ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ub300 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub300av , ()Körkortsutbildning i gymnasieskolanKörkort är en nödvändighet för många människor i vårt land. Körkortoch bil är för många svenskar ett måste för att klara av vardagen, både iarbetsliv och privat. Dessutom ger tillgång till bil och körkort enpersonlig frihet. Att kunna resa och förflytta sig på tider som man självbestämmer ger många livskvalité.För oss som socialdemokrater är det därför beklämmande att se hurkörkortet blivit en klassfråga. De höga kostnaderna för att ta körkort har gjortatt många unga människor i vårt land helt enkelt inte har råd att skaffa sig ettkörkort och därmed dels stängs ute från en del av arbetsmarknaden, delsförvägras den personliga frihet som det innebär att ha ett körkort. I stor-städerna är det nu bara av 18-åringarna som tar körkort.Denna utveckling är oacceptabel. Det är samhällets skyldighet att se till attalla som vill också har möjlighet att ta körkort.Med beslutet om nollvisionen och det trafiksäkra samhället tog ett viktigt steg mot en säkrare trafikmiljö med färre skadade ochdödade. För att antalet trafikolyckor ska kunna minimeras och de högt upp-ställda målen ska kunna uppnås måste kunskapsinhämtandet om trafikmiljönbörja redan i tidig ålder och pågå samt omfatta både teori ochpraktik. Här har skolan en avgörande roll.Inom ramen för det lokala tillägget i gymnasieskolans timplan finns detmöjlighet att erbjuda elever körkortsutbildning. Med hänvisning till det ovananförda menar vi att det är dags att gå ytterligare ett steg. Vi vill göratrafikundervisning till en obligatorisk del i läroplanen för såväl grund- somgymnasieskolan. Det bör utredas om trafikundervisningen kan avslutas medatt eleverna tar körkort. Med en sådan reform skulle vi både öka jämlikhetenoch förbättra trafiksäkerheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning angående körkortsutbildning inomgymnasieskolans ram.Stockholm den 30 september 1999Claes-Göran ()()
mot · GN02Ub302 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub302av , ()Idrott i skolanSvenska skolelever har minsta antalet idrottslektioner i hela Europa.Undersökningar visar hur elevernas hälsa och kondition stadigtförsämras. Mönstringen är en bra värdemätare. Där blir de unga fetareoch fetare . Konditionen försämras för varje år.Skolhälsovårdens personal är rädda för att sjukdomar som högtblodtryck, åldersdiabetes och benskörhet grundläggs tidigare. Det finnsfog för oro för den svenska folkhälsan! Detta kommer att kosta samhälletstora pengar och lidande för den enskilde.Neddragningen av antalet idrottslektioner har skettsuccessivt i den svenska skolan. hade läroverkseleven upptill gymnastik . handlar det om två lektioner pervecka. I läroplanen anges idrott fördelade på nio skolår = 80minuter . Det är en oerhörd minskning, som redan nu visar sig fåkonsekvenser på folkhälsan. Därför är vårt förslag att antalet idrottslektionerskall öka i . Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utöka antalet idrottslektioner i skolan.Stockholm den 5 oktober 1999Birgitta ()()
mot · GN02Ub304 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub304av Ygeman, ()Godkännande av friskolorI samhället pågår en stor debatt om den sammanhållna skolan kontrade så kallade friskolorna. Många hävdar att friskolorna har utgjort ettfriskt och positivt inslag i den svenska skolan, emedan andra hävdar attfriskolorna riskerar att slå sönder den sammanhållna skolan.I TV-programmet presenterades en undersökning om dekostnader som haft i samband med att alltfler friskolorstartats. Undersökningen konstaterade att friskolorna kostat 18miljoner kronor och att ett godkännande från för de skolor inomGöteborgs kommun som ansökt om att få starta friskolor skulle resultera iökade kostnader för kommunerna med . Tidningen beskriver en liknande utveckling i under rubriken "bye byefolkhemmet". Tidningen konstaterar också att det under de närmaste årenkommer att startas över 100 nya friskolor i har redan tidigare gått ut och varnat för en utveckling mot A-och B-skolor.Trots denna utveckling i storstäderna blir effekten av dagens brist påkommunalt inflytande än tydligare i mindre och medelstora kommuner. Härblir den potentiella effekten av flera halvtomma skolor än tydligare, ochskevheterna klarare. Detta resursslöseri som i grunden hotar såväl kommu-nala som friskolors finansiering borde kunna få en enkel lösning ochmiljontals skattekronor kunna sparas, vilka kunde användas till att stärkasåväl de fristående som de offentliga skolorna.Ett av huvudproblemen är att kommunerna såväl före som efter detformella godkännandet från har väldigt svårt att hävda de lokalaintressena. Kommunerna kan visserligen invända med just ekonomiska argu-ment, men reglerna för finansiering är oklara och har i praktiken visat sigotillräckliga. Genom att stärka kommunernas möjligheter att säga nej till fri-skolor inom upptagningsområdet eller utifrån kommunens skolutbuddiskutera inriktningen på friskolan skulle betydande positiva effekter kunnanås. Dels skulle friskolorna enklare kunna inlemmas i kommunernasskolutbud, dels skulle skattepengar användas effektivare, vilket skulle kunnakomma såväl friskolor som kommunala skolor till del.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökat kommunalt inflytande vid god-kännande av friskolor.Stockholm den 4 oktober 1999Anders Ygeman (s)
mot · GN02Ub305 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub305av , ()Nollvision för mobbning i skolanDet borde vara en självklar rättighet för barn att slippa mobbning inomskolans värd, men så är inte fallet . Det finns ca 100 000 barn somidag är utsatta för någon form av mobbning, vilket är ungefär lika mångasom sedan.Skolan ska vara en fredad zon för eleverna. Där ska varken fysiskt våldeller psykisk mobbning förekomma. Alla elever ska kunna gå till skolanutan ångest. Var och en som verkar inom skolan har ansvar för att till-sammans förebygga eller ingripa när det är uppenbart att någon elev mobbas.Lärarna har ett alldeles särskilt ansvar att vara observanta på stämningenelever emellan. De har god kännedom om eleverna och bör därför ges etttydligt ansvar att informera skolans rektor när mobbningstendenser finns.Inget barn ska behöva utsättas för mobbning p.g.a. hur man ser ut eller varman kommer ifrån. Alla tendenser till trakasserier måste aktivt bearbetas.En effektiv åtgärd för att förhindra mobbning på rasterna är att lärarnaturas om att vara ute med eleverna. Det stora antalet barn som upplever sigmobbade visar på att insatser mot mobbning inte har varit tillräckliga. Mångabarn mår psykiskt dåligt i dagens samhälle. Det är viktigt att de barnen utredsså att de bakomliggande orsakerna kommer fram.Det yttersta ansvaret för mobbning inom en skola har skolledningen.Genom ett beslut i 1997 ändrades skollagens portalparagraf så attdet nu tydligt framgår att den som arbetar inom skolan är skyldig att aktivtmotverka alla former av kränkande behandling. Vidare förtydligas läroplanenså att rektor åläggs ett särskilt ansvar för att rutiner utarbetas på skolan förhur skolpersonalen ska hantera mobbning.Vi i anser att det även ska framgår av skollagen att lärare ochövrig personal som upptäcker mobbning ges skyldighet att rapportera tillrektor.Alla barn har skolplikt. Det är därför horribelt att tvinga mobbade barnsom känner ångest och panik till skolan, genom hot om böter. Vi löser hellerinte problemen genom att flytta de mobbade eleverna.Större uppmärksamhet måste istället inriktas på mobbarna. Vad liggerbakom deras beteende? Det är också viktigt att koppla in mobbarnas föräld-rar för att tillsammans med dem diskutera missförhållandena. Även mobbar-na kan må psykiskt dåligt och behöva hjälp.Vi i anser att en "nollvision" för våld och mobbning i skolanska sättas upp. Vi vill ta vårt ansvar för barnen och ge dem bra förutsätt-ningar så de kan känna trygghet i skolan och lust att lära.