ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02K225 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K225av , ()Registrering av lobbyisterLobbying är sedan åtskilliga år ett påtagligt problem iriksdagen. Här är lobbying ("lobbning") en helt oregleradverksamhet, till skillnad från vad som är fallet i exempelvisUSA eller EU-parlamentet.Från den klassiska lobbying, där de engelska medborgarna mötte sinaparlamentariker i det parlamentets lobby - har utvecklingen gått viaintresseorganisationernas självklara strävan att få de egna särintressena attframstå som övergripande riksintressen - till dagens lönsamma, hög-kompetenta och specialiserade påverkanskonsulter, som ofta i flera steg -gärna via media - skickligt tillgodoser sina uppdragsgivares intressen.Självfallet skall ledamöter lyssna till opinioner - även välorga-niserade sådana. Men det är nödvändigt med transparens i åsiktsutbytet. Detär angeläget att i varje fall följande krav är uppfyllda:- att man vet vem som är lobbyist, d.v.s. att vederbörande är registrerad,- att lobbyisten är skyldig att uppge vem vederbörande företräder,- att lobbyisten redovisar vilket beslut han eller hon arbetar för att påverka,- att lobbyisten inte sprider felaktig information eller i varje fall försökerundvika detta,- att lobbyisten på begäran uppger uppdragets ekonomiska bas,- att politikers övergång till lobbyverksamhet regleras till form ochkarantänsperiod,- att åtgärder kan vidtas mot lobbyister som flagrant bryter mot etik ochregler.- 10F- PHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om registrering av lobbyister.Stockholm den 29 september 1999Bertil ()
mot · GN02K227 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K227av , ()valkretsindelningVid riksdagsval var indelat i fyra valkretsar,kommun med 186 036 röstberättigade, länsvästra med 192 823 röstberättigade, läns södra med236 248 röstberättigade och läns norra och östra med221 415 röstberättigade.Vid landstingsval var indelat i sex valkretsar, nordväst med189 301 röstberättigade, nordost med 131 601 röstberättigade, mellan med190 277 röstberättigade, sydväst 1 med 200 361 röstberättigade, sydväst 2med 89 645 röstberättigade och sydost med 69 195 röstberättigade.Gränserna mellan valkretsarna sammanfaller delvis, men vissa kommunertillhörde olika valkretsar i de två valen. Detta skapade förvirring ochosäkerhet hos väljarna och merarbete i partiorganisationerna. Dagspress-annonseringen och utdelningen av hushållsförsändelser fick detaljplaneras såatt rätt kandidater presenterades för rätt väljargrupp. Personvalskandidater ide olika valen fick välja olika samarbetspartners beroende på vilken ort debedrev sina kampanjer. Effekten kan ha blivit att väljarnas tveksamhet attrösta förstärktes på grund av osäkerheten. Det är viktigt att det klargörs omnågra förändringar är nödvändiga inför valen år 2002.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av valkretsindelningen iSkåne inför valet år 2002.Stockholm den 29 september 1999Jan ()
mot · GN02K228 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K228av , ()UtlandsröstningSom ett led i vår ambition att öka röstetalen i de allmännavalen finns anledning att också se över det system som gällervid utlandsröstning.I dag upptas de utlandsröstande inte i särskild röstlängd, utan finns isamma röstlängd som övriga svenska medborgare. Vid valet , som vardet senaste valet där svenska medborgare var folkbokförda utanför Sverigeoch upptogs i särskild röstlängd, var valdeltagandet bland de21 565 stycken som då var röstberättigade. Det finns anledning att tro attantalet utlandssvenskar har ökat avsevärt , men också att röst-benägenheten fortsatt att minska.Riksskatteverket sänder en särskild katalog,"Att rösta i utlandet", till allasom är röstberättigade med information om röstning, adresser och tider m.m.De adresser och tider som anges i katalogen är för många röstberättigadesvåra att anpassa sig till, med hänsyn till arbete, långa avstånd och andraåtaganden. De begränsningar som katalogen redovisar innebär sannolikt attvaldeltagandet blir onödigtvis lägre än vad det kunde vara.Med de snabbt växande elektroniska kommunikationsmöjligheterna voredet lämpligt att utnyttja dessa för en enkel och tillgänglig väg förutlandssvenskars röstande i allmänna val. Den möjligheten bör också kunnagälla för val i , men det relativt ringa antal som utlandsröstande utgör,skulle de kunna vara en lämplig grupp att pröva ett elektroniskt valsystem på.Detta sett som ett komplement till dagens valsystem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om elektronisk röstning för utlandssvenskar.Stockholm den 29 september 1999Anders ()
