mot · GN02MJ222 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ222av , ()Jordbruket - landsbygdens framtid1 Jordbruket - landsbygdens motorDet svenska jordbrukets utveckling och fortlevnad är en fråga som berörbetydligt fler än de svenska bönderna. Vi är alla beroende av jordbruketsprodukter för att få mat för dagen. För stora delar av jordens befolkningär det inte en självklarhet. Historiskt sett har det heller inte varit ensjälvklarhet i vårt land.Men jordbruket ger mer än bara livsmedel, det har också en kulturhistoriskbetydelse och påverkan. lever en stor del av befolkningen i städer ochtätorter, men gemensamt för de flesta är att de har ett starkt historisktförhållande till landsbygden. Det öppna landskapet med hagmarker ochängar har dock inte skapat sig självt. I de flesta fall är det generationer avbönder som skapat och vårdat det som har så stor betydelse för det öppnalandskapet och den biologiska mångfalden.Jord- och skogsbruket har en nyckelroll i byggandet av det hållbarasamhället. De förnybara resurser som produceras är nödvändiga råvaror iomställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Lantbruket producerar intebara livsmedel och träråvara i dess traditionella mening. Det som producerashar även avsättning, och är nödvändigt, som förnyelsebar energi samt annanindustriråvara. Bibehålls markens bördighet, den biologiska mångfalden iväxtförädling, avel och i landskapet samt minskas förlusterna av närings-ämnen och tärandet på ändliga resurser finns förutsättningar för enekonomiskt och miljömässigt uthållig livsmedelsproduktion.Enligt officiell statistik svarar jordbruket för av bruttonational-produkten och av sysselsättningen. Dessa låga tal har medfört attmånga människor har fått uppfattningen att jordbruket har liten betydelse förlandets ekonomi och sysselsättning. Denna bild är emellertid av flera skälmissvisande. För det första blir bilden en annan om man endast ser tillområdena utanför de större städerna. På landsbygden, inklusive mindretätorter med upp till 2000 invånare, svarar enbart jordbruket för mer än entiondel av sysselsättningen. Där bor 2,4 miljoner människor, eller mer än varfjärde svensk. För det andra har lantbruket stor betydelse även försysselsättningen i andra näringar. Om man summerar förädlingsvärdet i helaproduktionskedjan blir det sammanlagda bidraget till BNP närmare 5 %.Jordbruket är en avgörande länk i en förädlingskedja som berör mångabranscher. Livsmedelssektorn sysselsätter ungefär lika många personer iSverige som bil- och elektronikindustrin tillsammans. Dessa arbetstillfällenfinns ofta på platser i landet som ligger utanför de s k tillväxtregionerna.Jordbrukets samhällsekonomiska betydelse förstärks också av desskopplingar till skogsnäringen. Många lantbrukare arbetar i egen eller annansskog. I produceras närmare hälften av all skogsråvara. Där ägsen tredjedel av skogsarealen av jordbrukare, men eftersom jordbrukare ärjämförelsevis aktiva i skogsbruket svarar de för avvirkesvolymerna.Det kan med fog konstateras att lantbruket är drivkraften och motorn påden svenska landsbygden. Lantbruket är grunden som håller igång andraverksamheter på landsbygden. Därför är det nödvändigt att Sverigeslantbrukare ges de politiska förutsättningarna att utvecklas som företagare.Detta bör ges regeringen till känna.2 Jordbruket i kommande världshandelsför-handlingarEn omfattande handel med jordbruksråvaror och förädlade livsmedel ärdirekt och indirekt avgörande för livsmedelssäkerheten i världen nu och iframtiden, direkt för att import är ett krav för att klaralivsmedelstillgången och indirekt för att livsmedelsexport på många håll ivärlden ger ekonomiska möjligheter till