ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sk691 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk691av , (-m)Traktamenten för företagareAvdrag för ökade personliga kostnader i samband med resa som medförövernattning medges för anställda med schablonmässigt fastställda180kronor . Avdraget motsvarar fördyringar för mat, tidningar mmsom uppkommer under resan. För kostnad för logi som inte kan styrkasmed kvitto medges avdrag med . Fördelen med dessaschablonavdrag är att mindre utgifter m.m. inte behöver tas in ibokföringen och redovisas. Inte heller behöver de redovisas av denanställde. Detta spar tid och minskar administrationen för arbetsgivareoch anställda.För företagare som driver verksamheten i form av enskild näringsverk-samhet saknas motsvarande schablonbestämmelse. Dessa måste följaktligenredovisa och bokföra varje kostnad som uppkommit i verksamheten. Särskiltvid utlandsresor är det omständligt att begära kvitto förminsta utgift. I många länder saknas dessutom möjlighet att erhålla kvitto förkostnaderna. I sådana fall kan dessa i praktiken inte dras av i verksamheten,avdraget missas och går förlorat. I aktiebolag är situationen en annan ochenklare.En grundprincip bakom den ändring av beskattning för enskild närings-verksamhet som genomfördes var att åstadkomma neutralitet i beskatt-ningshänseende mellan företagsformerna. Att inte kunna använda möjlig-heten till schablonmässigt avdrag för kostnader i samband med resa försvåraroch fördyrar för företagare som väljer att driva verksamheten i form avenskild näringsverksamhet. Denna företagsform väljs ofta vid nystart avföretag och företagare inom tjänstesektorn vilka inte behöver minst 100 000kronor i aktiekapital för att driva verksamheten.En enkel förenkling att genomföra för de minsta företagen vore att medgeschablonmässigt avdrag för kostnader i samband med resa i inkomstslagetnäringsverksamhet på samma sätt som avdrag medges för anställda iinkomstslaget tjänst.En sådan ändring är av administrativ natur varför någon finansiell effekt påden offentliga sektorns finanser inte kan förväntas uppkomma.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en möjlighet till schablonmässigt avdrag förkostnader i samband med resa införs.Stockholm den 30 september 1999Marianne ()()()()()()()
mot · GN02Sk693 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk693av Stafilidis, ()Menstruationsskydd och preventivmedel1 MenstruationsskyddI flickors och kvinnors vardagsliv ingår att ha menstruation en gång imånaden . Fenomenet är biologiskt och orsakarflickor och kvinnor stora extrakostnader. Dessa extrakostnader ärdessutom momsbelagda. Det är inte rimligt att en sådan momskostnadskall belasta flickors och kvinnors ekonomi enbart av den anledningen attderas behov beror på deras kön.Menstruationsskydd är mycket kostsamt. För t.ex. en familj med tvåkvinnor (mor och dotter) uppgår kostnaden till ca , dvs.3 600 kronor . Att det är så dyrt beror bl.a. på att menstruationsskydd ärmomsbelagt. Momsen utgör av priset. Om momsen avskaffades skulledetta innebära en ekonomisk vinst med ca (för ett hushållmed två kvinnor). bör ge regeringen i uppdrag att se övermöjligheten att avskaffa moms på menstruationsskydd.2 PreventivmedelI dag vet vi att vissa sexuellt överförbara sjukdomar har ökat. Vi vetockså att det genomförs många aborter. Samhället lägger ner mycketpengar på att informera och uppmuntra till användandet avpreventivmedel - dels i förebyggande syfte mot ofrivilliga graviditeter,dels som det bästa skyddet mot sexuellt överförbara sjukdomar.Kondom är fortfarande det bästa skyddet mot sexuellt överförbarasjukdomar, och även det bästa skyddet mot hiv-smitta. Här bör samhället påett mer aktivt sätt uppmuntra till användandet av preventivmedel. På siktborde användandet av preventivmedel inte vara förknippat med en kostnadför den enskilda individen.Samhället har även ett ansvar att uppmuntra människor i deras sexuellakontakter då sex är ett av kvinnors och mäns grundläggande behov. Ett sättatt uppmuntra är att erbjuda gratis preventivmedel till människor i allmänhet,och till unga kvinnor och män i synnerhet. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. Regeringen bör återkomma med förslag påen långsiktig lösning vad gäller kostnadsfria preventivmedel, samt se övermöjligheten att avskaffa moms på preventivmedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa moms på menstruationsskydd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kostnadsfria preventivmedel,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa moms på preventivmedel.Stockholm den 30 september 1999Tasso Stafilidis (v)1 Yrkande 2 hänvisat till SoU.
