ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Fö206 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö206av Flyborg, ()Ledighet för utbildning inom frivilligförsvaret m.m.De frivilliga försvarskårerna, inte minst bland kvinnorna, ärav utomordentligt stor betydelse inom vårt försvar och derasbetydelse torde inte bli mindre efter omorganisationen avtotalförsvaret.Frågan om möjlighet att få ledigt vid frivillig försvarsverksamhet, t.ex. vidgrund-, repetitions- och kompletteringsutbildningar borde vara densamma förvärnpliktig och frivillig personal. Detta uttalades bl.a. i betänkande SOU 1985:35. En lagfäst rätt till sådan ledighet före-slogs.I proposition 1985/86:134 ansåg sig emellertid inte dåvarande ansvarigtstatsråd berett att ta ställning till kommitténs förslag i avvaktan på fylligareunderlag.Flera motioner lades i ärendet. I försvarsutskottets betänkande FöU1985/86:10 uttalades: "Utskottet finner det angeläget att regeringen aktivtoch utan tidsutdräkt förbereder ett lagförslag i ämnet." Med denna re-kommendation som grund avslogs motionerna.Ärendet överfördes sedan till Arbetsmarknadsdepartementet.I betänkandet Utredningen om frivillig medverkan i totalförsvaret, SOU1992:132 (10 kap.) behandlades frågan återigen. Utredaren föreslog enändring i studieledighetslagen. Utredningen erinrade om att ledighet för ut-bildning inte är begränsad till någon viss typ av utbildning men att den sombegär ledighet bör kunna precisera ändamålet med utbildningen. Lagen gerarbetsgivaren rätt att påverka ledighetens förläggning på så sätt att den kanuppskjutas och eventuellt längre tid.Frågan vidarebefordrades sedan till Utredningen om ledighetslagstift-ningen, som i sitt betänkande SOU 1994:41 uttalade att man inte hade funnitskäl att föreslå några nya regler avseende ledighet för frivilligförsvarsutbild-ning.Frågan har alltså behandlats utan att man har kommit ett steg fram-åt.Det kan sägas att vår lagstiftning redan innehåller flera "ledighetslagar".Med tanke på behovet av frivilliga försvarskårer bör frågan om ledighet förutbildning och tjänstgöring inom frivilligförsvaret få en lösning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagstadgad rätt till ledighet för deltagande i ut-bildning och tjänstgöring inom frivilligförsvaret.Stockholm den 4 oktober 1999Eva Flyborg (fp)
mot · GN02Fö207 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö207av , ()Värn- och civilpliktsombudsmanI har vi en ny lag om allmän värnplikt. görtusentals svenska ungdomar militär- eller civilplikt med ellermot sin vilja. Att säkerställa att dessa har en dräglig tillvarounder värnplikten är därför ett måste. Alltför mångavärnpliktiga anser sig bli illa behandlade av sina befäl,men vet inte vart de ska vända sig för att klaga. Dagenssystem fungerar så att man klagar över ett befäl inför ettannat. Detta kan leda till problem då det finns en risk attolika befäl håller varandra om ryggen. Anmälan om missför-hållanden bör kontrolleras av en mer oberoende part.Som det är nu verkar det som om det rättsliga skyddet för värnpliktigahaltar. Samma myndighet är både anklagande, dömande och straffutmätandeinstans. Detta är naturligtvis inte rimligt. Den rättsliga situationen för dentotalförsvarstjänstepliktige bör ses över. Ett sätt att motverkaproblemen är att inrätta en värn- och civilpliktsombudsman som jobbar medatt övervaka de totalförsvarstjänstepliktigas situation och dit pliktgörandeungdomar kan vända sig om de känner sig felaktigt behandlade.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättandet av en civil- och värnpliktsombuds-man,2. att hos regeringen begär en utredning om de totalför-svarspliktigas rättsliga situation.Stockholm den 4 oktober 1999Magnus ()
mot · GN02Fö208 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö208av , ()SamhällstjänstSamhället förändras . Det gäller för beslutsfattareatt följa med i utvecklingen och helst ligga steget före. Vibör även se att förändringar kan innebära fördelar. Det finnsalltid nya möjligheter.Samhällets gemensamma resurser måste användas på ett effektivt sätt såatt de kommer medborgarna till del.Vi har en stor uppgift att se till att människor som behöver vård och om-sorg i livets olika skeenden verkligen får det.Vi ska ge barn och ungdomar en chans att växa upp till trygga människor.De måste få en undervisning i skolan som ger kunskap och kompetens för ettyrke. De måste ges en god förberedelse för vuxenlivet.Sveriges beslutsfattare måste