mot · GN02K229 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K229av , ()Viten mot lagtrotsViten mot lagtrotsEnligt regeringsformens 1 kap 1 § skall den offentliga makten utövasunder lagarna. Detta stadgande innehåller inga undantag. Likvälförekommer kommunalt lagtrots av kommuner och landsting. Kommunervägrar t.ex. att leva upp till bestämmelser eller lagen omstöd och service till vissa funktionshindrade och liknande lagstiftning.Frågan har utretts men dessa utredningar har inte givitresultat. Såväl (SOU 1993:109) somFinansdepartementet (Ds 1995:27) har utrett lag- och domstolstrotsetutan att frågan nått någon lösning.Motioner från flera partier fanns i ärendet också till det förra riksmötet.KU förordade då ett avslag på dessa motioner med hänvisning till att fråganbereddes inom . har snart 7 månader förflutit sedanKU:s betänkande justerades, men likväl har den påstådda beredningen ännuinte kommit till något resultat. KU instämde i princip med motionsyrkandevid förra . Utskottet påpekade att det fanns ett avvägningsproblem ifråga om mot vilka sanktionerna skall riktas och hur kännbara de skall vara.Även om det behövs sanktioner om tjänstefel begångna av enskilda torde idessa frågor där en nämnd eller en kommun (landsting) i dess helhet begårlagtrots straffansvaret falla på den kommunala nämndens huvudman dvskommunen eller i dess helhet. Sanktionerna bör vara såutformade att vitet skall vara kännbart och i princip vara större än denbesparing som berörd kommun (landsting) tror sig göra genom att gentemoten enskild inte leva upp till gällande lag.På grund av tidsutdräkten menar vi att vänligt men bestämtmåste framhålla att regeringsförlag till former och nivåer för sanktioner ienlighet med de principer vi ovan skisserat bör framläggas skyndsamt ochsenast under vårriksdagen år 2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förslag till lag om sanktioner mot kommunersoch landstings lag- och domstolstrots bör redovisas förriksdagen.Stockholm den 27 september 1999Lena ()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GN02K234 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K234av Järrel, ()med TV 4TV 4 innehar ensamrätten att sända reklamfinansierade program i detanaloga marknätet.Till koncessionen är i avtal knuta ett antal villkor, av vilka koncessions-avgiften och reglerna om reklaminslagens placering och utformning ärägnade att i påtaglig grad försvåra företagets verksamhet.Koncessionsavgiften som betalade till staten uppgick till 428miljoner kronor, en summa som i förhållande till intjänandeförmågan synesorimligt hög.Reklamtiden är t.ex. begränsad och rum; högst per timmeoch ej utnyttjad reklamtid får ej "föras över" till påföljande timme. P.g.a. attreklaminslagen ej får avbryta ett program tvingas producera kortares. k. låtsasprogram mellan vilkas "naturliga slut" reklaminslagen kan place-ras. Som jämförelse kan nämnas att varken eller är underkastadedessa regler emedan deras program i teknisk mening sänds från England.För att kunna utveckla en hög programstandard i ett varierat och attraktivtutbud krävs goda resurser för investeringar såväl på program- somtekniksidan. P.g.a. de begränsande villkor under vilka f.n. verkar blirlönsamheten sämre vilket återfaller på programutbudets sammansättning ochkvalitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en skyndsam omförhandling medTV 4 rörande programföretagets avtalsvillkor.Stockholm den 30 september 1999Henrik S Järrel (m)
mot · GN02K235 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K235av Järrel, ()Vallokalernas öppethållandeDe svenska vallokalerna öppnar på söndagsmorgnarnaoch håller numera öppet under större . Den tidigaresedvänjan med en längre middagspaus för att ge möjlighet att firagudstjänst, äta lunch och ta pauser har numera avskaffats. En vallokalskall hållas öppen mellan och , och från denhuvudregeln kan endast göra undantag för vallokaler ienskilda valdistrikt.De svenska väljarna röstar numera i allt större utsträckning i förväg påposten. Det är fullkomligt normalt att en tredjedel av de röstberättigade i ettvaldistrikt har poströstat. I de ordinarie vallokalerna, med sina utsträcktaöppettider, tas allt färre röster emot.Vi