försörjning. GATT:sUruguayrunda, och att jordbruket genom denna numera är inordnat i detinternationella handelsregelverket, skapar förutsättningar för enutvecklad handel med jordbruksprodukter. Gemensamma internationellaspelregler för handeln är i grunden bra och bör leda till en mer stabilutveckling på världsmarknaden. En ökad marknadsinriktning är en godvägledande princip och handeln med jordbruksprodukter bör fortsätta attintegreras i de multilaterala handelssystemen. Men liberalisering avjordbrukshandeln får inte göras till ett självändamål. Hur snabbtförändringarna kan ske och i vilken takt jordbrukspolitiken ochgränsskydden kan förändras beror till stor del på utvecklingen påvärldsmarknaden.Det är stora jordbruksexportländer som , , ochKanada som driver på för att tvinga övriga länder att avskaffa de ersättningarsom många länder och också EU betalar sina bönder. Trots denna insikt ochtrots att saknar geografiska och klimatologiska förutsättningar för attbli ett stort exportland för jordbruksprodukter driver regeringen en extremavregleringslinje när det gäller handeln på jordbruksområdet. Den svenskaregeringens snäva syn på jordbruket som endast ett problemområde för denglobala handeln kommer att visa sig föga konstruktiv i EU:s förberedelserinför kommande handelsförhandlingar.EU:s jordbrukspolitik syftar till att trygga en europeisk livsmedels-produktion och till att bevara och utveckla en levande landsbygd i unionen.Dessa mål är bra. anser att den gemensamma jordbruks-politiken bör baseras på att knyta jordbrukssektorn närmare marknaden, påatt nyttja jordbruket i miljöarbetet samt ge jordbrukarna ökad frihet och ökatansvar, kombinerat med ekonomisk trygghet. EU:s strävan att förbättra deteuropeiska jordbrukets konkurrenskraft måste kunna kombineras med enpolitik som gör det möjligt för EU att ta del av en växande internationellhandel.Den "europeiska modellen", baserad på levande landsbygd, god djurom-sorg och miljöhänsyn skall försvaras. I landsbygdsregioner med annars högarbetslöshet utgör jordbruksnäringen den ekonomiska och sociala basen förmånga familjer. Jordbrukets multifunktionella betydelse, dvs. dess betydelseför att nå många olika samhällsmål, bl.a. säkra livsmedel, livsmedels-försörjning, miljö- och landsbygdsutveckling bör kunna utvecklas även efterde kommande handelsförhandlingarna.Centerpartiet anser att , istället för som motarbeta, bör slutaupp bakom principerna för EU:s gemensamma jordbrukspolitik. börverka för att EG i de kommande WTO-förhandlingarna slår vakt om deneuropeiska modellen för jordbruket och driver att den fortsattaliberaliseringen beaktar värdet av jordbrukets multifunktionalitet. Detsvenska jordbrukets mervärden i fråga om miljöanpassning, säkra livsmedeloch god djuromsorg får inte förloras på vägen i en evig jakt på lägrelivsmedelspriser och ökad import som självändamål.Det går att värna den europeiska modellen av jordbruk parallellt med attEU sänker sitt tullskydd mot omvärlden.Sammanfattningsvis anser att det är positivt med gemen-samma handelsregler på jordbruksområdet men att det är viktigt att försvaradet europeiska jordbrukets intressen i kommande handelsförhandlingar.Regeringen måste inom EU agera på ett sådant sätt att får ettkonstruktivt inflytande på utformningen av EU:s positioner inför kommandehandelsförhandlingar, samt så att specifika svenska handelsintressen tas tillvara i dessa förhandlingar. Vad som ovan sagts om kommandehandelsförhandlingar på jordbruksområdet bör ges regeringen till känna.3 Konkurrensvillkoren för svensk livsmedelsnäringSverige har en livsmedelsproduktion som är mer miljövänlig än i deflesta andra länder inom EU. Vi har strängare regler för djurskydd,strängare