även se till att borga för att vårtland är ett välfärdsland. Inte bara materiellt utan det måste också garanterasatt människor kan leva i ett tryggt kärleksfullt land där man har respektgentemot varandra och livet. Vi måste göra allt för att skapa ett robust,ekologiskt och ekonomiskt samhälle.Alla måste vara med och ta ett helhetsansvar för vårt samhälle. Alla måsteta ett ansvar om vi ska lyckas med att behålla en god välfärd i vårt land. Ettsamhälle som bör präglas av trygghet och gemenskap. Ett samhälle där olikagenerationer och kulturer möts.Vi är uppmärksammade på att vi är många så kallade fyrtiotalistersom går i pension . Det är inget okänt faktum att dettakommer att märkas i vårt samhälle. Speciellt kommer detta att synas inomvården och skolans värld där många av dessa arbetar . får visignaler som säger att alltfler av de unga som skall ta över inte utbildar sig itillräcklig omfattning inom dessa områden. Vi kan inte blunda för dennaverklighet utan vi måste göra något så att alltfler ungdomar stimuleras till attarbeta med människor såväl i skola som inom vårdsektorn. Det är ett positivtyrkesområde som behöver marknadsföras på ett mer handgripligt sätt så attalltfler väljer att arbeta direkt med såväl barn som äldre.I takt med att den allmänna värnplikten inom det militära försvaret drasned borde vi se en ny möjlighet och införa en ny typ av samhällstjänst i vårtland. En samhällstjänst inom gymnasieskolans ram där såväl unga kvinnorsom unga män ges möjligheter att välja att antingen tjänstgöra i militär ellercivil tjänst bland annat inom vård, skola och omsorg samt att delta även inomden politiska förtroendemannauppgiftens områden. Detta bör ges regeringentill känna.Detta förslag skall ses som ett led i att öppna för ett nytt synsätt, geungdomar en möjlighet att pröva något som för dem är en okänd värld. Detkan ge dem inspiration inför ett yrkesval och det kan skapa förståelse ochdelaktighet i de uppgifter som måste finnas i ett väl fungerande samhälle.Vi anser att denna motion skall betraktas som en utbildnings/social fråga.Den bör behandlas och utredas inom dessa områden. Detta bör gesregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samhällstjänst inom gymnasieskolan.Stockholm den 3 oktober 1999Rigmor ()()
mot · GN02Fö209 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö209av , ()TotalförsvarspliktDe som tillhör det religiösa samfundet Jehovas vittnen harvalt att ställa sig utanför delar av det svenska samhället. Dedeltar bland annat inte i allmänna val. Av lagen 1994:1809om totalförsvarsplikt framgår av 10 kap. 8 § att Pliktverkethar möjlighet att besluta att en person som tillhör ett visstreligiöst samfund inte behöver inställa sig till värnplikt ellercivilplikt. Av förordning 1995:238 framgår det vidare i 7kap. 3 § att det religiösa samfund som avses är Jehovasvittnen.I början av 1960-talet var antalet totalvägrare ca 50-60 , varav deflesta utgjordes av sektens medlemmar. I regel ådömdes dessa ett fängelse-straff. hade man således konsekvent vägrat att göra såvälmilitär- som civilförsvarsplikt. Medlemmarna i sekten valde i stället att gå ifängelse. Från myndigheternas sida ansåg man detta förfarande sommeningslöst men departementschefen förordade den ordningen att regeringenfrån fall till fall skulle besluta huruvida en medlem av sekten skulle kallasin.Lagutskottet framhöll att det ingav vissa betänkligheter att en viss gruppmed hänsyn till sin religiösa inställning inte skulle inkallas till värnplikts-tjänstgöring. Utskottet ansåg sig dock kunna tillstyrka att den föreslagnaordningen försöksvis tillämpades.Regering och riksdag valde att lagstifta om särskilda bestämmelser förJehovas vittnen. Dock reserverade sig flera utskottsledamöter vid riksdagsbe-handlingen och debatten i frågan uppges ha varit livlig. Utifrån detta kanman dra slutsatsen att beslutet redan från starten var omtvistat på principiellagrunder.Nästa gång frågan blev föremål för utredning var genom vapen-friutredning. Betänkandet SOU 1977:7 Rätten till vapenfri tjänst föreslogingen ändring i gällande ordning. I proposition 1977/78:159, som följde påutredningens förslag om ändring av lag 1966:413 om vapenfri tjänst, m.m,anfördes bland annat att en genomgripande ändring av vad som gälldeendast skulle medföra att antalet vägransfall ökade. godkände år1978 den förelagda propositionen.Idag gäller att en av regeringen underordnad myndighet, totalförsvaretsPliktverk, beslutar om att den som är ansluten till Jehovas vittnen inte kallasin till värnplikt eller civilplikt. Handläggningen som sådan är utom minkritik. Det är i stället samhällets utveckling i stort som ytterligare har för-stärkt de principiella tveksamheter som rådde redan från början.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ändra 10 kap. 8 § lagen 1994:1809 om total-försvarsplikt angående visst religiöst samfund.Stockholm den 28 september 1999Carina ()