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att komplettera skollagen så att all personal somupptäcker mobbning ges skyldighet att rapportera till rektor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att barn i skolan som mår psykiskt dåligt utredsmed förtur,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att mobbarna uppmärksammas och att insatsergörs för att hjälpa dem.Stockholm den 5 oktober 1999Viviann ()
mot · GN02Ub306 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub306av Brendt, ()Undervisning i hemkunskapAlla vet att kost och motion har stor betydelse för hur vi mår och attdet är ett viktigt led i friskvården att lära sig att äta rätt. Trots detta harvikten hos den svenska befolkningen ökat ochveckopressen är fylld av olika bantningsförslag.Tidigare lärde man sig att laga mat hemma i köket, men har mat-vanorna förändrats och familjen äter inte alltid middag , utan vidolika tidpunkt. Möjligheten för barn och ungdomar att hemma lära sig hurman lagar mat är alltså mycket begränsad.Antalet timmar i hemkunskap minskade i samband med den senaste för-ändringen av läroplanen för , och därmed minskade ocksåmöjligheterna för eleverna att lära sig hur man lagar bra mat. Ämnet innebarinte bara matlagning, utan också undervisning om hur man hushållar medsina matpengar, dvs hur man lagar god, näringsriktig mat till ett bra pris.Undervisningen i har varit betydelsefull, men kanske skulledet vara ännu mera värdefullt om ungdomar som går i gymnasieskolan, dåmånga redan bor i eget boende, fick möjlighet att lära sig mer om kost ochmotion och hur man får hushållspengarna att räcka till.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda vilka konsekvenser det minskadeantalet undervisningstimmar i hemkunskap haft för barns ochungdomars matvanor, samt vilka möjligheter det finns att låta allaungdomar i gymnasieskolan få undervisning i hemkunskap.Stockholm den 5 oktober 1999Agneta Brendt (s)()Elisebeht ()()()()()()()
mot · GN02Ub307 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub307av Brendt, ()Kultur i vårdenBehovet av kunskap och nytänkande är stort inom äldrevården.Forskning om det sjuka och friska åldrandet har varit eftersatt och detfinns inte någon stor kunskapsbank att utgå ifrån. sker enförändring i folkpyramiden, vilken leder till att de äldres andel avbefolkningen blir allt större. Vi kan alltså förutsätta att antalet mycketgamla, demensdrabbade personer kommer att öka kraftigt i takt medförskjutningen av befolkningen till högre åldrar. De äldre har både behovav och rätt att göra anspråk på en värdig vård och omsorg. De har rätt tillnya intryck och att fortsätta att utvecklas.Flera resultat har visat att kulturen i vid mening är av stor betydelse förden enskilda personen på sjukhuset, sjukhemmet och servicehuset. Detta kanleda till nya arbets- och förhållningssätt som ger de äldre en mänskligare ochvärdigare vård.Resultaten har dessutom visat att musiken och dansen kan vara en förut-sättning för kommunikation mellan människor som drabbats av degenerativaålderssjukdomar, vårdgivare och anhöriga samt i samspelet mellan äldre ifriskvårdssyfte.I bl.a. har bedrivitsett tvärvetenskapligt forskningsprogram med inriktning på den åldrandemänniskan - "Kultur i vården visavi vården som kultur". Forskningspro-grammets syfte har varit att försöka se människan i ett helhetsperspektiv ochatt skapa ny kunskap och ökade insikter, som i sin tur kan resultera ipraktiska tillämpningar som förbättrar vårdsituationen för patienter, anhörigaoch personal. Forskningsprogrammet har bidragit till att vidga förståelsen förbetydelsen av samverkan mellan kultur och vård för patienter, anhöriga ochvårdgivare.Det är angeläget att samla och föra ut de resultat som uppnåtts vid projektrunt om i landet. Det skulle bland annat kunna ske genom fördjupningskurserinriktade på kultur i äldrevården och äldreomsorgen på gymnasieskolans om-vårdnadsprogramHemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kulturens betydelsefulla roll i vården.Stockholm den 5 oktober 1999Agneta Brendt (s)()()()()()Elisebeht ()()