kontroll och mycket lägre förekomst av salmonella, mindreanvändning av kemiska bekämpningsmedel, förbud motkadavermjöl i foder och antibiotika i foder och många färgämnen ochtillsatser som används i andra länder används inte i . En del avdessa hårdare regler för miljö och hälsa innebär högre kostnader försvensk livsmedelsproduktion i förhållande till konkurrentländerna.Det svenska jordbruket förbereddes på det kommande svenska EU-medlemskapet genom sänkta kostnader, priser och stöd. Grundtanken var attsvenskt jordbruk skulle vara konkurrenskraftigt redan vid inträdet i EU så attsvenskt jordbruk och livsmedelsindustri skulle kunna ta till vara ettmedlemskap fullt ut. kan det konstateras att det svenska jordbruketenbart delvis klarat av det nya läget. Det är dock inte EU-medlemskapet somsådant som skapat problemen. Tvärtom kan det konstateras att medlemskapetär en nödvändighet för jordbruksnäringens möjligheter att utvecklas, inteminst med tanke på hur jordbrukspolitiken skulle ha hanterats om dennuvarande regeringen ensam hade haft ansvaret för politiken. Det är iställetinhemskt beslutade pålagor och outnyttjade ersättningar i kombination meddrastiskt försämrade prisnivåer på vissa produkter som skapat problemen.Efter EU-inträdet måste svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustrikunna konkurrera på samma villkor som andra länder inom EU. Så är intefallet . Det svenska jordbrukets lönsamhet är för svag och måste stärkas.En stor del av ansvaret för att förbättra lönsamheten i det svenska jordbruketligger naturligtvis på näringen själv. är det viktigt att påpeka attjordbruksnäringen är mycket beroende av politiska beslut.Det svenska jordbrukets förutsättningar att konkurrera på den europeiskamarknaden borde vara goda. De livsmedel som produceras håller högkvalitet, vilket är en viktig exportfördel. Tyvärr har den svenska regeringengenom inhemska beslut snedvridit konkurrensen inom jordbruksområdet. Desvenska bönderna belastas med extra kostnader som deras kollegor inom EUinte har.Det är nu utredningen presenterades och tydligt visade de konkreta konkurrensnackdelarsom svenskt jordbruk har i förhållande till och . Degrundläggande motiven för att förstärka det svenska jordbruketskonkurrenskraft som låg till grund för utredningens förslag är lika starka idagsom . Det handlar om att stärka konkurrenskraften för att skapautrymme för nödvändiga framtidsinvesteringar i produktionskapacitet,produktutveckling och marknadsföring. lönsamhet i jordbruket ärhelt otillräcklig sett utifrån investeringsbehov, men även i förhållande till enrimlig ersättning till brukarnas eget arbete och eget kapital.Konkurrensförhållandena i kombination med t.ex. den mycket svagakonjunkturen för svinproduktionen /99 kommer att leda till enminskning av den svenska grisköttsproduktionen under 1999.Regeringen har i ett antal regeringsförklaringar lovsjungitjordbruket som en framtidsnäring. De vackra orden har dock inte blivitmycket mer än vackra ord fram till . handlingsförlamningfrån regeringens sida kommer äntligen jordbrukets beskattning av el ocheldningsolja att jämställas med övrig tillverkningsindustri. Det är givetvisbra, om än alltför sent, att denna rättvisereform genomförs. är detförbluffande att konstatera att jordbruket påförs ytterligare pålagor i form aven höjd dieselskatt på /lit, vilket motsvarar försvenskt jordbruk. Det är dessutom förvånande att regeringen inte förmårjämställa jordbrukets el- och eldningsoljebeskattning förrän ,alltså efter det att förslaget läggs. Det innebär i realiteten attjordbruksnäringen kommer att ha en högreskattebelastning än vad som är fallet. Regeringen och desssamarbetspartier ger med ena handen som man