mot · GN02Sk694 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk694av Husmark , ()Starta egetSverige ligger i bottenskiktet när det gäller att människor vill starta eget.Vi har betydligt sämre vilja att starta eget i än i andra länder. Detfinns forskning som visar att det faktiska nyföretagandet, som legat på enrelativ hög och stabil nivå, nu är inne i en nedåtgående trend. Detta ärmycket oroande.En anledning kan vara att det saknas kunskap om effekterna av stöd somgår till småföretagen. I rapporten framgår att det finns 140 olikastöd till småföretagare men att kunskaperna om småföretagspolitiska insatserär mycket begränsade och att det finns alltför få utvärderingar gjorda avdessa insatser.En annan anledning att alltför få vill starta eget kan också vara den presssom sätts på den nystartade företagaren om kravet att redan efter 10 dagarbetala in skatt, som källskatt och arbetsgivaravgift, i förskott.När den blivande egna företagare skall söka F-skattsedel är det den lokalaskattemyndigheten som skall göra bedömningen huruvida företaget ärbärkraftigt eller inte. I de fall har för avsikt att avslå enansökan bör den kunna behandlas av annan part för en " second opinion".Detta kan t.ex. vara . Det kan vara svårt för en myndighet att besittatillräcklig kompetens för att i varje ärende avgöra ett företags möjlighet ochutvecklingspotential.En ansökan om F-skattsedel bör kopplas ihop med ett visst mått avutbildning som kan ske inom ramen för skattemyndigheternas ansvar ochsom ger den blivande företagaren ökad kunskap men också personlig kontaktmed den myndighet som han/hon sedan kommer att ha en hel del att göramed.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att utvärdera gjorda småföretagar-politiska insatser,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inbetalning av källskatt och arbetsgivaravgift,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en "second opinion" vid avslag av F-skattsedel,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att koppla utbildning och ansökan av F-skatt-sedel.Stockholm den 2 oktober 1999Cristina Husmark ()1 Yrkande 1 hänvisat till NU.
mot · GN02Sk697 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk697av , ()Utvidgning av skatteförmåner av ideellt arbeteSkattelagstiftningen har ett undantag för ideella föreningar inom idrotten.Ersättning till ledare och utövare är skattefritt upp till ett halvt basbelopp.Detta undantag bör gälla även övriga ideella föreningar.Det ideella arbetet är en viktig förutsättning för ett levande samhälle.Amatörkulturen och det frivilliga arrangörsarbetet inom kulturlivet liksomövrig ideell verksamhet är i stort behov av kvalificerade ledare och eldsjälar.Ledarrekryteringen är besvärlig i det moderna samhället. Under de senasteåren har dessutom många föreningar lidit stora ekonomiska avbräck på grundav nedskärningar av kommunernas och landstingens anslag.Mot bakgrund av detta föreslås att nedanstående bestämmelser i skattelag-stiftningen utvidgas till att omfatta hela den ideella sektorn.Riksskatteverkets rekommendationer mm RSV 2354 utgåva 8:Om utbetalaren av ersättningen är en sådan ideell förening som avses i 7 §5 mom lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och som har till huvud-sakligt syfte att främja idrottslig verksamhet, gäller särskilda regler i 3 kap2 § lag (1962:381) om allmän försäkring samt 2 kap 4 § . till en och samma idrottsutövare utbetalat ersättningsom understiger ett halvt basbelopp är föreningen inte skyldig att betalaarbetsgivaravgifter/särskild löneskatt på beloppet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skatteförmåner som gäller idrottsligverksamhet skall omfatta hela den ideella sektorn.Stockholm den 5 oktober 1999Inger ()
