ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ub711 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub711av , ()med har ställt vuxenutbildningen i fokus. ISveriges kommuner pågår ett intensivt utvecklingsarbete. Många är devuxna som vågat sig tillbaka till skolan, en skola som man lämnade förmånga år sedan och då ofta med en negativ känsla i bagaget. Med enmassiv marknadsföring, med satsning på uppsökande verksamhet ochförstärkning i kommunerna på vägledning för vuxna har individer växt,sett framtidsmöjligheter, vågat tänka vidare på nya chanser påarbetsmarknaden eller på högskolestudier.För att dessa vuxenstuderande skall våga planera vidare behövs en brastudiefinansiering.I samband med att många utbildningar nu startar igen ser kommunernakonsekvenserna. Människor tackar nej till utbildningsplatser och det mananger som skäl är allt för ofta problem med studiefinansieringen. Det sär-skilda utbildningsbidraget räcker till alltför få och på orter med låg utbild-ningstradition och för många långtidsarbetslösa upplevs UBS som det endaalternativet. Det blir dessutom svårt för kommunerna att planera utbildningarmed tanke på detta. Därför bör studiefinansieringssystemet gällandeKunskapslyftet ses över för att motverka dessa effekter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om studiefinansieringen i Kunskapslyftet.Stockholm den 24 september 1999Kerstin ()()()()
mot · GN02Ub713 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub713av , ()Återbetalning av studielånNär studiemedel inte längre utgår ska dessa betalas tillbaka. Så är det ibåde det gällande systemet och det kommande som presenterats.Från många europeiska länder är det enklast att betala via så kallatEurogiro. Betalning från utlandet kan också göras via bank, så kalladSWIFT-betalning. Betalning via SWIFT görs till Postgirots SWIFT-adress.Betalning kan även göras med check i svenska kronor eller annankonvertibel valuta. Checker kan köpas i bank och skall vara utställd påCentrala , . Om man använder check från privata ut-ländska bankkonton eller liknande, medför detta extra kostnader. harockså möjligheten att betala via Internet kommit att få användare.Om betalningen inte är CSN tillhanda senast på förfallodagen skickas på-minnelse ut. Påminnelseavgift påförs för varje påminnelse. Om man inte harbetalat efter två påminnelser överlämnas kravet till kronofogdemyndighetenför indrivning om den berörda personen bor i . Kronofogden tar ut engrundavgift per krav för att hantera ärendet.Krav som har lämnats till kronofogdemyndigheten medför ofta att man fåren betalningsanmärkning. Denna kvarstår hos kreditupplysningsföre-tagen. Bor man utomlands lämnas kravet till ambassad eller inkassobyrå.Det är viktigt att det råder en balans i kraven på återbetalning av studielånmellan dem som efter det att studierna avslutats får sin utkomst i ochdem som bosätter sig utomlands. Frågan är dock inte tillräckligt belyst,trots att den är växande.Mot bakgrund av den ökade internationaliseringen är det av extra vikt attdenna fråga tas på allvar. finns ingen statistik på återbetalnings-frekvensen av utlandsboende med studielån tagna i . Inte heller harman kunnat ange hur man avser att hantera frågan i de fallutlandsboende inte fullföljer sina åtaganden om återbetalning av studiemedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av balans i kraven på återbetalning avstudielån mellan bosatta i och utlandsboende.Stockholm den 27 september 1999Carina ()
