mot · GN02MJ8 · 1999-11-02 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ8av , ()med anledning av skr. 1999/2000:14 En hållbar utveckling av landsbygden, m.m.1 InledningDet svenska jordbrukets utveckling och fortlevnad är en fråga som berörbetydligt fler än de svenska bönderna. Jordbruket ger inte bara livsmedel,det har också en kulturhistorisk betydelse och påverkan. lever del av befolkningen i städer och tätorter, men gemensamt för deflesta är att de har ett starkt historiskt förhållande till landsbygden. Detöppna landskapet med hagmarker och ängar har dock inte skapat sigsjälvt. I de flesta fall är det generationer av bönder och lantarbetare somskapat och vårdat det som har så stor betydelse för det öppna landskapetoch den biologiska mångfalden.Landsbygdsutvecklingen handlar inte enbart om jordbruk. Men eftersomregeringens skrivelse är utformad på det sättet har vi anpassat vår motiondärefter. har alltid haft krav på att hela skall utvecklasoch där har jordbruket en betydelsefull roll att spela. När det gäller övrigaregionalpolitiska satsningar som vill genomföra hänvisar vi tillvår regionalpolitiska motion Utvecklingspolitik - Den nya tiden kräver ettnytt Sverige.Jord- och skogsbruket har en nyckelroll i byggandet av det hållbara sam-hället. De förnybara resurser som produceras är nödvändiga råvaror i om-ställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Lantbruket producerar intebara livsmedel och träråvara i dess traditionella mening. Det som producerashar även avsättning, och är nödvändigt, som förnybar energiråvara samtannan industriråvara. Bibehålls markens bördighet och den biologiska mång-falden i växtförädling, avel och i landskapet så finns det förutsättningar fören ekonomiskt och miljömässigt uthållig livsmedelsproduktion.Därför är det av största vikt att landsbygdsprogrammet skall främja enekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av jordbruket, livs-medelsproduktionen, skogsbruket och landsbygden. De åtgärdar som tar tillvara jordbrukets positiva miljöeffekter, bevarar det öppna landskapet ochskapar sysselsättning inom jord- och skogsbruket samt livsmedelsindustrinmåste få spela en framträdande roll.I den föreliggande skrivelsen föreslår regeringen en del förändringar. Vikan konstatera att det behövs en del kompletteringar för att få landsbygds-programmet tillräckligt bra ur både miljömässigt och regionalpolitiskt per-spektiv. Miljö- och landsbygdsprogrammen måste vara skrivna på ett sådantsätt att programmen garanterar att avsatta medel nyttjas fullt ut. Detta bör gesregeringen till känna.När medel som tidigare fördelades för stöd till mindre gynnade områden,miljöersättningsprogrammen samt andra kompletterande åtgärder slogssamman till den aktuella landsbygdsförordningen erhöll en mycketdålig tilldelning av EU-resurser. tilldelning av EU-medel blev cirka1,/år. För svensk del innebär det att vi förlorar cirka 0,5miljarder kr/år i utebliven EU-finansiering. Konsekvenserna får inte bli attambitionen i det svenska miljöprogrammet för jordbruket måste dras nedvilket innebär minskade möjligheter att hålla landskapet öppet och därmedbevara den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. Det innebär vidareatt konkurrensförhållandet för svenska bönder och den svenska landsbygdenförsämras ytterligare. Det finns nu all anledning att konstruktivt verka för atthitta lösningar som innebär att befarade skador uteblir. ansermed hänsyn till det dåliga utfallet i de genomförda EU-förhandlingarna attdet behövs anslås ytterligare pengar. Därför har i sinutgiftsområdesmotion Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näring1999/2000:MJ251 anslagit 700 miljoner extra i anslaget B 8 Miljö, strukturoch regionala åtgärder. Dessa medel bör användas för åtgärder som nedanbeskrivs.De nuvarande programmen har nyttjas dåligt beroende på att regeringenvarit alltför dålig på att anslå svenska pengar. Därtill kan det konstateras attdet tar tid att bygga upp kunskap och få ut information så