mot · GN02Sk698 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk698av , ()Förmånsbeskattning av fritidshus som ägs av personalstiftelserI fjällen och vid kusterna har flera av stora företag byggt uppgrupper av fritidshus avsedda att användas för företagens personal somsemesterbostäder. Dessa hus byggdes när det ansågs viktigtatt företagens personal fick möjlighet till rekreation utanför hemorten billig penning. Regering och riksdag bidrog genom skattelättnader tillde personalstiftelser som företagen bildade för ändamålet.När skattereformen genomfördes infördes förmåns-beskattning på boendet i fritidshusen för de anställda som nyttjade personal-stiftelsernas fritidshus. Det finns ingen kritik mot förmånsbeskattningen somsådan. Kritiken riktas mot skattemyndighetens sätt att tillämpa förmåns-beskattningen.När en anställd hyr ett fritidshus av företages personalstiftelse beräknarskattemyndigheten förmånsbeskattningen utifrån det marknadspris som råderi aktuellt område som hyresperioden omfattar. Marknads-priserna i ett fritidsområde i kan variera beroende på säsong mellan2 000 och . De lägenheter som personalstiftelsernaäger på och i storstäderna har samma pris året runtvilket gör att också förmånsbeskattningen blir lika oavsett vilken vecka pååret man har förlagt sin semester.Om marknadspriset för en påskvecka i fjällen är t.ex. 6 000 kronorberäknas förmånsbeskattningen efter det priset, vilket gör att den anställde ivissa fall betalar mer för det subventionerade fritidshuset än om man hyr etthus på den öppna marknaden i samma fritidsområde. Därmed kan syftet medpersonalstiftelseägda fritidshus inte längre uppfyllas. Det har fått till följdattpersonalstiftelserna hyr ut till icke anställda och anställda hyr på den öppnafritidshusmarknaden.I många fall har det också visat sig att marknadspriserna varit lägre änkatalogpriset vid kontroller i efterhand och därmed har förmånsbeskattningenblivit för hög.En förmånsbeskattning som beräknas på ett genomsnitt av uthyrnings-priserna över för fjäll- och kustnära fritidshus skulle innebära enbättre situation för de anställda. Det skulle innebära att man betalar förmåns-skatt i på samma villkor som man gör när man hyr någon avpersonalstiftelsernas lägenheter i andra länder.Därför bör förmånsbeskattningen, när en anställd hyr fritidshus i ett företags personalstiftelse, beräknas på ett årsgenomsnitt av turist-områdets marknadspriser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förmånsbeskattningen när en anställd hyr fritids-hus i av ett företags personalstiftelse.Stockholm den 5 oktober 1999Rune ()
mot · GN02Sk699 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk699av Lekberg, ()Ändrade regler för fastighetsskatt i bostadsrättsföreningar med småhusbebyggelseI uppgörelsen mellan regeringen och samarbetspartierna omstatsbudgeten för ingår en sänkning av fastighetsskatten påhyreshus . I kommentarerna säger regeringen att bådehyresgäster och bostadsrättshavare får sänkta boendekostnader genombeslutet som kompensation för att dessa grupper inte har kunnattillgodogöra sig effekterna av räntesänkningarna i samma utsträckningsom villaägarna. Till detta kan tilläggas att de boende i hyresrätt ochbostadsrätt inte bara haft svårare att tillgodogöra sig räntesänkningarna.De har också en tyngre skattebörda bl.a. genom moms påförvaltningstjänster. Bostadsrättsföreningarna har också sämre villkor förränteavdragen i beskattningen.Skattesänkningen skall ses som en åtgärd i avvaktan på att den pågåendeutredningen om fastighetsskatten presenterar ett förslag i syfte att åstad-komma neutrala villkor mellan de olika upplåtelseformerna.Därför har det varit riktigt att sänka uttaget av fastighetsskatt från 1,5 