mot · GN02Ub714 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub714av , ()Studiefinansiering för deltagare vid korta anpassningskurserAnpassnings- och aktiveringskurser är speciellt anpassade korta folk-högskolekurser som vänder sig till deltagargrupper med olika funktions-hinder. Kurserna är en långa och anordnas i samarbetemellan berörd handikapporganisation och folkhögskola.För människor som drabbas av sjukdom eller skada förändras ofta helalivssituationen. Syftet med kurserna är att ge deltagarna och deras anhörigaredskap och kunskaper så att de ska kunna hantera sin vardag och sin nyalivssituation på bästa sätt. Genom att anordna anpassningskurser nårfolkhögskolan människor som inte självklart ser utbildning som en del i enrehabilitering och som en väg ut ur isolering och beroende.I dag anordnas anpassningskurser för synskadade, vuxendöva, dövblinda,reumatiker, för människor med afasi och med olika medicinska funktions-hinder samt för människor med psykiska funktionshinder. deltog3.200 personer i kurserna. Ett 30-tal folkhögskolor anordnar anpassnings-kurser i samarbete med 13 handikapporganisationer.Folkhögskolorna får statsbidrag genom och utbildningsstöd, Sisus, för att anordna kurserna. Stats-bidragen ska täcka alla kostnader för lärare, assistans, studiematerial etc.Kurser vid folkhögskola är alltid kostnadsfri för deltagarna, man betalarendast för internatet (kost och logi) samt för vissa övriga kostnader i form avstudiematerial, studieresor etc.En strävan har alltid varit att anpassningskurserna ska nå och vara enresurs för dem som bäst behöver dem. Det har därför känts viktigt att studie-ekonomin inte ska vara ett hinder för den enskilde. Deltagarnas egnakostnader för resa, kost och logi har finansierats på olika sätt med fleraberörda aktörer som stått för delar av kostnaderna. Deltagare under kansöka bidrag till korttidsstudiestöd och internatbidrag genom CSN. Bidragentäcker dock inte hela kostnaden och de olika lokalkontoren kan ha olika sättatt bedöma ansökningarna. Landsting och kommuner ger ofta bidrag till delav inackorderingen om de ser anpassningskurserna som en del av och ettkomplement till rehabilitering enligt HSL. Sisus har fyllt på upp tillfull kostnadsstäckning för deltagarnas internat och resor vid anpassnings-kurser. Statsbidraget är dock så översökt att Sisus inte längre ser en möjlighetatt kompensera deltagarna fullt ut.Konsekvenserna av den splittrade ansvars- och finansieringsbilden och attSisus kan komplettera behovet fullt ut gör att möjligheterna attdelta i anpassningskurser vid folkhögskola ser olika ut för olika funktions-hindergrupper och är beroende av var i landet man bor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att se över finansieringen organisatoriskt ochekonomiskt för deltagare vid korta anpassningskurser.Stockholm den 4 oktober 1999Sonja ()
mot · GN02Ub715 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub715av , ()Studiemedel för utbildning som berättigar till legitimationStudiemedelssystemet har diskuteras livligt. Däremot ärfrågan om vilka utbildningar som berättigar till studiemedel oklar.Naprapathögskolan har drivit utbildning . Utbildningen är påhögskolenivå och bedrivs på heltid, men studenterna får dock själva betalasin utbildning. Genom ett riksdagsbeslut infördes legitimation förnaprapater från . Genom detta beslut förlängdes utbildnings-tiden från fyra till , eftersom ett obligatoriskt praktikår infördes.Dettagenomfördes utan att studiemedel eller något annat infördes, för attunderlätta naprapatstudenternas ekonomiska situation.Många ungdomar, framför allt de med invandrarbakgrund, är intresseradeav naprapatutbildningen men tvingas avstå från utbildningen eftersom deninte berättigar till studiemedel. Enbart terminsavgiften och övriga kostnaderför naprapatutbildningen uppgår till . Utöver detta till-kommer de faktiska levnadskostnaderna.Många uteblir från utbildning eftersom studierna oftast måste finansierasmed banklån. Dessa banklån kräver säkerhet och då blir föräldrarnasekonomi avgörande för vem som kan påbörja utbildningen eller inte. Elevermed invandrarbakgrund har stora svårigheter att få banklånvilket innebär att de inte kan påbörja utbildningen.Det finns drygt 600 legitimerade naprapater i varav ett 80-talär registrerade i och många söker sig nu också till . Napra-paterna utgör ett värdefull komplement till den övriga sjukvården eftersomderas arbete innebär en avlastning för den ansträngda sjukvården.Hanteringen av Naprapathögskolans studenter förefaller något inkonse-kvent. Mot bakgrund av att samhället i övrigt intar en generös hållninggentemot andra studenter som vill skaffa sig en yrkesutbildning är detta svårtatt förstå. Eftersom samhället infogat utbildningen i sitt kontrollsystem, vialegitimationen, borde utbildningen vara berättigad till studiemedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda förutsättningarna för att legitimeradnaprapatutbildning kan berättiga till studiemedel under hela utbild-ningstiden.Stockholm den 5 oktober 1999Nikos ()()
mot · GN02Ub716 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub716av , ()StudiestödCenterpartiet vill införa ett nytt studiemedelssystem som bygger på delatansvar mellan staten och studenterna där principen bör vara hälftenbidrag och hälften lån. ökar Centerpartietutrymmet för en reform av studiemedelssystemet med 1 miljardrespektive 2 miljarder. Från anslag A3 Vuxenstudiestöd är överflyttade till utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghetvid arbetslöshet. Anslagsminskningen för A6 Särskilt vuxenstudiestödtill studerande vid vissa lärarutbildningar samt A7 Särskiltvuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniskautbildningar är i enlighet med moratorium för realaanslagsökningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 15Studiestöd enligt följande uppställning:Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )
mot · GN02Ub717 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub717av , ()StudiestödInledningDagens studiemedelssystem innehåller en rad strukturfel. Regeringensstudiemedelsreform tar inte det helhetsgrepp som är nödvändigt för attkomma till rätta med detta. I denna motion behandlar vi emellertid enbartde i budgetpropositionen framlagda förslagen. Vi förordar ökat anslag förvissa elever med funktionshinder och för föräldrar som har behov av attlära sig teckenspråk. Övriga förändringar beror på våra förslag avseendeändrat antal studieplatser inom vuxenutbildning och kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning.Utgiftsområde 15Moderata samlingspartiet föreslår utökade resurser till riksrekryterandegymnasieutbildning för vissa elever med funktionshinder. Vi förordarvidare att teckenspråksutbildning för föräldrar och annan närståendeanhörig ges bättre förutsättningar. Anslaget A4, Bidrag till kostnader vidviss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk gesett tillskott på 1.000.000 kronor utöver regeringens budget.Antalet läshandikappade högskolestuderande har ökat kraftigt under senaredelen av . ökade antalet läshandikappade med 21procent och . Vi föreslår att anslaget A5,Bidrag till studiesociala ändamål ges ett i förhållande till regeringens budgetutökat anslag med 1.500.000 kronor.Vi föreslår en sänkning av anslaget A3, Vuxenstudiestöd m.m. omfattande1.239.603.000 kronor. Det är en konsekvens av att vi avsätter färre studie-platser inom det s.k. än regeringen. De som har påbörjat sinastudier inom skall emellertid ges rimliga förutsättningar attkunna fullfölja sina studier.Vi förordar vidare en snabbare utfasning av antalet studerande inom ramenför s.k. med särskilda studiefinansieringsförmåner. Anslaget A7,Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar ges ett i förhållande till regeringen minskat anslag med225.000.000 kronor.I övrigt föreslås att nuvarande nivå av studiebidragen bibehålls. Viförordar att anslaget A1 minskas med 260.000.000 kronor.Moderata samlingspartiets budgetförslag gällande utgiftsområde 15 jäm-fört med regeringens budget framgår av nedanstående tabell.Tabell 1: (Förslag i sammandrag () )HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att under anslaget A 1 Studiehjälp anvisa2 för ,2. att beslutar att under anslaget A 3 Vuxenstudiestödm.m. anvisa 6 för ,3. att beslutar att under anslaget A 4 Bidrag tillkostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildningi teckenspråk anvisa för ,4. att beslutar att under anslaget A 5 Bidrag till vissastudiesociala ändamål anvisa för ,5. att beslutar att under anslaget A 7 Särskilt vuxen-studiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniskautbildningar anvisa för år 2000.Stockholm den 2 oktober 1999Beatrice ()()()Per ()()()()()()