att de som ärberörda lär sig söka av de befintliga medlen. Därför är det av stor vikt atttidigare misstag inte återupprepas eftersom det är viktigt med högamiljöambitioner.Uppfattas det nya programmet som något positivt och attraktivt så blirövergången från det gamla systemet till det nya systemet betydligt enklare.Därför vill i denna motion komplettera regeringens skrivelsemed en del nya tillägg.Centerpartiet anser att regeringen skall verka för ett undantag i regelverketså att de lantbrukare som går in i olika miljöprogram 2000 gör det på ettårs-basis. Detta är fullt möjligt eftersom fått rätt att förlänga nuvarandeprogram med . Stängs programmet skulle det riskera att ute-stänga jordbrukare som vill gå in i programmet. Miljöprogrammet bör därförvara öppet i sin helhet . Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet är positivt till de nya målen för den ekologiska produktionen.Att den ekologiskt odlade arealen skall uppnå är enhög men bra ambition. Även den ekologiska animalieproduktionen bör själv-fallet öka. I slutändan är det dock så att marknaden måste påverkas så att denstyr EKO-programmets utveckling.För att kunna skapa en hållbar utveckling av landsbygden måste miljö-målen uppnås. Eftersom denna fråga är av sådan dignitet för den svenskalandsbygden bör regeringen återkomma till med sina konkretaåtgärdsförslag så att alla partier i samråd kan vara med och utforma lands-bygdens framtid i rätt riktning. Antingen kan en proposition framläggas ellerså kan en parlamentarisk arbetsgrupp tillsättas. Detta bör ges regeringen tillkänna.2 VallersättningenDen generella vallersättningen i hela landet skall ligga fast även i denkommande budgetperioden. Regeringens ambition att minska dengenerella vallersättningen är ej acceptabel. Vallodling gör stor miljönyttaäven utanför skogs- och mellanbygder. Det finns ett behov av vallarealdärför att det minskar växtnäringsläckage och erosion från åkermarksamtidigt som användningen av bekämpningsmedel minskar.Vallersättningen underlättar skapande av animalieproduktion ävenutanför skogs- och mellanbygder.Vallersättningen skall bidra till ett rikt odlingslandskap, ingen övergödningoch en giftfri miljö. föreslår en generell grundersättning kom-binerad med en regionalt anpassad tilläggsersättning. Detta bör ersätta denuvarande miljöersättningarna för öppet odlingslandskap och flerårig vall-odling. Detta bör ges regeringen till känna.3 REKO-programmetCenterpartiet anser att det så kallade REKO-programmet inte bör läggasned. I vissa regioner har programmet börjat få en acceptabelanslutningsnivå. Eftersom dessa regioner är miljökänsliga vore detolyckligt att ta bort programmet. Genom att nyttjaREKO-programmet kan man utveckla miljömedvetandet inom detkonventionella jordbruket och minska på bl a växtskyddsmedel ochväxtnäringsläckage. Programmet ger vidare lantbrukaren möjlighet attmäta sitt företags miljöstatus. Det befintliga programmet kan naturligtvisbli bättre. Programmet bör vara utformat så att det passar även mindreföretag. Detta bör ges regeringen till känna.4 ModuleringI skrivelsen aviserar regeringen att en utvärdering avlandsbygdsprogrammet skall göras . I samband med dennautvärdering avser regeringen att återkomma till om mankommer fram till att så kallad modulering kan vara ett alternativ för atttillföra landsbygdsprogrammet ytterligare medel. vill redannu avvisa alla tankar på modulering. En sådan åtgärd som t ex skulleinnebära att medel omfördelas från arealersättningen tilllandsbygdsåtgärder innebär knappast att det svenska jordbruketskonkurrenskraft i förhållande till våra grannländer förbättras. Risken äruppenbar att konkurrenskraften genom en sådan åtgärd skulle försämras.Särskilt då våra grannländer i EU inte har för avsikt att införamodulering. Det är dessutom viktigt att skilja på syftet med olikaersättningar. Arealersättningen är en kompensation för sänkta priser. Demedel som tillförs lantbruket genom landsbygdsförordningen har ettannat syfte, nämligen att bl a