tar med den andra.För många jordbrukare innebär dieselskattehöjningen att man ytterligareförlorar i konkurrenskraft i förhållande till sina kollegor i ochDanmark.I ekonomisk-politiska motion lägger vi konkreta ochfinansierade förslag för att förbättra det svenska jordbrukets konkurrenskraftfrån . Det innebär bl a omfattande satsningar på forskningoch utveckling samt exportfrämjande åtgärder. Det innebär även att medelanslås till småskalig livsmedelsförädling. avsätter även medelsom skall användas till att nedjustera dieselskatten eller användas för annankompensation för den i jämförelse med konkurrentländerna högre skatten pådiesel. visar öppenhet vid val av metod för att kompenseraskattebelastningen. Sammantaget innebär vårt förslag att jordbruks- ochträdgårdsnäringen tillförs för att förstärkaden internationella konkurrenskraften. förslag innebär:- Satsning på forskning och utveckling inom livsmedelssektorn under enfyraårsperiod- Satsning på exportfrämjande åtgärder- Satsning på program för gårdsbaserad livsmedelsförädling- Utöver detta tillse att svenska jordbruksföretagare erhåller sänkt diesel-skatt eller kompenseras för att de betalar en högre dieselskatt änkollegorna i konkurretländerna- 5-årigt program för strukturomvandlingen av trädgårdsnäringen.- Resurser för trädgårdsbranschens utveckling under fem år.Detta bör ges regeringen till känna.4 LandsbygdsförordningenI och med beslutet om EU:s långtidsbudget för perioden 2000-2006slogs regelverket för stöd till mindre gynnade områden, miljöersättnings-programmen samt andra kompletterande åtgärder samman till enlandsbygdsagenda i en särskild landsbygdsförordning.Landsbygdsagendan är, till skillnad från jordbrukspolitiken, ett till storadelar frivilligt och delfinansierat program. När dessa medel i början avhösten fördelades länderna emellan erhöll en mycket dåligtilldelning av EU-resurser. tilldelning av EU-medel blev cirka1,/år d v s av den totala budgeten. Försvensk del innebär det att vi förlorar /år i uteblivenEU-finansiering. Länder jämförbara med har erhållit ettväsentligt bättre utfall, t ex /år och 3,7miljarder kr/år. Med hänsyn till att beslutet om fördelning är kopplat sjuårsbudget blir de ackumulerade effekterna avsevärda om intesärskilda åtgärder vidtas. Konsekvenserna kan då bli att ambitionen i detsvenska miljöprogrammet för jordbruket måste dras ned, vilket innebärminskade möjligheter att hålla landskapet öppet och därmed bevara denbiologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. Det innebär vidare attkonkurrensförhållandet för svenska bönder och den svenska landsbygdenförsämras ytterligare.Det finns flera orsaker till att den inte förmått att nåframgång i dessa för svensk landsbygd så viktiga förhandlingar. Engrundläggande orsak torde vara det faktum att , via regeringensagerande, agerat föga konstruktivt i tidigare förda förhandlingar i EU-sammanhang. Ett annat skäl är givetvis det faktum att kommissionen fördelatmedel med tidigare medelsutnyttjande som grund, d v s det innebär attSverige som successivt byggt ut miljöprogrammet missgynnats. Dennasuccessiva utbyggnad har inneburit att det svenska miljöprogrammet harblivit ett komplicerat regelverk där jordbrukarna har haft svårt att utnyttja demedel som funnits att tillgå. Skadan som kan drabba svensk landsbygdhade med säkerhet varit än större om inte på ett resolut ochhandfast sätt bidragit till att medel tillförts miljöstödsprogrammen under nusnart avslutad period.Oavsett bakgrunden till det dåliga utfallet för svensk del finns det nuanledning att konstruktivt verka för att hitta en lösning som innebär att denskedda skadan minimeras. avser att positivt medverka till atthitta en sådan