mot · GN02Ub308 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub308av Brendt, ()TeckenspråkSedan några år tillbaka är det möjligt för hörande elever på grundskolanshögstadium att välja teckenspråk som alternativ till B-språk, tyska, franska och spanska. Även i gymnasieskolan kan hörandeelever välja teckenspråk som C-språk.Intresset är stort, men antalet teckenspråkslärare räcker inte till. Mångasom undervisar har inte heller adekvat utbildning. Det är därför mycket posi-tivt att utbildningsutskottet i sitt betänkande 1998/99:UbU7 anger att av regeringen getts ett uppdrag rörandestudenter med funktionshinder. I uppdraget ingår bl.a. att inventera universi-tets och högskolors möjligheter och kompetens att ge högskoleutbildning iteckenspråk. Uppdraget kommer att redovisas i januari år 2000.Det är mycket angeläget att tillmötesgå hörande elevers önskan att lära sigteckenspråk. Det skulle bidra till förbättrade möjligheter för hörande ochdöva barn att kommunicera med varandra, och hörande elever skulle på detsättet kanske bli intresserade av att utbilda sig vidare tillexempelvis dövlärare eller teckenspråkstolk. Inom båda dessa yrken är rekry-teringsbehovet stort.Det är inte alltid möjligt för hörande elever att få undervisning iteckenspråk, även om det finns teckenspråkslärare. Det beror på vilka be-dömningar som görs i det döva barnets hemkommun. Det finns många skälsom talar för att det är viktigt att hörande barn och ungdomar ges möjlighetatt få utbildning i teckenspråk. Ett skäl är att teckenspråk är döva barnshemspråk. Teckenspråk är deras eget språk och svenska deras andraspråk.Döva barn behöver båda språken. Därför är det en självklarhet att dövaoch många hörselskadade barn får sin undervisning på teckenspråk, men debehöver också kunna kommunicera med sina hörande kamrater på fritiden.Ju fler hörande elever som kan teckenspråk desto jämlikare kan döva ochhörande barn umgås . Ett barn måste förstå och bli förstått.Förutsättningen för detta är ett fungerande språk och en fungerande kommu-nikation.Det är därför angeläget att skolan gör det möjligt för i synnerhet syskonoch kamrater till döva barn att lära sig teckenspråk. Syskon får i allmänhetutbildning på basnivå, men på samma sätt som hörande barns språk ut-vecklas, så utvecklas även döva barns teckenspråk och lederdet till svårigheter i kommunikationen med syskon och kamrater. Det äralltså nödvändigt att även syskon och kamrater får möjlighet att utveckla sinakunskaper i teckenspråk.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det angelägna i att öka möjligheterna för hörandeelever att lära sig teckenspråk.Stockholm den 15 november 1999Agneta Brendt (s)()()()()
mot · GN02Ub309 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub309av , ()Utbildningspoäng i gymnasieskolanNär fackföreningar genomför utbildningar i gymnasieskolan, t.ex. Yrkeslinjeutbildningar för gymnasieelever påyrkesförberedande program, får eleverna inte tillgodoräkna sigutbildningspoäng. Utbildningen som genomförs i regel bygger på idén och målet att stärka elevernas medvetenhet omfacket, arbetsorganisationen, arbetets villkor och samhället i samverkan.Allt detta ryms inom ämnet samhällskunskap. De handledare frånMetallindustriarbetareförbundet som genomför utbildningen tillsammansmed gymnasielärarna får dessutom pedagogisk utbildning för attgarantera kvaliteten på kursen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildningspoäng i gymnasieskolan.Stockholm den 5 oktober 1999Raimo ()()()()Gotab, 1999