till1,innevarande år och från . Men tyvärrinnebär besluten att en stor grupp bostadsrättshavare lämnas utanför. Skatte-sänkningen gäller nämligen inte för de uppskattningsvis ca 50 000 hushållsom bor i bostadsrättsföreningar med småhus. De blir för andra året i följdundantagna och får behålla skattesatsen , trots att de i övrigt harsamma villkor som bostadsrättsföreningar med flerbostadshus.Att sänkningen av fastighetsskatten inte omfattar bostadsrättsföreningarmed småhus beror på att begreppet hyreshusenheter som tillämpas avskattemyndigheterna inte omfattar sådan bostäder. Som hyreshusenheterräknas enbart hyresrätter och bostadsrätter i flerbostadshus.Dessa regler bör ändras eftersom det är orimligt att husen beskattas olikabara för att den fysiska utformningen varierar när alla andra förutsättningarär lika. Regeringens förslag angående sänkt fastighetsskatt för hyreshus ochbostadsrätter bör därför ändras så att det också omfattar bostadsrätter i små-hus. Åtgärden är en rättvisefråga och skulle dessutom underlätta situationenför en stor grupp bostadsrätter i småhus som är byggda under krisåren i slutetav 80-talet och . Just dessa bostadsrätter har fått vidkännasmycket kraftiga ökningar av boendekostnaderna när staten försämraderäntebidragen i samband med den stora budgetsaneringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrade regler för fastighetsskatt i bostadsrätts-föreningar med småhusbebyggelse.Stockholm den 4 oktober 1999Sören Lekberg (s)
mot · GN02Sk7 · 1999-10-26 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk7av , ()med anledning av prop. 1999/2000:9 Vissa punktskatte- och tullfrågor, m.m.I regeringens proposition 1999/2000:9 Vissa punktskatte-och tullfrågor, m.m. finns bland annat förslag till ändring ilagen (1994:1776) om skatt på energi. Bakgrunden tycksvara ett EU-direktiv om kvalitetskrav på bensin ochdieselolja som skall genomföras i svensk lagstiftning frånoch med och som i sin tur föranledervissa justeringar av det befintliga miljöklassystemet.Samtidigt inför dessutom en ny miljöklass på bensinsom sträcker sig längre än EU-direktivet. Mot dennabakgrund anser regeringen att de differentierade skattesatsersom har samband med dessa miljöklasser skall justeras.Regeringen föreslår att skillnaden i skattesats mellan de två miljöklassernapå bensin minskas från sju till per liter, samt att skattesatsen fördieselolja miljöklass 2 och 3 sänks med . För att skattesänkningen påde senare inte skall påverka skatteinkomsterna höjs skatten på dieselolja avmiljöklass 1 med ett öre per liter. Skälet till förändringen i skattesatserna ärenligt regeringen att en bättre överensstämmelse med skillnaden itillverkningskostnader skall uppnås.Med hänvisning till ovanstående ställer vi frågan till regeringen: Är detskillnaden i tillverkningskostnader eller en styrning mot den bättremiljöklassen som skall vara avgörande när skattesatserna fastställs? FörVänsterpartiet är valet enkelt - självklart skall en styrning mot den bättremiljöklassen vara avgörande och detta skall avspegla sig i skillnaden iskattesats.Av den anledningen anser att en skillnad i skattesatsen påsju öre per liter mellan miljöklass 1 och 2 för bensin och en skillnad iskattesatsen på per liter dieselolja mellan miljöklass 1 ochmiljöklasserna 2 och 3 skall gälla framledes.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en skattesatsskillnad på per litermellan miljöklass 1 och 2 för bensin,2. att beslutar om en skattesatsskillnad på perliter dieselolja mellan miljöklass 1 och miljöklasserna 2 och 3.Stockholm den 22 oktober 1999Claes ()()Per ()
