamiljer är organiserat så att det kan användas på ett flexibelt sätt.En föräldraförsäkring med högregarantinivåDagens föräldraförsäkring innebär som tidigare nämnts attföräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situationkvinnan har innan hon får barn och omvänt högre för redanhögavlönade kvinnor. Bakgrunden till detta förhållande är attdet är inkomstbortfallsprincipen som tillämpas. Rimligheteni denna princip är dock tveksam när det gäller just föräldra-försäkringen. Föräldraförsäkringen är inte någon försäkring itraditionell mening, utan en transferering som konserverarinkomstskillnader mellan olika familjer. För att utjämnaskillnaderna vill därför höjagarantibeloppet i föräldraförsäkringen från dagens nivå på 60kr per dag till per dag. De som nugäller som bottennivå för dem som har låg eller ingensjukpenninggrundande inkomst (SGI) har gällt sedan mittenav sjuttiotalet. Det är således inte för tidigt med en ordentliguppräkning av nivån för dem som har det sämst ställt.Ersättningsnivån ska för dem som har högre SGI ängarantibeloppet utgöra av SGI. Denna nivå harKristdemokraterna stått fast vid, även under de årsom regeringen trots fagra vallöften sänkte ersättningsnivåntill av SGI.När det gäller såväl sjuk- som föräldraförsäkringen finns det vidare skäl attdet tydliggörs vilka inkomster som man "försäkrar" och att denna inkomstinte i alltför stor utsträckning går att påverka på kort sikt. Kristdemokraternaanser därför att den sjukpenninggrundande inkomsten ska beräknas på ettgenomsnitt av de senaste två årens inkomster. Skattepliktiga förmåner samtsemesterersättning ska vara SGI-grundande.Ett nytt vidareutvecklatvårdnadsbidragFyrpartiregeringen (1991-1994) genomförde flera positivaförändringar på barnomsorgsområdet. Den viktigastereformen var införandet av ett vårdnadsbidrag kopplat tillrätten till tjänstledighet . Det bidrog till att skapa ökadrättvisa mellan olika barnfamiljer och underlätta förföräldrarna att ordna barnomsorgen utifrån sina egna behov.En överväldigande majoritet av småbarnsföräldrarna valdeatt utnyttja de möjligheter som denna reform öppnade.Vårdnadsbidraget avskaffades dock av densocialdemokratiska regeringen. Det är en reform som innebär förbättringar fördem som väljer att utnyttja det utan att någon annan förlorarpå det. Vårdnadsbidraget kan i vår modell användas fritt.Antingen för att betala eller privat barnomsorgeller för att möjliggöra för någon av föräldrarna att förlängatiden hemma när föräldraförsäkringen upphört.Vårdnadsbidraget skapar ökad rättvisa mellan olikabarnfamiljer och ger större valfrihet och flexibilitet. Detmedför ökad kostnadsmässig neutralitet mellan olikabarnomsorgsalternativ.Kristdemokraternas förslag: Vårdnadsbidrag utges förbarn som har fyllt ett men inte . Fullt vårdnadsbidragmotsvarar av prisbasbeloppet enligt lagen omallmän försäkring () per månad.Om barnet har plats inom barnomsorg ellerenskild barnomsorg som får bidrag av en kommun ärvårdnadsbidraget av prisbasbeloppet per månadom platsen avser , avprisbasbeloppet om platsen avser mer än 15timmar men och avprisbasbeloppet om platsen avser menhögst . Om sådan plats avser pervecka utges inget vårdnadsbidrag.Vårdnadsbidraget föreslås vara skattepliktigt och räknas somintäkt av tjänst enligt kommunalskattelagen. Avdrag förkostnader för barnomsorg får göras av alla som har barnmellan 1 och . Avdraget begränsas beloppsmässigt tillvad som maximalt kan erhållas i vårdnadsbidrag för barnet.Barnomsorgskostnaden ska vara avdragsgill från förstakronan. Den omfattas alltså inte av den så kallade 1 000-kronorsregeln i inkomstslaget tjänst.I tabellform skulle vårdnadsbidraget se ut enligt följandenästa år.Tabell 1: (Tid på daghem Vårdnadsbidrag kr/mån )Denna reform finansieras bland annat genom en reglering avstatsbidraget till kommunerna, i enlighet medfinansieringsprincipen, och genom att Kristdemokraternaavvisar regeringens förslag till maxtaxa. Beräkningar visaratt om endast av dem som är berättigadeatt erhålla en subventionerad daghemsplats i stället medhjälp av vårdnadsbidraget ordnar barnomsorgen i egen regiunder så betalar reformen sig själv för offentlig sektor.En ytterligare bidragande finansiering är att de 90garantidagarna i föräldraförsäkringen ingår ivårdnadsbidraget.Ovanstående förslag till vårdnadsbidrag bygger i väsentliga delar på denlag om vårdnadsbidrag som gällde . Reformen går således attgenomföra omgående. Ett antal förbättringar föreslås jämfört med dentidigare ordningen:1. Bidraget är