mot · GN02Ub4 · 1999-10-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub4av , ()med anledning av prop. 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystemMånga familjer väljer att tidigt och regelbundet spara tillbarnens framtid. Detta är bra för såväl landet som deenskilda som regelbundet sparar.För är det bra med långsiktigt sparande och för enskilda är det envärdefull trygghet att ha en sparad slant.Långsiktigt sparande sker som regel i någon form av fondsparande. Dettaär en bra sparform som givit en rimlig förräntning på sparandet.I många fall är det för att underlätta för barnen när de är så stora att det ärtid att flytta hemifrån. Det som då är viktigast för ungdomarna är att få egenbostad och inreda densamma.När den unga flickan eller den unge pojken, som ofta studerar, behöverpengar och tar ut sparpengarna, uppkommer vanligtvis reavinst. Självfalletskall då denna vinst på sedvanligt sätt beskattas.Det som då i vissa fall kan ställa till bekymmer är att reavinsten därutöverräknas som inkomst, vilket påverkar möjligheten att få studiebidrag.Alternativet för den unge studenten är att avstå från annan inkomst, men dåuteblir effekten med det som avsågs med propositionens syfte.I de fall den sparade slanten inte räcker mer än till bostad och om det dåinte är möjligt att få studiestöd uppkommer en märklig situation.När nu ett nytt studiestödssystem införs måste detta beaktas för att inte gefelaktiga signaler till föräldrar, som tidigt ser till sina barn framtid, ochtillvåra ungdomar som försöker, genom arbete, ordna inkomster under studie-tiden.Det är inte rimligt att hela eller delar av fribeloppet intecknas av kapital-inkomst i form av reavinst om det använts t.ex. för att ordna bostad påstudieorten. Självfallet skall reavinst betalas på sedvanligt sätt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det vid reformering av studiestödssystemetkaptialinkomst i form av reavinst inte skall påverka fribeloppet.Stockholm den 7 oktober 1999Roy ()
mot · GN02Ub401 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub401av Flyborg, ()tekniska högskolaI budgetpropositionen 1991/92 föreslogs ett anslag om 50miljoner kronor för byggnationer vid , däribland en tillbyggnad för mikroelektronik.Samma anslag anmäldes för i prop. 1992/93:170om forskningspolitik. Tillbyggnaden för Mikroelektronisktcentrum beräknades medföra ökade lokalkostnader.Medeltillskott för tillbyggnaden med totalt 35 miljonerkronor ingick i regeringens beräkningar enligt propositionen.Riksdagen beslutade i enlighet med denna framställan.Regeringen har , fram tills , haft ett anslag till nybyggnation avett centrum för mikroelektronik vid och dessutom utökat anslagetefter hand på grund av ökad prisnivå. när byggprojektet är i full gång, etthalvår innan 200 forskare ska flytta in i lokalerna och högskolan stiftat ettlångsiktigt hyresavtal med Akademiska hus, dras plötsligt anslagen tillbakaifrån årets budget. Detta sker som regeringen föreslår utrymme ipropositionen för stora satsningar av liknande projekt i ochNorrköping, ett i och forskningscentrum med bas ikiselbaserad intelligent mikroelektronik i . Båda dessa senareprojekt är på planeringsstadiet och byggplaner har inte börjat.Ett centrum för mikroteknologi, en storsatsning i och en blivandearbetsplats för studenter och forskare vid , har steg för steg vuxitfram mitt i hjärtat av staden. Här finns visioner och en ambition att användaden starka vetenskapliga kompetens vid och för attbidra till framtidens elektronikindustri. ligger redan långt frammeinom forskningen i mikroelektronik, även med internationella mått mätt,vilket redan har bidragit till regionens styrka. Vad vore t ex idagutan mikroelektroniken? Vad blir i framtidens