motverka de areella näringarnas påverkanpå miljön. Därför bör modulering som sätt att omfördela medel från endel av jordbruket till en annan avvisas. Detta bör ges regeringen tillkänna.5 Enklare reglerDen svenska administrationen av EU:s gemensamma jordbrukspolitikmåste vara utformad så att den medverkar till att uppfylla EU:s ochSveriges mål om ett bärkraftigt och effektivt jordbruk, biologiskmångfald, bibehållet kulturlandskap och regional utveckling. Det är avnationellt intresse att administrationen bidrar till att svenskt jordbruk kanfå det stöd som det är berättigat till. Administrationen ska inte orsakaonödiga kostnader, vare sig internt eller externt hos t.ex. jordbrukarna.Enkelhet måste vara målet i utformningen av administrationen.Ett stort antal myndigheter är på olika sätt involverade i administrationenav den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är samtliga länsstyrelser,och . Dessutom har Riksantikvarieämbetetoch visst ansvar för dessa frågor.De krångliga regler och omfattande blankettsystem som måstehanteras för att erhålla de EU-finansierade jordbruksstöden medför att vissaav jordbrukare inte fullt ut utnyttjar de gemensamma medel som EUhar till förfogande.Regeringen har tillsatt flera utredningar med uppgift att se över organisa-tionen av jordbruksadministrationen. Syftet med detta är att finna en såkostnadseffektiv lösning som möjligt när det gäller hanteringen av EU-stöden. har utredningarna inte lett till några förbättringar.Centerpartiet har ställt krav på att samarbetet mellan aktuella myndigheteroch jordbruksnäringen måste förbättras för att undvika krångliga system ochskev tolkning som försvårar för den enskilde jordbruksföretagaren. Det ärdessutom angeläget att den enskilde jordbrukaren kan vända sig till enmyndighet i alla ärenden som rör EU:s jordbruksstöd och det är naturligt attdetta sker på regional nivå, så nära jordbrukaren som möjligt.Den nuvarande svenska tillämpningen av vad gällersmåskalig vidareförädling av livsmedel innebär avsevärda svårigheter förbl.a. mindre slakterier och andra livsmedelsförädlare. En positiv utvecklinginom denna bransch förutsätter att regelverket omgående förenklas.Regeringen bör ges till känna vad som ovan sagts om att minska detbyråkratiska krånglet som finns både för myndigheter och företag.5.1 StartstödStartstödet till unga jordbrukare är ett viktigt och betydelsefullt stöd,framför allt för den enskilda etableringen. Därför är det olyckligt attantalet nystartade företag är så lågt. Endast ca 175 nya startstöd harbeviljats . Därför föreslår en höjningav det maximala stödbeloppet till samma nivå som EG-förordningenanger. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet är positivt till att den övre åldersgränsen, , föreslås höjastill . Det är den åldersgräns som tillämpas av de flesta andra länder.Vidare är det positivt att kravet på heltidsföretag ersätts av ett nytt krav påminst halvtidsföretag. Detta leder till att även deltidsföretag i skogs- ochmellanbygder blir stödberättigade. Detta är glädjande eftersom det är svårareatt få ihop tillräckligt arealunderlag för ett heltidsföretag i dessa regioner.Ettproblem som det inte föreslagits någon lösning på är de befintliga problemenmed släktlånen. anser att släktlånen bör kunna redovisas till100 %. Denna form av lån bör självfallet likställas med vanliga banklån.Detta bör ges regeringen till känna.5.2 InvesteringsbidragInvesteringsstöd i jordbruksföretag skall bidra till att höja jordbruks-inkomsterna och till att förbättra levnads-, arbets- ochproduktionsvillkoren. Investeringarna skall medverka till bl a minskadeproduktionskostnader, förbättrad kvalitet och bevarande och förbättringav miljön. För att lyckas med ovanstående målsättningar måste dagensstöd bli mer offensivt. Villkoren bör förbättras i område 4 och 5. Engenerell ambitionshöjning är av största vikt. Vi skall ha lika regler somvåra grannländer. Därför skall vi undvika svenska speciallösningar ochistället använda oss av de befintliga