mot · GM02Fi33 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi33av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:100 ekonomiska vårpropositionStärk jordbruketskonkurrenskraft genomskattesänkningInledningSveriges behov av företagande och tillväxt är alltmerauppenbart. Endast inom ramen för en politik som är klartinriktad på företagande och jobb kan vi klara behoven närdet gäller välfärd och trygghet. Vårt land har storaproblem med såväl sysselsättning som näringslivsutveckling.Företag flyttar utomlands, nyföretagandet sjunker,pessimismen är stor inom vissa näringar och arbetslöshetenär fortfarande mycket hög. Detta innebär att vi måste skapanödvändiga förutsättningar när det gäller olika former avverksamheter, såväl nya som traditionella. En sak haremellertid olika näringsverksamheter gemensamt. Manmöter en alltmera internationaliserad marknad och därmeden hårdare konkurrens. Detta ställer krav på ökad anpassningsåväl inom ramen för de olika näringarna som när det gällerpolitiska spelregler.Den svenska livsmedelssektornDen samlade svenska livsmedelsnäringen är vår näst störstanäring med ca 270 000 sysselsatta. Den är således mycketviktig från såväl produktions- som sysselsättningssynpunkt.Det framstår också som helt klart att det svenska jordbruketär en viktig förutsättning för stora delar avlivsmedelsindustrin. Utan en konkurrenskraftigprimärproduktion i bondeledet försvinner basen förmotsvarande verksamhet i förädlingsledet.Vi har i ett rationellt och effektivt jordbruk med kunniga ochproduktionsmedvetna bönder inom olika produktionsgrenar. Effektivi-serings- och rationaliseringsgraden har varit hög som produktionenbaserats på hög ambition när det gäller såväl miljö som djuromsorg. Vi harvärldens strängaste regler på dessa områden, och bönder har lojaltgått i takt med de politiska besluten när det gäller denna höga ambitionsnivå.LRF:s kampanj och programmet medmiljöhusesynen är exempel på denna höga ambitionsnivå. somdenna framtidsinriktade målsättning kan medföra konkurrensfördelar utifrånden höga kvaliteten på produkterna, innebär detta också relativt sett högreproduktionskostnader.Under 1990-talet har livsmedelspriserna i sjunkit realt. Denbesparing som konsumenterna gjort motsvarar per år.Om man räknar bort den sänkta momseffekten så har priserna sjunkit med13 % i fast penningvärde.Diagram 1. LivsmedelsprisernaKällor: Nationalräkenskaperna och LRFDet här är naturligtvis en positiv utveckling förkonsumenterna. Till bilden hör dock att jordbruket undersamma period uppvisar en mindre gynnsamlönsamhetsutveckling.Diagram 2. Lönsamhetsutvecklingen i primärproduktionenKällor: och har exporten av jordbruksvaror ochlivsmedelsprodukter ökat kraftigt. EU-medlemskapet harskapat förutsättningar för detta. Värdet på denna exportökade i löpande priser mellan 1990 och 1997.Värdet på den totala varuexporten ökade under samma tidmed . Detta visar att livsmedelsexporten kan öka och attsvenska livsmedel kan få betydelse i ännu större utsträckningi framtiden. En viktig förutsättning är att bönder fårsådana konkurrensförutsättningar att primärproduktionen kanupprätthållas. När det gäller griskött kan man konstatera attutvecklingen är negativ för del.Exporten minskar, importen ökar och lönsamhetenförsämras.Diagram 3. Export och import av grisköttExport i Import i miljoner kronorKällor: och vad det gäller griskött pekar på kraftigtförsämrad lönsamhet, ökad import och sjunkandeexportsiffrorDen gemensammajordbrukspolitikens spelreglerSveriges medlemskap i och införlivandet i dengemensamma jordbrukspolitiken innebar ökad konkurrensför svenska bönder. Målsättningen från näringens sida varkonkurrensneutralitet inom ramen för den gemensammajordbrukspolitiken. Detta är också syftet och målsättningenmed EU:s jordbrukspolitik. Länderna inom gemenskapenskall konkurrera på likvärdiga villkor. Förutsättningen för attdetta skall tillämpas i praktiken är att de olika ländernasframförhandlade ersättningsramar utnyttjas. Detta gäller helasystemet, och som exempel kan nämnas stödet till mindregynnade områden, som är en kompensationsersättning försämre produktionsförhållanden t.ex. i och påsydsvenska höglandet. Vid sidan av CAP finns också sy-stemet med EU:s miljöersättningar. har iförhandlingarna fått del av dessa ersättningar, menersättningarna har inte utnyttjats i sin helhet bl.a. beroendepå ett alltför krångligt inhemskt regelverk. Det är från såvälkonkurrenssynpunkt som från nationell synpunktotillfredsställande att framförhandlade ersättningar inteutnyttjas fullt ut. Vi anser att regeringen möjligtmåste bland annat revidera hindrande svenska regelverk.Målsättningen bör vara att de för svensk del framförhandladeersättningsnivåerna ska kunna utnyttjas fullt ut. Beträffandeersättningen till mindre gynnade områden har t.ex. södraSveriges skogs- och