beloppsmässigt högre.2. Genom att knyta bidraget till (pris)basbeloppet hålls det reala värdetkonstant över tiden.3. Ytterligare ett steg införs (15 ) när det gäller den tid sombarnen vistas inom offentligt subventionerad barnomsorg. Det innebär attde som arbetar kan få del av ett halvt vårdnadsbidrag. I dettidigare systemet hamnade dessa i 15 till 30-timmarsintervallet och ficksåledes av ett helt vårdnadsbidrag.4. Alla barnomsorgskostnader görs avdragsgilla för de barn som omfattasav lagen om vårdnadsbidrag. Det innebär att valfriheten att välja mellanolika omsorgsformer ökar jämfört med den tidigare ordningen däravdragsrätten inte omfattade kostnader för barnomsorg som en kommunfinansierat eller gett bidrag till.Nedan visas ett par exempel på vilka effektervårdnadsbidraget får för två olika familjetyper.1 Familj med ensam förälder och ett barnDet första exemplet gäller en familj med en förälder somarbetar deltid och är ensam vårdnadshavare för ett barn, 1,5år, som är på dagis. har en sådan familj svårt att få sinekonomi att gå ihop. Med vårdnadsbidraget ökarvalmöjligheterna. Föräldern kan arbeta deltid och ändå få sinekonomi att gå ihop.Exempel 1AFamilj med en förälder och ett barn . Föräldernarbetar deltid Kommunalt dagis /veckaTabell 2: (Med )Föräldern skulle också med politikkunna anlita privat barnomsorg för imånaden och göra avdrag för barnomsorgskostnaderna. I såfall skulle behållningen efter hyra, nödvändiga utgifter,skatter och avgifter bli . Meddagens regler är detta alternativ omöjligt.2 TvåbarnsfamiljDetta exempel gäller en tvåbarnsfamilj där barnen är 2 och 4år, det vill säga ett barn är berättigat till vårdnadsbidragenligt förslag. Den ena föräldernförvärvsarbetar på heltid, och den andra väljer att arbetadeltid. Som framgår av exemplet är det med dagens reglermycket svårt att få ekonomin att gå ihop. De nödvändigautgifterna tillsammans med skattesystemet och reglerna förbostadsbidrag gör att utgifterna är större än intäkterna. MedKristdemokraternas politik kan de som vill förlänga tidentillsammans med barnen när de är små. Även i detta fall gerKristdemokraternas politik ett positivt tillskott, dels jämförtmed dagens politik, dels jämfört med att vara hemma.Exempel 2ATvåbarnsfamilj, en heltid, en deltid, barnen 2 och 4 år.Kommunalt dagis /veckaTabell 3: (Med )Det tredje exemplet visar en tvåbarnsfamilj med lågainkomster, där den ena föräldern väljer att vara hemma medbarnen. Med dagens regler är detta omöjligt. MedKristdemokraternas politik ökar valmöjligheterna.Exempel 2BTvåbarnsfamilj med låga inkomster, en heltid, enhemma, barnen 2 och 4 årTabell 4: (Med )Vårdnadsbidraget höjs och förlängsFrån och med påbörjas en utbyggnad avvårdnadsbidraget så att det beloppsmässigt blir högre, 4 000kr per månad.Från år 2002 vill vi även bereda möjlighet för föräldrar till barn, från 3 årtills barnet börjar skolan, att använda 12 månaders vårdnadsbidrag enligt egetönskemål. Sammanlagt uppgår vårdnadsbidraget till 48 000 ochpengarna skall kunna användas på ett flexibelt sätt. Därmed uppnås en störrevalfrihet och möjlighet till mer tid för barnen ända tills de börjar skolan.Högre och rättvisare bostadsbidragoch barnbidragKristdemokraternas förslag: Det allmänna barnbidragethöjs till per barn och månad fr o m den 1 januari2001 samt till . höjsdet särskilda barnrelaterade bidraget i bostadsbidraget med100 kronor och barn.De individuella inkomstgränserna i bostadsbidraget förmakar/samboende avskaffas och den gemensammainkomstgränsen sätts till 117 000 kronor.Ytnormen för den bostadsbidragsgrundande ytan utökas med10 kvadratmeter i respektive kategori.Vid beräkning av bostadsbidrag räknas vårdnadsbidrag somintäkt av tjänst.Bostadsbidraget har skurits ner kraftigt medSocialdemokraterna i regeringsställning. En avförsämringarna var att införa individuella inkomstgränser förberäkning av bostadsbidrag. Detta innebär att staten läggersig i hur en familj tjänar ihop sin hushållsinkomst. Genom deindividuella inkomstgränserna drabbas de familjer där baraden ena maken förvärvsarbetar, även omförvärvsinkomsterna brutto är lika stora när två arbetar. Detbetyder exempelvis att ett hushåll som har enförvärvsinkomst på får väsentligt lägrebostadsbidrag än ett hushåll där den ena maken tjänar och den andra (det vill sägatillsammans lika mycket som den första hushållsinkomsten).Vidare har det i bostadsbidraget införts en bostadsbidragsgrundande yta.Det har lett till att många familjer som bor i småhus har mist sittbostadsbidrag