regler som gäller inom EU. Detta börges regeringen till känna.6 Norrlands- och skoglänsfrågorMiljö- och landsbygdsprogrammens roll för att upprätthålla merkostnads-ersättningen till norra måste stärkas. Mot den bakgrundenbehöver kompensationsersättningen räknas upp och ersättningen tillmiljövänlig vallodling stärkas. Ett urholkande av ersättningen till vallenmedför en hårdare konkurrens om marken från spannmålen varför riskenfinns att förlorar i konkurrenskraft.Jordbruket i norra har erhållit en regionalpolitisk er-sättning för att täcka de merkostnader som jordbruket har. Motiven förersättningen har varierat men torde de väsentligaste motiven vara attgenom jordbruket finns en möjlighet att bevara det öppna landskapet i delarav norra . Genom jordbruket skapas också ett betydande antal arbets-tillfällen både inom själva jordbruket och inom livsmedelsindustrin. Genomatt förädla till kött och mjölk har norra konsumenter tillgångtill högklassiga närproducerade livsmedel.Även i det så kallade södra är odlingsbetingelserna sådanaatt det är viktigt att särskilt stöd utgår för att upprätthålla det öppnaodlings-landskapet, förbättra sysselsättningen, bibehålla den biologiska mångfaldenoch ha kvar en levande landsbygd.Jordbruket spelar också en central roll i arbetet med att skapa ett krets-loppssamhälle. Utan ett jordbruk i norra kommer förutsättningarnaför att skapa det samhället att vara mycket svårare. Merkostnadsersättningenbygger på mycket väl definierade merkostnader och har lett till effektivajordbruksföretag med stor geografisk spridning. Produktionen i norra , vilket tyder på att lönsamheten i jordbruket är sämre än påandra håll i landet.6.1 Försämrat konkurrenslägeJordbruksverkets översyn av de regionala ersättningarna visade på attEU-medlemskapet och övergången till EU:s ersättningssystem medfördeatt lönsamheten inom jordbruket, mätt som bruttoförädlingsvärde perårsarbetsinsats, ökade relativt kraftigt i de nya stödområdena i södraSverige medan förändringarna längst i norr var obetydliga.Förslaget till landsbygdsprogram innebär att norra riskerar att försämras ytterligare, särskilt gäller detta förstödområde 1-3. Tankegången att fasa utkompensationsersättningen på spannmål gör att svinproduktionen i norrkommer att tappa sin merkostnadsersättning.I budgetpropositionen skriver regeringen att beslutet om Agenda 2000 harändrat förutsättningarna för regionalisering av arealersättningen för övrigagrödor, spannmål, oljelin, proteingrödor och uttagen areal. För att ta hänsyntill detta avser regeringen att genomföra förändringar avnuvarande regionalisering. En förändring av nuvarande regionalisering kaninnebära att norra konkurrensläge försämras ytterligare ochmerkostnadsersättningen urholkas.För att täcka upp de merkostnader som jordbruket har i norra så ärkompensations- och miljöersättningarna två viktiga komponenter, den tredjedelen är den svenska nationella ersättningen. EU-inträdet innebar attersättningen för intransport av jordbruksprodukter urholkades för mjölk ochhelt försvann för kött och ägg. Jordbrukets struktur i norra samtområdets stora avstånd gör att kostnaderna för insamling av mjölk, kött ochägg är högre än på andra håll i landet som kostnaderna föruttransport av livsmedel genom stor befolkningsgleshet och många småbutiker också är högre. En höjd intransportersättning skulle sannolikt leda tillökad stabilitet, framtidstro och därmed en ökad investeringsvilja blandlantbrukarna i området. Detta bör ges regeringen till känna.6.2 Kompensationsbidrag i mindre gynnade områdenRunt om i landet finns det ett behov av att de aktuella LFA-områdena skall öka och inte som regeringen föreslår att istället minskadessa områden. I utvärdering av de regionala stöden tilljordbruket konstaterades att det finns vissa produktionsmässiga problemmed dagens stödområdesgränser. I analysen konstaterade bl aJordbruksverket att produktionsförutsättningarna varierar kraftigt inomområde 4. Dessutom har alltsedan område 5 bildades kritik