mot · GN02Sk700 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk700av , ()Åtgärder mot den ekonomiska brottslighetenDen ekonomiska brottsligheten är ett allvarligt och växande hot motsamhället. När företag undandrar sig skatter och sociala avgifter innebärdetta växande orättvisor. Välfärdens finansiering läggs på dem som intevill eller inte kan fuska. Solidariteten i samhället undergrävs. Viljan attbetala skatt till den gemensamma sektorn minskar om vissa undgår skatt.Konkurrensen snedvrids - oseriösa företag konkurrerar ut seriösa.Fuskande företag för med sig att enskilda löntagare tvingasin i svartjobb, d v s dåliga anställningsvillkor med obefintlig socialtrygghet.Branschsaneringsutredningen konstaterade i sitt huvudbetänkandeBranschsanering och andra metoder mot eko-brott, SOU 1997:111 att det iflera branscher av strukturella skäl fanns intresse och möjlighet att undgåskatt. Det är i synnerhet i branscher dominerade av små företag. Såväl deninterna som den externa kontrollen är dålig eller obefintlig. Ofta handlar detom kontanthandel med ett stort antal konsumenter som anonyma köpare, ochsom inte frågar efter verifikationer.Branschsaneringsutredningen föreslog som modell för att minska fusket idetaljhandeln införandet av en licensavgift, d v s en miniminivå på detbelopp som betalas i skatt.Licensavgiften, enligt detta förslag, ersätter inte bokföringsskyldighet ellerkonventionell beskattning. Skattesystemet förstärks genom att allanäringsidkare är tvungna att betala skatter och avgifter upp till en viss lägstanivå. Det belopp som en viss verksamhet skall betala grundas på vilkainkomster ett företag normalt genererar i den branschen. För taxibranschendiskuterar utredningen en licensavgift som motsvarar av de skatter ochavgifter som ett företag med normalinkomster genererar.Branschsaneringsutredningens modell med licensavgifter är intressant. Detangriper den ekonomiska brottsligheten med andra medel än ökad kontroll.Den som är hederlig och betalar sina skatter och avgifter drabbas inte.Modellen kunde införas på försök i någon bransch, exempelvis torghandel,för att sedan, om försöket utfaller positivt, successivt införas på andraområden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en utredning eller översyn bör genomföras föratt pröva införande av licensavgifter.Stockholm den 30 september 1999Ingemar ()
mot · GN02Sk702 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk702av , ()Avdrag för fackföreningsavgiftAv högsta vikt för ordningen på arbetsmarknaden är att det ska finnasnågorlunda jämställda förhållanden mellan arbetsgivare och arbetstagare.Det vore naturligt att staten via skattelagstiftningen inte diskrimineradeena parten på den andra partens bekostnad. görs dock detta.Arbetsgivarna har möjlighet att göra avdrag för avgifterna till decentrala organisationer som företräder dem. Denna möjlighet finns dockinte för arbetstagarna. Detta är en snedfördelning av maktförhållandenapå arbetsmarknaden som staten inte bör understödja. Det är oacceptabelt.Det vore därför självklart att även ge samma möjlighet till avdrag förlöntagare och att regeringen bör se över formerna för hur ensådan avdragsrätt ska utformas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att skapa jämställda förhållanden påarbetsmarknaden och även ge löntagare avdragsrätt för fack-föreningsavgift.Stockholm den 30 september 1999Rinaldo ()()