mot · GN02Fö210 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö210av , ()Totalvägrande politikerAllmänheten och myndigheter förutsätter att politikerna skafortsätta att ta ansvar om landet skulle försättas i enextraordinär situation. Jag har dock aldrig hört en utfrågningav en politiker som handlat om dennes beredskap att ta sittfulla ansvar i en extraordinär situation. I förleden tid har detinte funnits anledning att ställa denna fråga då det var mergivna roller. är det annorlunda och vi bör ha enberedskap även på detta område. Ofredstider i vårt landkänns så avlägset för många att det kan vara svårt att tänkaförebyggande medan till exempel en naturkatastrof somkräver extraordinära insatser kan upplevas som ett mertroligt scenario.Färre gör värnplikten än tidigare och förändringar i regelverket haraviserats. Värnpliktslagen och lagen om vapenfri tjänst ersattes 1995 av lagom totalförsvarsplikt. Enligt den gällande lagen om totalförsvarsplikt skallvärnpliktstiden fullgöras som värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt.Vapenfri tjänst enligt den gamla ordningen motsvaras i lagen om total-försvarsplikten närmast av sådan civilplikt som efter ansökan får fullgörasutan vapen. Lagen om totalförsvarsplikt stadgar böter eller fängelse för densom på i lagen närmare angivet sätt inte sköter sin värnplikt, civilplikt ellerallmän tjänsteplikt. Vidare skulle en totalförsvarspliktig, politiker ellericke,straffas om denne vägrade fullgöra varje form av lagenlig totalförsvarsplikt.Bestämmelserna om den allmänna tjänsteplikten är av visst intresse i ovannämnda sammanhang. När det råder höjd beredskap får nämligen regeringenföreskriva om allmän tjänsteplikt, om det behövs för att verksamhet som ärav särskild vikt för totalförsvaret skall kunna upprätthållas. Sådan allmäntjänsteplikt fullgörs genom att den som är totalförsvarspliktig kvarstår i sinanställning eller fullgör sitt uppdrag, tjänstgör enligt avtal om frivilligtjänst-göring inom totalförsvaret eller utför arbete som anvisats honom eller henneav den myndighet som regeringen bestämmer. Det är regeringen, eller denmyndighet som regeringen bestämmer, som skall besluta hos vilkenarbetstagare och uppdragsgivare som allmän tjänsteplikt skall fullgöras ochvilka arbetstagare och uppdragstagare som skall omfattas av allmän tjänste-plikt. Det är regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer,som får medge undantag från den allmänna tjänsteplikten.Det finns även i regeringsformen ett särskilt kapitel, 13 kap., som rör riks-dagen och regeringens arbete i krig och krigsfara. Men skulle alla politiker iledande positioner på olika politiska nivåer verkligen komma att ta sittansvar på olika områden? Troligen inte, men vi vet inte hur mångatotalvägrande politiker det finns. Vi vet inte heller vilken betydelse total-vägrande politiker skulle få för allmänheten. Men vi bör ha en beredskap.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om politikers roll i en extraordinär situation förSverige.Stockholm den 22 september 1999Carina ()
mot · GN02Fö301 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö301av , ()Skånska flygflottiljen, F10År 1942 beslutade att F10 skulle flyttas från Bulltofta i Malmötill Barkåkra, numera . Flottiljen byggdes upp åren mellan1942 och 1949. Det första jetplanet 21 R tillfördes med tre divisioner. J29 "Tunnan" var snart på plats och användes då denavlöstes av J 35 Draken som lades i malpåse så sent som förra året.Det är ingen tillfällighet att F10 skall bli en "JAS-flottilj". Beslut efterbeslut har fattats i den riktningen. Det första togs och avsåg endivision AJ/S 37. Nästa kom 1996 och innebar att man satsade vidare på F 10som JAS-flottilj. Dessutom kom ett regeringsbeslut som innebar en storJAS-investering. I ljuset härav bör F10 självklart fortleva och vidareut-vecklas.Om man ser på personalsidan finner man att flottiljen mellan 1992 och1996 har tagit emot 316 personer som flyttats dit. sysselsätterarbetsplatsen 695 yrkesofficerare och 