framförts avkriteriet för indelningen av delområdena. Det finns, enligt Centerpartietsmening, anledning att i samband med att det nya landsbygdsprogrammetpåbörjas se över den nuvarande stödområdesindelningen. Detta bör gesregeringen till känna.Nedan finns två saker som skall beaktas i anledning av ovanståendehemställanspunkt.Förslaget att flytta delar av stödområde 4 till stödområde 5 i södraVärmland skall avvisas. Regeringens utgångspunkt i arbetet med landsbygds-programmet har bl a varit att vidhålla den stödnivå som uppnåtts i norraSverige. Detta mål misslyckas om man t ex genomför förändringarna iVärmland som innebär att de två skördeskadeområdena SKO 1711 och 1722i södra flyttas till ett stödområde med lägre ersättningsnivå.Värmlands läge gör synergier med andra län svåra. Blir en neddragning aversättningarna verklighet kommer det med säkerhet att drabba även övrigadelar av länet hårt. Verksamheter inom områdena transport, rådgivning ochbasservice samt inom veterinärområdet kommer också att bli lidande.Det belopp som skulle sparas om den åtgärden genomförs är marginelltmen för den enskilde som drabbas kan det vara avgörande för en fortsattverksamhet eller inte.Det finns nu risk för att det kommer att finnas tre stödområden i tregrannkommuner (, och ). Det kan inte spegla de verkligaproduktionsförutsättningarna att det är mellan område tre och det nyaområdet.Området norr om i gränslandet mellan och Örebrolän, vilket till stora delar består av skog med åkrar här och där, benämnsvanligen . Det kuperade och sjörika landskapet som är avbrutet avodlingsbygder har stora sociala, botaniska, geovetenskapliga och zoologiskanaturvärden. Detta område är för turister en tilltalande landskapsbild men förde i området verksamma lantbrukarna är den ekonomiska verkligheten långtifrån tilltalande.Statistik visar med tydlighet att det nu pågår en storförändring av bygder. I detta sägenomspunna område med djupamörka skogar och en gles bebyggelse minskar nu antalet djurbesättningaroch markernas mångfald hotas. Det är oroande att se vad som händer i dessabygder. Det är därför angeläget att bör ingå i stödområde 4.7 OljeväxterAgenda 2000 innebär på växtodlingsområdet en minskad lönsamhet förproteingrödor och en kraftigt minskad lönsamhet för oljeväxter samtidigtsom spannmålen får en viss kompensation för sänkt interventionspris.Konsekvensen blir en ökad ensidighet i växtodlingen och ettodlingslanskap som i allt mindre utsträckning avbryts av blommandegrödor.Ett stöd till bevarandet av oljeväxt-, lin- och ärtodlingen innebär ettberikande av insektsfaunan genom tillgång till blommande grödor. Detta är isin tur viktigt för fågellivet. Vidare är oljeväxter den i särklass viktigastedragväxten för bin. Oljeväxternas blomningsperiod infaller dådet är ont om annan blommande vegetation och är därför av betydelse föröverlevnaden och vitaliteten i bisamhällen och hos naturliga pollinatörer.Detta innebär att oljeväxterna har mycket stor betydelse för den svenskahonungsproduktionen. I (upp till ) står oljeväxterna av honungsskörden.Svensk oljeväxtodling är från miljösynpunkt en mycket viktig odling. Denär viktigt från många synpunkter - den bidrar till minskad användning avbekämpningsmedel och den bidrar också till minskad kväveurlakning.Kväveurlakning från åkermarken är lägre i en växtföljd innehållande rapsjämfört med en växtföljd med enbart spannmål. Dessutom minskar svamp-sjukdomar i stråsäd när raps odlas som avbrottsgröda. Ett bevarande av envarierad växtföljd innebär också minskad användning av kemiska bekämp-ningsmedel och minskade utsläpp av dieselavgaser. Det senare genom attdragkraftsbehovet blir lägre.Det svenska odlingslandskap vi ser framför oss som ett resultat av beslutetom Agenda 2000 är ett landskap med mindre variation än genom ökadspannmålsodling och minskad odling av raps, rybs, lin och ärter. Detta gårstick i stäv med miljömål.Att med hjälp av miljöstöd uppmuntra till bevarande av en varieradväxtföljd är ett bra exempel på stöd till