har omkring 5 000 valdistrikt i . I varje valdistrikt finnsåtminstone tre valförrättare som tar emot röster. Utanför många vallokalerstår det ofta valsedelsutdelare. I de skolor och andra offentliga lokaler somanvänds som vallokaler finns det vaktmästare. Sammanlagt är det fråga omtiotusentals människor som arbetar många och långa timmar under valdagen.Man kan fråga sig om det är rimligt att öppna vallokalerna långt innan deflesta vill komma och avge sina röster. Senast blev detta tydligt vid vårensval till . I många vallokaler kom det endast två eller treoch röstade under hela den första timmen.Mycket talar för att det skulle räcka om man öppnade vallokalerna förstklockan 9 . Funktionärerna skulle få en timmes längre sömn,vilket sannolikt skulle gynna den för många mycket långa arbetsdagen.Besparingarna i form av minskad övertid och andra kostnader skulle intevara oävna för landets kommuner. Känslan av att inte ödsla bort tid till ingennytta skulle troligen minska hos valförrättare, hos funktionärerna ivalnämnderna osv.En reform med kortare öppethållande skulle knappast hindra någon från attavge sin röst. Alla som vet att de kanske kommer att få ont om tid undervaldagen poströstar . Det torde vara få som enbart kan utnyttjatiden mellan för att avge sina röster och somsamtidigt saknat möjlighet att rösta såväl tidigare som någotsenare på själva valdagen.En översyn av valdagens öppethållandetider skulle i direktiv kunna åläggasen framtida utredning om skilda valdagar för riksdags- respektive kommun-och landstingsval. Detta bör ge regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en ändring av valdagens öppet-hållandetider,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av valdagens öppethållandetidervilken bör göras utan dröjsmål i lämpligt utredningssammanhang.Stockholm den 30 september 1999Henrik S Järrel (m)
mot · GN02K237 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K237av , ()SydsamiskanI förslaget till ny språklag skall enskilda ges en lagstadgad rätt att fåanvända samiska hos domstolar och förvaltningsmyndigheter, i degeografiska områden där språken använts av hävd och fortfarandeanvänds i tillräcklig utsträckning. Det geografiska område där sådanaregler skall tillämpas för samiska är , , ochKiruna kommuner. Dock har det sydsamiska språkområdet lämnatsutanför.För att inte splittra det samiska folket borde någon kommun som ligger idet sydsamiska språkområdet ingå i en försöksverksamhet enligt ovan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sydsamiskan som språkgrupp.Stockholm den 30 september 1999Ola ()
mot · GN02K238 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K238av Flyborg, ()PersonvaletAll makt utgår från folket, står det i inledningen till våra grundlagar. Viförtroendevalda är tillsatta av svenska folket att besluta i deras ställe. Detär ett stort förtroende och det är det finaste uppdrag en svensk kan få - attrepresentera folk i riksdag.Det förtroendet är allt mer naggat i kanten och allt färre röstar i allmännaval; därmed är hela den representativa demokratin i fara. Utan förtroende harvi inga förtroendevalda, bara en hop politiker som sköter sina uppdrag mereller mindre väl. Detta är en mycket farlig utveckling som måste hejdas.Förtroendet mellan väljare och valda måste återupprättas.Jag tror att en stor del i den restaureringen och vitaliseringen ligger ipersonvalet. I personvalet tillåts människor själva välja vem som skallföreträda dem som deras ombud. För att detta skall fungera krävs då ett parsaker: dels att politikerna träder fram tydligare både som personer och sombeslutsfattare, dels att väljarna själva mer aktivt följer den politiskadebatten.Detta förutsätter också att de politiska partierna verkligen ställer upp påpersonvalssystemet och inte låter det bli enbart en läpparnas bekännelse.Ett utökat personval medför att väljarna ges en närhet till den demokratiskaprocessen. En närhet som jag inte tycker funnits . Det tvingaräven oss politiker att ta människor på allvar, att möta dem ansikte motansikte istället för att gömma oss bakom ett partiprogram. Ett utvecklatpersonvalssystem kan vara den vitamininjektion som demokratin så välbehöver.Gör det därför lättare att bli personvald till . Ta bort spärren somidag innebär att det krävs kryss från av ett partis väljare föratt ta sig till med egen kraft.Detsamma bör även gälla för valet till kommunfullmäktige.Det handlar om en delvis ny politikerroll, där engagemang, öppenhet ochtillgänglighet är nyckelord. Jag tror att vi som tillhör den yngre generationenpolitiker får gå före i den utvecklingen, men därmed inte sagt att de lite äldrenödvändigtvis skulle streta emot. De största bakåtsträvarna är snarare de sominte vågar lita på väljarnas eget omdöme. Den grundlagsutredning somregeringen aviserat bör få i direktiv att föreslå ett borttagande av spärren ipersonvalet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ta bort spärrarna för personval till riksdag ochkommunfullmäktige.Stockholm den 1 oktober 1999Eva Flyborg (fp)