eller fått det kraftigt försämrat. föreslår attden nu gällande ytnormen utökas med i respektive kategori.Anledningen till att vårdnadsbidraget bör räknas som intäkt av tjänst även ibostadsbidraget är att man på detta sätt undviker marginaleffekter som skulleförsämra det privatekonomiska utbytet av att förvärvsarbeta. Vid en samladbedömning av den kristdemokratiska familjepolitikens praktiska utformningär detta naturligt med tanke på de förbättringar som görs i övrigt för demsom har det sämst ekonomiskt ställt.Kristdemokraterna eftersträvar en bättre fördelningspolitisk profil avfamiljestöden. Därför vill vi att den särskilda barnrelaterade delen avbostadsbidraget höjs med /barn och månad. Det gynnar den som bästbehöver det. Regeringen föreslår att barnbidragen ska höjas med 100kronor och barn, och med ytterligare . Enallmän höjning av barnbidraget kommer inte en socialbidragstagare till del,eftersom socialbidraget reduceras i samma mån som barnbidraget höjs. Föratt bryta denna och andra typer av bidragsfällor och bidragsberoende är detväsentligt mer angeläget att sänka inkomstskatterna framför allt för låg- ochmedelinkomsttagare. Regeringens planerade barnbidragshöjning senareläggsett år för att istället möjliggöra omedelbara förbättringar för de barnfamiljersom har det sämst ställt ekonomiskt.Flerbarnstillägg en nödvändighetFlerbarnstillägget återinfördes vilket innebär attvårt krav på denna punkt tillgodosetts. Regeringen harkonstaterat att den fördelningspolitiska analysen avsaneringsprogrammet som gjorts i efterhand visar attflerbarnsfamiljer drabbats hårdare än andra familjetyper. Dethade varit bättre om saneringsåtgärderna hade föregåtts avfördelningspolitiska analyser. Då hade regeringen intebehövt vara efterklok. Men viktigare; berörda familjer hadesluppit den ekonomiska stress som detta ogenomtänktaförslag ledde till.Internationella adoptionerEnligt gällande regler är bidraget till kostnader förinternationella adoptioner per barn. Engenomsnittlig kostnad för adoption är ca91 per barn. Bidraget till de adopterandeföräldrarna täcker därför knappt en fjärdedel avadoptionskostnaden. vill höja detta bidragtill per barn.UnderhållsstödVi har i våra tidigare budgetalternativ föreslagit enfördubbling av grundavdraget i underhållsstödet från 24 000till . I propositionen (1998/99:78 Beräkning avåterbetalningsskyldighet för underhållsstöd till barn medsärlevande föräldrar m.m.) föreslås en tredubbling avgrundavdraget till 72 000. Vi vidhåller vårt förslag om . Däremot vill vi ha lägre procentnivåer, änregeringen, beträffande underhållsskyldighet per barn. Vårthuvudsakliga motiv till detta är att den höjning somföreslagits slår mycket hårt mot den underhållsskyldigeföräldern med en medelinkomst och fler barn än ett. I vissafall leder detta till att föräldern av ekonomiska skäl ser sigtvingad att ibland avstå från att umgås med sitt barn. Detta ärabsolut inte bra för barnet. Även efter en separation behöverbarnet se den andra föräldern som en viktig person i sitt liv.Vi menar också att det är fel att stöd utbetalas till vårdnadshavarenoberoende av hur stora inkomster han eller hon har. Det riskerar attundergräva legitimiteten i systemet. Om den underhållsskyldige inte äråterbetalningsskyldig för hela underhållet anser vi att en inkomstprövning avden mottagande föräldern bör göras innan statligt stöd utbetalas. Detoffentligas uppgift är först och främst att se till barnet, men bådaföräldrarnasekonomiska situation och möjligheter att försörja sina barn måste beaktas.AnslagsförändringarI detta avsnitt presenteras kortfattat de anslagsförändringarsom vill göra i förhållande tillregeringens budgetproposition för . Förslagenredovisas endast översiktligt. Bakgrunden och motiven tillförändringarna redovisas i motionstexten ovan.Förändringarna av bostadsbidragen återfinns i motionen förUtgiftsområde 18. Förändringarna av maxtaxan återfinns imotionen för Utgiftsområde 16.Allmänna barnbidragKristdemokraterna vill höja barnbidraget . Denkraftiga förbättring av bostadsbidragen som vi även göråterfinns budgetmässigt under Utgiftsområde 18 från ochmed . Anslag A 1 bör därför justeras ned med år 2000.Detta innebär att barnbidraget blir /barn , /barn år2001 och /barn . Dessutom vill vi förbättra bostadsbidraget fördem som bäst behöver det. Flerbarnstillägg behålls enligt dagens modell.FöräldraförsäkringKristdemokraterna vill höja garantibeloppet iföräldraförsäkringen från dagens per dag till 120kronor per dag och återinföra förbarn .