245 civilanställda. Drygt 500 värn-pliktiga utbildas . Efter det att F 5 i Ljunbyhed lades ner flyttadeKrigsflygskolan till F10.Mångmiljoninvesteringar sker, därav på den nya JAS-hangaren, på andra hangarer samt påen ny tvätthall.Stora belopp satsas på att utbilda de anställda inför deras framtidaarbetsuppgifter. Det är planerat att flygningarna med JAS skall starta redan ioktober innevarande år, och verksamheten skall vara fullt klar i april år 2000.Jag är medveten om att försvarspropositionen kommer att läggas framsenare men vill redan nu peka på betydelsen av att den omfattande ochväl fungerande verksamheten på F10 får fortsätta och vidareutvecklas. är uppslutningen kring flottiljen stor. De anställda ochderas familjer har kunnat erbjudas trivsamt boende och god service.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av fortsatta satsningar på Skånska flyg-flottiljen F10 i Ängelholm.Stockholm den 22 september 1999Maud ()
mot · GN02Fö303 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö303av , ()Militären i civil utbröt tre större skogsbränder iStockholms län.Branden i i var den mest omfattande medcirka skog som skadades.De två övriga var branden i Nackareservatet som omfattade cirka 60 hektaroch branden i Brunna/som omfattade cirka 300 hektar.Stockholmsområdet drabbades således av tre mycket resurs-krävande bränder som krävde att ordinarie räddningstjänster var tvungna attsöka hjälp på annat håll inte minst från militären.Räddningstjänsten hade vid branden i mellan 50 och100 man i arbete. De egna materiella resurserna räckte inte till, men kundekompletteras med hjälp av , polisen, militären och derelativt omfattande gamla civilförsvarsförråd som fortfarande finns i Stock-holmsområdet.Från militärt håll hade man vid Tyrestabranden som mest bl.a. elvahelikoptrar med ledning i luften samt cirka 500 man på plats på marken. VidBrunna - deltog cirka 300 man från den militära sidan.Denna massiva militära insats både personellt, ledningsmässigt, för-sörjningsmässigt och materiellt torde ha varit avgörande för att kunna lyckassläcka bränderna.Skogsbranden i resulterade i den största räddningsinsatsennågonsin i . Tillsammans med de två övriga samtidigaskogsbränderna, innebar det mycket stora påfrestningar på samhället. Viktenav att kunna utnyttja samhällets samtliga resurser framkom med all tydlighet.Av naturliga och kanske främst ekonomiska skäl kan inte den civilaräddningstjänsten dimensioneras för olyckor av redovisad omfattning. Dentotala räddningstjänsten inom omfattar cirka 300 man.Det är då av stor vikt att samhället har nära resurser i tillräcklig omfattning,och i det läget är det naturligt att luta sig mot det som vi ändå måste hanämligen vårt försvar. Samverkan försvar-civilt samhälle är också en viktigförutsättning vid kriser i fredstid. Med hänsyn till alltmer ökandeinternationella engagemang är det heller inte fel att det militära försvaret kandenna typ av verksamhet. Erfarenhet av ledning och försörjning av enheter ien verklig miljö kan vara en tydlig bonuseffekt.I diskussionerna som är aktuella om försvarets omfattning ochlokalisering bör därför även den civila räddningstjänstaspekten vägas in.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hänsynstagande till den civila räddningstjänstenvid lokalisering och dimensionering av försvaret.Stockholm den 27 september 1999Henrik ()
mot · GN02Fö305 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö305av , ()Luftvärnsrobotsystem BAMSEBAMSE behövs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att påbörja serieanskaffning och införande avluftvärnsrobotsystem BAMSE.Stockholm den 27 september 1999Roy ()()
mot · GN02Fö308 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö308av , ()VärnpliktenTidigare fattade beslut om en ny inriktning av det framtidaförsvaret. En del i det beslutet behandlade antalet värnpliktiga under dekommande två åren. beslutade att antalet skulle ligga på ca15 000 värnpliktiga . Antalet baseraspå det behov som finns av värnpliktiga.Vi håller med om att antalet värnpliktiga inte ska vara större än behovet,men vi anser också att den folkliga förankringen måste finnas kvar.Erfarenhetsmässigt är plikttjänstgöring inom en kollektiv organisation somFörsvarsmakten nyttig för det kommande vuxen- och arbetslivet. Försvars-maktens organisation kräver ordning och reda, självdisciplin, hänsynstagandeoch hjälpsamhet av individen för att enheten, gruppen, skall fungera på etteffektivt