mellanbygder inte erhållit motiveradeoch regelmässigt försvarbara ersättningar.Sänk hämmande skatterDet har dokumenterats att svenska bönder har nationelltförorsakade konkurrensnackdelar bl.a. beroende på högaskatter på diesel, el, olja och handelsgödsel. Ilivsmedelspolitiska utredningen har konkurrenssituationenbelysts i sin helhet och där framgår att konkurrensnackdelenför svenskt jordbruk är betydande. Det råder ingen tvekanom att dessa inhemska extrakostnader i form av högreproduktionskatter medför stora problem för svenska bönderoch för hela livsmedelssektorn. I ett läge när vi i landetbehöver nya jobb och förbättrad konkurrenskraft för svenskaföretag är det orimligt att vår näst största näring skallmissgynnas på sådant sätt som sker . I vårpropositionenfinns dock inga konkreta förslag till förbättringar förjordbruket.Moderata samlingspartiet anser att det nu krävs kraftåtgärder för attförbättra situationen för bönderna. Dieselskatten måste sänkas radikalt.Dieselkostnaden är betungande för jordbruksföretagen, och det är orimligt attsvenska bönder skall betala dieselskatt som ligger skyhögt över t.ex. dendanska. I flera sammanhang framförs den synpunkten att dieselskatten intekan sänkas av miljöskäl. Detta är en felaktig argumentering. Vi är övertygadeom att svenska bönder inte förbrukar diesel i onödan genom att köra mertraktor än vad som är nödvändigt. Däremot innebär för höga kostnader förjordbruket en stor miljörisk genom att jordbruksföretag tvingas lägga ner.Detta får i sin tur negativa miljöeffekter bl.a. när det gäller vårt öppnakulturlandskap. Man kan redan se de påtagliga effekterna av dennakulturmiljöförändring. Vi föreslår därför att jordbrukets dieselskatter sänksmed från till för att ligga på samma nivå som fisket,sjöfartsnäringen och gruvindustrin. Detta innebär en minskad intäkt förstaten på 600 milj. kronor per år.Det är också orimligt att lantbruket skall betala högre elskatter änindustrin. Lantbruksföretagen har i allt större utsträckning vidarebehandlategna produkter på gården. Det är ganska märkligt att spannmål som mals påegna gården skall belastas med högre elskatt än om spannmålen lämnas tillannan kvarn. Vi föreslår att lantbruksföretagen skall behandlas lika somindustrin när det gäller elskatten. Detta innebär att skatt på totalt13,/kWh tas bort, vilket motsvarar 300 milj. kronor per år.Vi föreslår vidare att skatten på jordbrukets eldningsolja sänks med 1,27kr, från till /liter. Den minskade skatteintäkten för dennaåtgärd blir 70 milj. kronor per år.Skatten på handelsgödsel är också en påtaglig extrakostnad för det svenskajordbruket. När det gäller användningen av handelsgödsel så finns såvälmiljömässiga som företagsekonomiska motiv för att inte använda merhandelsgödsel än nödvändigt. Från näringens sida har man arbetat med enomfattande information till de enskilda lantbrukarna för att komma till rättamed problemen relaterade till användningen av handelsgödsel. Vi har ocksåfått en god medvetenhet när det gäller användandet av handelsgödsel iförhållande till markernas och produktionens behov. Det finns också välutarbetade metoder och en modern teknik som gör att gödselgivan kananpassas till varierande markförhållanden och den enskilda grödans behov.Utifrån den kunskap och medvetenhet som finns inom jordbruksföretagenanser vi att den kostnad skatten utgör även på detta område bör bli föremålför översyn. Från moderat sida har vi tidigare begärt en utvärdering avhandelsgödselskattens miljöeffekt. Vi har dock inte fått gehör för detta,vilket bekräftar motståndet mot en sänkning av denna skatt. Vi föreslårdärför nu att skatten på handelsgödsel omvandlas till en avgift vilket ocksåvar avsikten när första gången fattade beslut i frågan.De företag som använder tillförlitliga metoder när det gäller begränsningav växtnäringsläckage p.g.a. övergödning skulle i en ny ordning kunna fådirekt restitution motsvarande avgiftens storlek. Övriga medel som inkom-mer till statskassan genom avgiften skall återföras till näringen och bl.a.kunna användas för direkta miljöinsatser i jordbruket.Vi anser att regeringen skall återkomma till med ett utarbetatförslag som innebär att skatten på handelsgödsel omvandlas till en avgift attdisponera i enlighet med vad som ovan angetts.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utnyttjande av framförhandlade EU-ersättningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatten på handelsgödsel,3. att hos regeringen begär förslag om sänkt dieselskatt förjordbruket i enlighet med vad i motionen anförts,4. att hos regeringen begär förslag om sänkt elskatt förjordbruket i enlighet med vad i motionen anförts,5. att hos regeringen begär förslag om sänkt skatt påeldningsolja för jordbruket i enlighet med vad i motionen anförts.Stockholm den 27 april 1999Göte ()()()()()()()()(m)()()