mot · GN02Sk705 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk705av , ()Utjämningskonto för fiskareInom jordbruket finns en rad bestämmelser och stödmöjligheter m.m.som gör verksamheten lättare för utövarna.Inom fiskenäringen finns inte alls samma möjligheter. Fisket bedrivs oftafortfarande av enskilda personer. De driver ofta verksamheten som enskildfirma. Fiske är extremt väderberoende. Tillgången på fisk varierar dessutommycket dels mellan årstiderna, dels mellan åren. Båtar och redskap krävermycket kapital.Ett haveri eller en större nödvändig investering kostar ofta tiotusentalsibland hundratusentals kronor.En ny fiskebåt är en utomordentligt stor investering för den enskilde. Densvenska fiskeflottan blir äldre. Båtarna håller inte alltid moderna krav påsäkerhet, komfort och ändamålsenlighet. Det är därför angeläget att få tillstånd en förnyelse av fiskeflottan.Med nuvarande regler måste en fiskare få inkomster och utgifter att gåihop inom skatteåret. En nödvändig större reparation eller en nyinvesteringkan inte alltid pareras med extra stora intäkter just . Fannsmöjligheteratt lägga undan pengar under gynnsamma år för att användas närverksamheten så kräver, alternativt dela upp kostnaden skattemässigt överfler år skulle mycket vara vunnet.Vi anser att det bör införas en möjlighet för fiskare, även om de bedriververksamheten i bolagsformen enskild firma, att via något slags utjämnings-konto för fiskare kunna dela upp kostnader för reparation, underhåll ochinvesteringar mellan skatteåren.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av utjämningskonto för fiskare.Stockholm den 4 oktober 1999Henrik ()()
mot · GN02Sk706 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk706av , ()Införande av schablonskattInom flera områden är skattefusket utbrett. Inom vissa näringar är det såutbrett att fusket hotar de hederligas existens. En hederligrestaurangägare, frisör eller taxiägare kan inte konkurrera med grannenspriser som inte innehåller skatt.Kort sagt de seriösa slås ut av har pågått och lett till många varningaroch förlorade tillstånd. Skrämmande nog så finner man lika mycket fusk vidvarje ny kontroll. Skall de som fuskar kunna hindras krävs mycket storaresurser, väsentligt större än vad som disponeras . Det kan ocksådiskuteras om samhället bör satsa stora resurser på denna typ av verksamhetnär stora insatser i stället borde satsas på grövre brottslighet.Lösningen på problemet är kanske inte heller mera och hårdare kontroll.Det finns lösningar som är enklare, rättvisare och som minskar fusket.I (SOU 1997:111) föreslogs att ett licensav-giftssystem borde införas i taxi- och frisörbranschen samt restaurang-branschen. Detta är en möjlighet.Dagens system med flera skatter och avgifter och mängder av krångligablanketter borde kunna ersättas med en schablon. Denna skulle inte ersättadagens skattesystem utan stötta det. Schablonen skulle vara ett golv, enlägsta skattenivå som alla måste betala. Den skulle kunna bygga påbranschanpassade jämförelsetal. En typ av schablon finns t.ex. i däralla krogar betalar en avgift baserad på antalet bord, platser och anställdasamt elförbrukningen. Där fungerar systemet bra. Skatteintäkterna har ökatoch krånglet minskat.I vårt skattesystem är schabloner främmande eftersom kravet påmillimeterrättvisa genomsyrar våra av det skälet synnerligen krångligabestämmelser.Frågan är om nuvarande system verkligen är så rättvist och hållbart närhälften fuskar eller inte klarar av dagens krångliga regler och blanketter.En schablon är inte rättvis i teorin, men den drabbar alla och är mer rättvisi verkligheten. De som betalar får en skattesänkning eller drabbasinte hårdare. De som smitit undan kommer inte längre undan utan fåren skattehöjning.Mindre snåriga regler och krånglig pappersexercis skulle dessutomunderlätta för att starta och driva småföretag.Vi anser att det bör vidtas krafttag för att komma till rätta med fusket inomflera branscher. Kan vi få regler som är enklare uppnås bättre rättvisa ochfusket minskar.Ett sätt är att införa någon form av schablonbeskattning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av schablonskatt.Stockholm den 4 oktober 1999Henrik ()()