konkurrensläge utanden spetskunskap som bl a bidrar med? Den stora investeringen,nära , finansieras gemensamt av staten, ochandra intressenter. Ett årligt hyresbidrag har utlovats i riksdagsbehandlingen.Senast var summan 37 miljoner . finns huset för detta centrumäntligen att beskåda i slänten mot . Inflyttning i laboratorieroch arbetsrum är beräknad . Då drar regeringen in sitt stöd.Regeringen har inte lämnat någon förklaring till att detta anslag plötsligtdragits bort ur budgetpropositionen. Inga konsekvenser för ,och regionen beskrivs. Regeringen låter antyda att den egentligaanledningen är att som stiftelsehögskola har ett eget och välsköttkapital som man kan ta av till hyran för det nya centret. Detta är ettfullständigt felaktigt resonemang. behöver sitt stiftelsekapital föratt ta ansvar för en självständig högskola. Att ha grundkapitalet intakt är judessutom förutsättningen för en expansion och överlevnad på lång sikt. Detbrutna löftet och uteblivna stödet slår direkt mot somkunskapsstad. Detta måste nu rättas till. Ett löfte är ett löfte och en regeringhar ett särskilt ansvar att i hålla ingångna löften. Pacta sunt servanda!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt till utgiftsområde 16 Utbildning och universitets-forskning B 53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.för anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således 494 293 000 kr.Stockholm den 27 september 1999Eva Flyborg (fp)
mot · GN02Ub404 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub404av , ()Forskning kring elektromagnetiska fältRapporterna om elöverkänslighet och allergier ökar. Desenare inte minst bland ungdomar.Samtidigt blir mängden apparater som alstrar elektromagnetiska fält i hem-och arbetsmiljö allt större. Till detta kommer ett ökande antal basstationer förmobiltelefoni samt kommunikationssatelliter som sprider sig som "smog".Otvetydigt påverkar denna strålningsmängd människokroppens immunför-svar negativt och leder i inledningsskedet till olika slags allergier etc.Tekniska mätinstrument förden subtila strålningensaknasVid elsanering av arbetsplatser åtgärdar teknikern vad hansinstrument utvisar. Många elöverkänsliga upplever dockbesvär även efter det att teknikern slutfört sitt arbete. Dettadärför att den subtilare strålning som kvarstår, är det endastmänniskokroppen själv som kan registrera.För den subtila strålningen finns tyvärr ännu inga tillräckligt känsligamätinstrument. visar nyare studier att det är just de riktigt lågaeffekterna som påverkar hjärnan mest.Enda möjligheten att åskådliggöra de subtila magnetfälten är för när-varande därför med pekare/slagruta/pendel i händerna på en inom dettaområde erfaren slagruteman.Forskning med ändradinriktningTillverkare av apparater som skapar elektromagnetiska fälthar i sin produktutveckling strävat efter att produkterna skallavge minskad strålning. Fabrikanterna av bildskärmar fördator och TV har gjort framsteg.Dock är dessa bildskärmar fortfarande ej helt "snälla". De torde knappastheller kunna bli så - då den energi som bildskärmarna alstrar måste ta vägennågonstans.Den samlade mängdenstrålning från olikaapparaterHittillsvarande forskning har oftast varit inriktad på denenskilda apparaten, t.ex. mobiltelefonen eller bildskärmen.Forskare visar dock att det är den samlade mängden skadligaenergier i rummet, kopplat med tiden, som är avgörande förvilka belastningar som individen utsätts för.Forskning med statligfinansieringForskning inom det aktuella området sker oftast med medelfrån näringslivet. Forskare har emellertid uttalat risken förden styrning som denna typ av finansiering innebär.En bred forskning med statlig finansiering bör därför skyndsamt kommatill stånd. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av statligt finansierad forskning kringelektromagnetiska fält.Stockholm den 22 september 1999Gunnel (c)()