mot · GN02Ub809 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub809av , ()Studieteknik i skolanAtt göra skolan till den bästa tänkbara förberedelse för det fortsatta livetsom vuxen bör vara en självklar målsättning för alla partier och politiker.Trots att mycket stora samhällsresurser satsas på skolan kan vi se attstudieresultaten bland eleverna varierar mycket starkt och alltför mångaelever har stora svårigheter att nå upp till godkända betyg.Ett område som tycks vara förbisett eller starkt underskattat i dagens skolaär frågan om studieteknik. Många elever kan vittna om att man vandratgenom alla stadier och klasser utan att ha fått särskilt mycket hjälp med atttillgodogöra sig de kunskaper som skolan är avsedd att förmedla.När många kommuner är så hårt pressade av ekonomiska budget-ramar att klasserna blivit större och lärarna färre torde det vara om möjligt änmera angeläget att ge eleverna möjligheter att på ett bättre sätt arbeta med enväl utvecklad studieteknik. Snabbläsning, mindmapping, minnesteknik,tanketräning är några viktiga inslag i en bra studieteknik. Med en brastudieteknik följer också förmåga att sortera i ett allt intensivare informa-tionsflöde och att läsa med kritiskt granskande ögon.Med en dålig studieteknik och bristfällig repetition så löper man risk attförlora av sina nyvunna kunskaper inom ett dygn.I dagens samhälle ställs allt högre krav, också i yrkeslivet, på ständigfortbildning och kompetenshöjning. Mot den bakgrunden är det närmastsjälvklart att det är ett samhällsintresse att den obligatoriska skolan har enoerhört viktig uppgift att grundlägga en god studieteknik hos alla människor.Ett annat närbesläktat område är frågan om hur vi med hjälp av våra olikasinnen och kroppsliga aktiviteter kan underlätta inlärning och hjärnans för-måga att tillgodogöra sig och lagra kunskaper. Inte minst många alternativapedagogiker arbetar mycket konsekvent och framgångsrikt för att aktiverabåda hjärnhalvorna i studiesituationer. Erfarenheter från barn med olikaformer av lättare handikapp, till exempel dyslektiker tyder på att skolansmetoder och resurser för att stötta dessa elever varierar starkt. Här synesockså finnas ett behov av ökad hjärnforskning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolans uppgift att också lära eleverna en godstudieteknik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad hjärnforskning.Stockholm den 5 oktober 1999Sven ()
mot · GN02Ub810 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte sänka kraven för lärare vad gällersvenska språket,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inrätta professurer i didaktik vid lärarhög-skolorna,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lärare ges möjlighet till fortbildning om barnsläs- och skrivutveckling, dyslexi samt dyskalkyli,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av ökad kompetensutveckling.Stockholm den 4 oktober 1999Sofia ()()()()()()