lösning. Därför tillför vi svenska budgetmedel motsvarandeden minskning som kommissionens beslut innebär samt medel somkompenserar upp till tidigare ram. Anslaget B 8 Miljö, struktur och regionalaåtgärder bör följaktligen ökas med . De budgetmässiga för-ändringarna av detta förslag redovisas i ekonomisk-politiskamotion. Vad som anförts om landsbygdsförordningen och miljöstödspro-grammen bör ges regeringen till känna.5 Utbetalning av arealersättningDen jordbrukspolitiska reformen, Agenda 2000, innebär att nya reglerkommer att införas för arealersättningen . Beslutet omAgenda 2000 ger möjlighet för enskilda medlemsländer att utbetalaarealersättningar . Regeringen väljer att utnyttja denna möjlighet,vilket för innebär en förskjutning av utbetalningar motsvarandecirka . Detta är givetvis helt oacceptabelt medhänsyn till det ansträngda ekonomiska läget för det svenska jordbruket.Varje månads försening av utbetalningen innebär ett ekonomiskt avbräcksom omräknat i ränteintäkter motsvarar . Normalutbetalning borde vara omkring . Därför räknar vimed två månaders fördröjning. Det kan tilläggas att tidigarehar föreslagit att utbetalningarna ska göras tidigare än vad som ärfallet. På grund av utformningen av den statliga budgetprocessen är detdock svårt att förändra regeringens förslag. Det finns dock reellanledning att staten går in och garanterar eventuella likviditetsproblemsom kan uppkomma på grund av frågans hantering. En statliglånegaranti ska utfärdas för jordbrukare som p g a försenadeutbetalningar får likviditetsproblem. Detta bör ges regeringen till känna.Den likviditetspåfrestning som staten nu orsakar arealbidragsmottagaremåste kompenseras. avsätter, i den ekonomisk politiskamotionen, till räntekompensation särskilt riktad till jordbrukare somnu erhåller arealbidragen . Detta bör ges regeringen till känna.6 Enklare reglerDen svenska administrationen av EU:s gemensamma jordbrukspolitikmåste vara utformad så att den medverkar till att uppfylla EU:s ochSveriges mål om ett bärkraftigt och effektivt jordbruk, biologiskmångfald, bibehållet kulturlandskap och regional utveckling. Det är avnationellt intresse att administrationen bidrar till att svenskt jordbruk kanfå det stöd som det är berättigat till. Administrationen ska inte orsakaonödiga kostnader, vare sig internt eller externt hos t.ex. jordbrukarna.Enkelhet måste vara målet i utformningen av administrationen.Ett stort antal myndigheter är på olika sätt involverade i administrationenav den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är samtliga länsstyrelser,och . Dessutom har Riksantikvarieämbetetoch visst ansvar för dessa frågor.De krångliga regler och omfattande blankettsystem som måstehanteras för att erhålla de EU-finansierade jordbruksstöden medför attSveriges jordbrukare inte fullt ut utnyttjar de gemensamma medel som finnsatt tillgå från EU.Regeringen har tillsatt flera utredningar med uppgift att se överorganisationen av jordbruksadministrationen. Syftet med detta är att finna enså kostnadseffektiv lösning som möjligt när det gäller hanteringen av EU-stöden. har utredningarna inte lett till några förbättringar.Centerpartiet har ställt krav på att samarbetet mellan aktuella myndigheteroch jordbruksnäringen måste förbättras för att undvika krångliga system somförsvårar för den enskilde jordbruksföretagaren. Det är dessutom angelägetatt den enskilde jordbrukaren kan vända sig till en myndighet i alla ärendensom rör EU:s jordbruksstöd och det är naturligt att detta sker på regionalnivå, så nära jordbrukaren som möjligt.Den nuvarande svenska tillämpningen av vad gällersmåskalig vidareförädling av livsmedel innebär avsevärda svårigheter förbl.a. mindre slakterier och andra