en kollektiv nyttighet som minskarjordbrukets miljöbelastning.Eftersom ökad hänsyn till frö- och oljeväxter leder till öppet och varieratodlingslandskap, biologisk mångfald, minskad användning av kemiskabekämpningsmedel, minskad kväveurlakning är det rimligt att medel frigörsinom delprogrammen med inriktning på dessa områden.Kostnaderna för förslaget blir miljöpengar som i förhållande till summanfår ett stort genomslag och kommer att påverka en mycket stor del av detsvenska odlingslandskapet. Med hänvisning till vad vi ovan beskrivit omvikten av svensk oljeväxtodling från miljösynpunkt föreslår attmiljöersättning skall utgå för areal där oljeväxter odlas som avbrottsgröda.Det krävs en förändring av regeringens skrivelse så att den svenska olje-växtodlingen kan bevaras. Detta bör ges regeringen till känna.8 HästfrågorDet är hög tid att börja betrakta den moderna hästnäringen som enbetydande resurs när det gäller att utveckla jordbruket, landsbygden ochmiljön. För att det skall ske bör en sammanhållen översyn göras av vilkaåtgärder som samhället kan vidta för att främja hästnäringen. Det kangälla åtgärder som ryms inom den gemensamma jordbrukspolitiken ellerfrågan om vilka svenska hästraser som bör föras upp på listan överutrotningshotade raser, till exempel nordsvenska brukshästen,kallblodstravaren, den svenska ardennern samt gotlandsrusset. Det kanockså gälla frågor rörande utbildning och kompetensutveckling inomnäringen. Vi har utvecklat dessa frågor i vår motion Hästen i dagenssamhälle 1999/2000:MJ244. För att få in dessa frågor i sitt sambandåterupprepar vi nedan några hemställanspunkter.Redan nu kan och behöver emellertid ett antal konkreta åtgärder vidtagastill gagn för hästnäringen. Inom ramen för EU:s jordbrukspolitik kan en delåtgärder vidtas. Flera EU-länder har infört ett stödsystem inom ramen för dengemensamma jordbrukspolitiken för att t ex hävda den biologiskamångfalden och utvecklingen på landsbygden. Inte minst i vårt grannlandFinland och på är detta en fråga som fått stor uppmärksamhet bådeföre och efter EU-inträdet för respektive länder. Åtgärderna synesmotiverade då hästarna är det svenska lantbrukets femte största inkomstkälla.Det foder som hästarna behöver växer på en åkerareal vars yta är dubbelt såstor som åkerareal. Omkring 17.000 människor är helt eller delvisberoende av hästar för sin försörjning. Cirka 400.000 människor ägnar sigregelbundet åt ridning, varav är kvinnor. Hästen bör alltsåintegreras i den nya s k landsbygdsförordning som ska träda 2000och som ska inkludera program för bl a miljöåtgärder i lantbruket,landsbygdsutveckling och stöd till mindre gynnade områden. Detta bör gesregeringen till känna.Det finns delar inom hästnäringen som är i farozonen och som det av fleraspeciella skäl finns anledning att stödja från samhällets sidan inom ramen förde riktlinjer som gäller för EU:s jordbrukspolitik. Det är fråga om fyraraser av inhemskt ursprung, nämligen den nordsvenska hästen,kallblodstravaren som har sitt ursprung i den nordsvenska hästen, densvenska ardennern och gotlandsrusset. Gemensamt för angivna raser är attrespektive ras är liten och minskande, är en del av vårt kulturarv och bördärför behandlas på ett likartat sätt med andra motsvarande raser inom EU.Ett system som främjar utvecklingen för nämnda hästraser bör därförutvecklas. Detta bör ges regeringen till känna.För att stötta hästaveln för framtiden, bör uppfödarpremier införas för allseriös hästavel. Inkomstmöjligheterna är små när det gäller hästavelsamtidigt som samhällsnyttan är stor. Det skulle gynna och främja densvenska aveln, sysselsättningen, det öppna landskapet o s v om det införsspeciella uppfödarpremier till den svenska hästaveln. Vi föreslår att ettprogram utarbetas som innebär att uppfödarpremier införs till gagn försvensk hästavel. Programmet bör förslagsvis inarbetas inom den s klandsbygdsförordningen och medel anvisas ur denna förordningsmiljöprogramdel. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1.