mot · GN02A3 · 1999-11-19 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A3av Feltzing, ()med anledning av skr. 1999/2000:24 Jämställdhetspolitiken inför 2000- taletI skrivelsen framhålls förbättrad jämställdhet som en positiv effekt avmaxtaxa. Reformen sägs medföra att det blir mer lönsamt för kvinnormed låg inkomst att gå upp i arbetstid, då löneökningen i mindreutsträckning än kommer att ätas upp av höjd barnomsorgstaxa.Dessa kvinnor anses därmed vara de största vinnarna, i alla fallekonomiskt sett.Det är, enligt vår mening, i och för sig inte självklart att maxtaxan i denföreslagna utformningen verkligen leder till minskade marginaleffekter förlågavlönade kvinnor. Det beror på att de oftast har avgifter undermaxtaxetaket. Dessa avgifter kommer dessutom att sänkas ytterligare genomden så kallade 200-kronors garantin. Även om marginaleffekterna i vissa fallminskas, kvarstår det faktum att insatsen för en bättre ekonomi för delågavlönade kvinnorna ger längre arbetsdagar både för dem själva och förderas barn. För ensamstående och lågavlönade blir dubbelarbetet ännutyngre, eftersom de inte har en man att dela familjeansvaret med.Vad gäller männens arbetstid förväntas den, enligt en undersökning somKommunförbundet har gjort, bli oförändrad. Risken är att kvinnor med låginkomst kommer att arbeta mer, vilket i bästa fall genererar en högreinkomstökning för dem. Männens arbetstid påverkas inte alls av maxtaxan,och kvinnor med hög inkomst kommer eventuellt att arbeta något mindre.Effekten på jämställdheten blir således marginell, däremot uppstår enskillnad mellan olika kvinnogrupper. Kvinnor med låg lön kan få en vissekonomisk vinst med längre arbetsdagar, vilket ger längre dagar för barnenpå förskolan.Även utifrån ett rättviseperspektiv är det oacceptabelt att förslaget i sinnuvarande utformning ger mer till höginkomsttagare än till låginkomsttagare.Dessutom visar barnkonsekvensutredning att det"positiva" för barnen blir på förskolan, något vi ser som en negativfaktor.Vi ser dock mer positivt på förslaget om förskoleverksamhet förarbetssökandes barn. Detta är en fråga som vi själva driver och arbetar aktivtför i många kommuner. Att en förälder blir arbetslös kan vara en tillräckligtstor omställning i ett barns liv, att då inte få vara kvar inom barnomsorgenkan ge ytterligare problem. Dessutom är det svårt att stå till arbetsmark-nadens förfogande om man inte har barnomsorg.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhetsaspekten på regeringens förslag tillmaxtaxa och allmän förskola.Stockholm den 19 november 1999Barbro Feltzing (mp)()()()()()
mot · GN02Bo1 · 1999-11-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo1av , ()med anledning av förs. 1999/2000:RR3 Statligt stöd till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utvecklingRiksdagens revisorers granskning av det statliga stödet för en ekologiskthållbar utveckling visar att stödet, uppgående till sammanlagt 6,5miljarder kronor , inte har fallit väl ut. () har konstaterat, finner ävenriksdagens revisorer åtskilliga brister i de statliga bidragen till lokalainvesteringsprogram, både när det gäller uppnådda resultat och detsätt på vilket bidragen har administrerats.Moderata samlingspartiet har redan tidigare avvisat detta stöd, som vibefarade skulle innebära ökad byråkrati, snedvriden konkurrens, dyrafelinvesteringar och allmänt slöseri med skattemedel. Av RRV:s rapport kankonstateras att våra farhågor till stor del besannats. RRV finner bland annatatt de förväntade miljöeffekterna har överskattats, attkommunerna tycks söka bidrag snarare för att möjligheten finns än för attlösa lokala miljöproblem, att programmen inte varit anpassade förnytänkande och innovationer och att projektens beräknade sysselsättnings-effekter har överstigit det verkliga utfallet. Vidare konstaterar man att någonbedömning av om bidragen kan tänkas ha konkurrenssnedvridande effekterinte har gjorts och att detta riskerar att störa den marknadsdrivna miljö-anpassningen, samt att kommer att behöva avsättaytterligare resurser för att kunna hantera programmen i framtiden.Riksdagens revisorer bygger nu på kritiken ytterligare. En oklar målbildoch risken att ett stöd baserat på lokala och regionala miljömål kan leda tillatt strävanden mot nationella miljömål försvåras är ett par punkter somuppmärksammas av revisorerna.Riksdagens revisorer kommer med ett antal