mot · GN02K240 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K240av , ()Nationaldagen som helgdagI firar vi vår nationaldag . Denna tradition har vi haftsedan 1983. firades denna dag som , någotsom infördes . är en viktig dag i vår historia. Denna dag1523 besteg tronen. , , antogsockså våra grundlagar. Vår nationaldag är med andra ord en viktighistorisk och kulturell företeelse som bidrar till att skapa en grund förnationens identitet.Kristdemokraterna är positivt inställda till att göra nationaldagen till enallmän helgdag. Det är en självklarhet att alla ska kunna fira denna dag.Frågan om vilken dag som ska ersätta den nya helgdagen bör utredasytterligare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att göra till en allmänhelgdag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att frågan om vilken dag som skall ersätta dennya helgdagen utreds ytterligare.Stockholm den 28 september 1999Ingvar ()()()()()()von der Esch (kd)()()
mot · GN02K241 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K241av , ()Ordensreformen från 1974Traditionen att dela ut riddarordnar för förtjänstfulla insatser i samhällethar funnits . Denna upphörde i och med ordensreformen1974. Det är nog ingen tillfällighet att förändringen genomfördes underjust denna tidsperiod.Sedan den 1 januari 1975 delas det alltså inte längre ut några riddarordnartill svenska medborgare. Endast utländska medborgare har möjlighet attkomma ifråga.Vi anser att detta bör ändras. Ett framgångsrikt arbete som haft storbetydelse för många människors liv och kanske för hela samhället förtjänaruppskattning. Att alla inte kan komma ifråga borde inte vara en tillräckliganledning att helt och hållet avstå från att belöna och uppmuntra välförtjäntasvenska medborgare inom olika samhällssektorer.Ordensreformen bör enligt vår mening upphävas. Det innebärföljande:- Serafimerorden och med Nordstjärnemedaljen utdelastill svenska medborgare,- Svärdsorden och öppnas (har vilat )- Svärds- och Vasatecknet utdelas (har vilat )- 10F- PHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ordensreformen skall upphävas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en översyn av hela det statligabelöningssystemet bör genomföras.Stockholm den 1 oktober 1999Inger ()
mot · GN02K243 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K243av Husmark , ()BelöningssystemMycket talar för att, efter beslut att väsentligtförändra det officiella belöningssystemet, det nu behöver göras enöversyn av detta belöningssystem.Utgångspunkten för en sådan bör vara att belöningssystemet skall varapräglat av vår tids demokratiska samhällssyn. Det får därför inte uteslutavissa samhällssektorer, personer eller personalkategorier eller enbart tahänsyn till tjänsteställning och ålder. Det bör i stället framför allt syftatill attkomplettera befintliga system genom att göra det möjligt för det allmänna attofficiellt belöna och uppmuntra var och en som gjort en uppskattad insats.Staten liksom företag och organisationer har behov av att kunna tacka ochhonorera personer som gjort betydelsefulla insatser. utnyttjadestaten både ordnar och medaljer som belöningsform. Därefter beslöts attförändra det statliga belöningssystemet. Riksdagsbeslutet uttaladeockså att även Kungl. borde upphöra att dela ut utmärkelser tillsvenska medborgare. I fråga om utlänningar och statslösa skulle dockmöjligheten att förläna orden kvarstå.Beslutet som föreskrevs i Kungl. Maj:ts ordenskungörelse ändrades dock1995 så att Serafimerorden och kan tilldelas medlemmarav det svenska konungahuset.Erfarenheterna under de som gått sedanbelöningssystemet förändrades är att det finns ett stort behov av att belönapersoner för medborgerliga insatser. Regeringens medalj i ökad utsträckning som belöning för insatser på skilda samhälls-områden och delas ut på initiativ av enskilda