sätt också i fysiskt och psykiskt pressade situationer. Med en allmäntillämpad värnplikt kan ungdomar från olika miljöer och bakgrund (storstad-glesbygd, rik-fattig, svensk härkomst-utländsk härkomst) närma sigvarandra i en verksamhet där individen måste underordna sig kollektiva in-tressen. På detta sätt kan invandrarungdomar få del av svenska nätverk,erhålla betyg och vitsord från sin tjänstgöring som senare kan presenteras fören blivande arbetsgivare. Det är ett bra sätt för alla ungdomar att visa ansvarför det samhälle de lever i. En allmän värnplikt kan inte lösa, men på ett brasätt bidra till att lösa ett växande samhällspolitiskt problem.Blir antalet lägre är vi oroliga för att vi går mot ett yrkesförsvar iställetförett för oss så självklart folkförankrat försvar. Tillsammans med hemvärnetoch de frivilliga organisationerna utgör värnplikten beståndsdelarna i be-greppet folkförankring. Det är därför avgörande att vi håller fast vid allmänvärnplikt och att så många som möjligt får möjlighet att genomföra sinvärnplikt.Vi motionärer anser att vi nu inte låser fast oss vid ett antal på15 000 värnpliktiga utan ser över behovet vid varje försvarsbeslutsperiod.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att behålla ett folkförankrat försvar.Stockholm den 30 september 1999Barbro ()()Per ()
mot · GN02Fö309 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö309av , ()Samverkansorgan mellan Försvarsmusikcentrum och SMOKFörsvarsmusikcentrum är samordningsenheten inom försvaret vad gällermusik. I första hand är det blås- och slaginstrument som ingår i försvaretsmusikverksamhet. SMOK är de kommunala musik- och kulturskolornassamverkansorgan i . SMOK är talesman för de flesta kommunersmusikverksamhet på samtliga instrument. Ett gemensamt intresse för attrekrytera unga musiker föreligger från båda parter. Ett gemensamt organskulle kunna påverka positivt, via möjligheten att visa på musikensmöjligheter som ett heltidsarbete, både civilt och inom försvaret.InformationInformation till ungdomar i rätt ålder styr ofta deras val av kultur-engagemang. Musiken är utsatt för hård konkurrens från t.ex. idrott,djurhållning där hästintresset måste påtalas, samt nya krafter inomdataområdet. Rätt information i rätt tid tillsammans skulle här vara avstor betydelse. Intresset för hästar är ju också viktigt i denna kombinationdär ridande dragoner ju är ett fint och viktigt inslag inomförsvarsmusiken.SamverkansorganEtt samverkansorgan, kanske FMC/SMOK, bör inrättas för att ta frammaterial som kan distribueras till nybörjare i de kommunalamusikskolorna. Vidare borde här kunna arbetas fram program förfortbildning av lärare inom musikskolorna, där utbytet lärare/musikerinom försvaret skulle kunna bli ett spännande komplement för bådaberörda parter. En samordning vore en framtidssatsning för rekryteringför att upprätthålla den goda kvalitet som Försvarsmusiken har.Även de kommunala musikskolornas blås- och slagintrumentverksamhetskulle må väl av detta samarbete.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av ett samverkansorgan mellanFörsvarsmusikcentrum och SMOK med uppgift att rekrytera ungamusiker för framtidens musikverksamhet i Sverige.Stockholm den 30 september 1999Runar ()
mot · GN02Fö311 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö311av , ()SnabbinsatsstyrkanSverige beslutade att ställa en fredsbevarande styrkatill FN:s förfogande för insatser i Kosovo efter ett krigsslut. Samma löftegavs till Nato . Kriget tog slut i juni.Fortfarande tränar den svenska så kallade snabbinsatsstyrkan iskogarna utanför . Den beräknas vara nere i sin helhet i Kosovoförst , nästan efter krigsslutet och långt efterdet att andra nationer anlänt med sina styrkor. Detta kan jämföras medAustralien som efter FN:s beslut om fredsfrämjande insatser påÖstra hade sin personal på plats.Den svenska långsamheten är fullständigt oacceptabel. Att Sverigessnabbinsatsstyrka fortfarande trampar omkring i leran utanför etthalvår efter krigsslutet drar ett löjets skimmer över förmåga att biståFN i internationella fredsinsatser.Uppenbarligen gör militären i en alldeles egen tolkning av vadordet snabb betyder. Därför är det viktigt att definierar snabb-insatsstyrka så att det innebär en styrka som kan ställas till FN:sförfogande inom loppet av 30 dagar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att definiera ordet "snabb" i enlighet med vadsom anförts i motionen.Stockholm den 29 september 1999Lars ()