förslag som bland annat äravsedda att åtgärda vissa brister i administrationen av stödet ochkommunernas redovisning av genomförda projekt. Många av de brister somsåväl RRV som revisorer har pekat på kan emellertid antaskvarstå på grund av inneboende svagheter i detta slags stöd. Moderatasamlingspartiet menar att de grundläggande problem som följermed denna typ av statliga stöd, nämligen ökad byråkrati, konkurrensproblem,felinvesteringar och felanvända skattemedel, även fortsättningsvis kan antaskvarstå. Vi upprepar därför vårt tidigare krav att det statliga stödet tilllokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet skall avskaffas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödet till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhet.Stockholm den 9 november 1999Knut ()()()()()()()()
mot · GN02MJ3 · 1999-11-02 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ3av Virgin, ()med anledning av skr. 1999/2000:14 En hållbar utveckling av landsbygden, m.m.I skrivelsen presenterar regeringen inriktningen av ett svenskt lands-bygdsprogram för . Landsbygdsprogrammet skallfrämja en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling avjordbruket, livsmedelsproduktionen, skogsbruket och landsbygden.Gotland är en av de kommuner där regeringen beslutat inrätta utvecklings-program med anledning av det kommande försvarsbeslutet. En av de åtgärdersom föreslås är att undersöka möjligheten till stöd av pilotprojektet . Jordbruket och livsmedelsindustrin har stor betydelse försysselsättningen på . För den gotländska livsmedelsindustrin är detnödvändigt att det produceras tillräckligt med råvaror på ön, somett utvecklingsarbete sker, som är inriktat mot förädling av livsmedels-produkter med hög kvalitet och särskild Gotlandsprofil.Det är mycket positivt att regeringen bedömer att ersättningen för miljö-vänlig odling av sockerbetor på skall bibehållas. Det är inte likaklart vad regeringen avser beträffande ersättningen för vallodling. Detgenerella vallstödet upphör och ersättningen koncentreras till den regionaladelen av stödet. För har gjorts ett undantag och ersättningtillvallodling har omfattat hela trots att inte hela är LFA-område. Jag förutsätter att hela även i fortsättningen räknas in i dendel som omfattas av stöd till vallodling.Naturvårdsverket har uttryckt oro över att betesdriften inte har tillräckligtstor omfattning på för att hålla landskapet öppet. Ett öppet landskaphar även stor betydelse för besöksnäringen, den efter lantbruks- och livs-medelssektorn näst största näringen på ön.Gotland är en ekokommun och har en stark ambition att gå vidare imiljöarbetet, inte minst då det gäller att utnyttja de positiva och minimera denegativa effekter som kan uppstå av jordbruk och skogsbruk med därtillknuten vidareförädling. Det är därför angeläget att kan få del av destimulansåtgärder som det finns utrymme för inom landsbygdsprogrammet.Produktionsförutsättningarna varierar starkt på , även på försam-lingsnivå. Brist på nederbörd innebär att produk-tionsförutsättningarna är sämre än på många andra håll i landet. Gotlandsgeografiska läge innebär att marknaden för livsmedel är relativt svårtill-gänglig. Det finns därför starka skäl till att hela , inte bara delar avGotland, blir godkänt som LFA-område.Den stora betydelse som jordbruket och livsmedelsindustrin har försysselsättningen och de varierande produktionsförutsättningarna som gällerför jordbruket på är skäl till att regeringen vid kommandeförhandlingar med aktualiserar frågan om att få helaGotland klassat som LFA-område. Den stora omställningen som stårinför vid det kommande försvarsbeslutet utgör ytterligare skäl till att få delav dessa stimulansåtgärder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vallstöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att hos begära att helaGotland blir LFA-område.Stockholm den 29 oktober 1999Lilian Virgin (s)