statsråd utan att följa någonövergripande plan. Någon lämplig belöningsform för särskilda kategoriersom gjort berömvärda insatser vid internationella fredsbevarande ellerhumanitära insatser finns inte heller.Att det finns ett behov av att belöna syns inte minst i utnyttjandet av HMKonungens medalj och den medalj som utdelas av regeringen. harnya medaljer instiftats av bl.a. utrikesförvaltningen och försvarsmakten.De flesta europeiska stater har jämfört med ett mer utvecklatsystem för att hedra och belöna både egna och utländska medborgare. Detgäller bl.a. de nordiska länderna. I har dessutom instiftats en ny orden.De baltiska staterna samt ett flertal stater i har under 90-taletåterinfört eller nyinrättat nationella ordnar.Det svenska officiella belöningssystemet kan således uppfattas somotillräckligt och oöverskådligt och det är också otidsenligt genom att det intelikställer svenska och utländska medborgare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av hela det officiellabelöningssystemet och därmed också ordnar och medaljer.Stockholm den 30 september 1999Cristina Husmark ()()()
mot · GN02K246 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K246av , ()Moderniserat och underlättat röstningsförfarandeI senaste Europavalet var valdeltagandet mycket lågt. Förklaringarna tilldetta är naturligtvis många och mycket komplicerade. Det växandeutanförskapet, bristen på tilltro till politiken, svårigheten att se sambandmellan och den egna vardagen etc. Det behövs ettödmjukt och entusiastiskt arbete för att vinna nya generationer ochåtervinna äldre för demokratin.Några mer jordnära och vardagliga synpunkter är att själva röstprocessenskulle kunna förenklas. I en kommitté ska nu personvalet och valsystemetutvärderas och förbättras. Något som då borde tas upp till behandling är påvilka sätt man kan underlätta och modernisera själva röstförfarandet.Poströstningen bör kunna utvecklas så att det blir ändå lättare att avge sinröst. Att kunna sätta sig redan hemma vid köksbordet och bestämma sig förbåde parti och sin personvalskandidat och sedan via Internet kunna fullföljavalhandling bör vara nästa mål. Säkerheten och tekniken är utveckladexempelvis för att kunna betala räkningar och flytta pengar via nätet medhjälp av säkerhetskoder. Procedur för detta bör arbetsgruppen ta fram så attvi i nästa val ska kunna rösta lättare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skapa möjligheter att rösta via Internet.Stockholm den 1 oktober 1999Karin ()
mot · GN02K247 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K247av , ()AntiterroristlagstiftningUnder ser vi hur nynazistiska grupper utfört det enavåldsdådet efter det andra. I början var det framför allt riktat motindivider, ofta av utländsk härkomst eller med öppet uttalad homosexuelleller bisexuell läggning.Då samhället uppenbarligen inte har reagerat med tillräcklig kraft ochomfattning har våldet nu eskalerat, och man har utfört dådsom vi varit förhållandevis förskonade från i Sverige.Inget organiserat våld från någon organisation kan någonsin accepteras,och det är därför av yttersta vikt att samhället reagerar på det våld somenskilda medborgare och myndighetspersoner utsätts för från dessaextremgrupper.Det är frustrerande att ett flertal av dessa ungdomar utbildats i militärstridsteknik inom det svenska försvaret. Här måste det till regelförändringarsom gör att man faktiskt kan stoppas från att fullfölja sin militärutbildningom den enskildes syfte med utbildningen är att skada samhället ochdemokratin.I alla relationer mellan människor måste det finnas givna spelregler somalla ställer upp på. Som det är använder extremkrafterna demokratinsrättigheter för att med alla medel avskaffa dessa.Studerar vi tysk lagstiftning ser vi att man har dragit mycket stark lärdomav och infört en antiterroristlagstiftning som tillämpas motorganisationer som arbetar för att avskaffa den tyska demokratin ochförfattningen. De principer som bygger upp den tyska antiterroristlag-stiftningen bör undersökas med avseende på möjligheten att införa enliknande lagstiftning i . Demokratin måste försvaras inte bara medord utan även med handling om så behövs.Vår frihet är inte självklar utan måste försvaras och återvinnas av varjegeneration.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att vad imotionen anförts om att regeringen bör överväga att i införaen liknande lagstiftning.Stockholm den 23 september 1999Magnus ()