livsmedelsförädlare. En positiv utvecklinginom denna bransch förutsätter att regelverket omgående förenklas. Vad somovan anförts om enklare regler bör ges regeringen till känna.7 StödområdesindelningenI utvärdering av de regionala stöden till jordbruket(rapport 1998:2) konstaterades att det finns vissa produktionsmässigaproblem med dagens stödområdesgränser. I analysen konstaterade bl aJordbruksverket att produktionsförutsättningarna varierar kraftigt inomområde 4. Dessutom har alltsedan område 5 bildades kritik framförts avkriteriet för indelningen av delområdena. Det finns, enligt Centerpartietsmening, anledning att i samband med att det nya landsbygdsprogrammetpåbörjas se över den nuvarande stödområdesindelningen. Detta bör gesregeringen till känna.8 Måttbestämmelser för djurstallarÄven utgång finns det möjligheter att godta mindreavvikelser från måttbestämmelserna vad gäller båspallmått i enskilda fall.Jordbruksverket kan också ge tillstånd till individuella tidsbegränsadebestämmelser. Kommunernas djurskyddsinspektörer, som känner till ochser förhållandena på platsen, skall göra helhetsbedömningar vid sinainspektioner. Enligt skall djurmiljön i desshelhet, stallhygien, djurantal och en rad andra faktorer avgöra om eneventuell avvikelse från utrymmesreglerna för djuren kan godtas.Tyvärr tillämpas regeringens anvisningar inte på det sätt som är avsett. Iflera fall gör myndigheten inte den helhetsbedömning av djurmiljön somJordbruksdepartementet eftersträvar. avstår från att lägga ettsärskilt förslag i denna fråga då i skrivande stund inte behandlatvårt motionsyrkande i frågan från . Men frågeställningen är i likafullt fortfarande aktuell.9 Kadaverhantering i NorrlandBSE-krisen medförde ökad uppmärksamhet kring smittskyddsaspekteroch hantering av riskavfall, till vilket räknas självdöda och avlivade djur.EU-kommissionens inspektioner medförde krav på att måsteefterleva gällande direktiv för kadaverhantering. Som grundregel gälleratt kadaver måste skickas för destruktion. Nedgrävning av mindreenstaka djur accepteras. Vidare gäller undantag för vissa församlingar iinre . Det är ytterst tveksamt att transportera kadaver långasträckor. Även om inland är undantaget, har resten avNorrland så långa avstånd, så att särlösningar borde kunna motiveras.Med strikta regler för hur nedgrävning av kadaver skall ske, bör störredelen av kunna undantas från kravet på kadaverdestruktion,utan att det kommer i konflikt med smittskydds- och miljöaspekter. Vadsom ovan sagts om kadaverhanteringen i bör ges regeringen tillkänna.10 Livsmedelskvalitet och djurskyddSverige har ett väl utvecklat djurskydd och en stark djurskyddslag. Densvenska djurskyddslagen ger ett starkare skydd för djuren än de flestaandra länders lagstiftning. De svenska djurskyddsreglerna har med fåundantag inte påverkats av EU-medlemskapet. De strängare reglernainnebär kostnader för det svenska jordbruket, t ex för större utrymmen idjurstallar.Den har varit pådrivande inom EU för att förbättradjurskyddet inom EU. Ambitionen måste vara att skärpa EU:sdjurskyddslagar efter svensk förebild. ökar dessutom handeln medlevande djur mellan i EU ingående länder. Då måste bland annat de långatransporter av levande slaktdjur som sker under ovärdiga förhållandenstoppas. Detta bör ges regeringen till känna.11 Antibiotika i djurfoderFlera studier visar att systematisk användning av antibiotika i djurfoderför tillväxtsyfte leder till att resistenta bakterier är på väg att bli ett alltstörre hälsoproblem. Förutom att det är motiverat av djurskyddsskäl, ärett förbud mot antibiotika i djurfoder det enda sättet att garantera att vi iframtiden kan använda antibiotika för att bekämpa bakteriesjukdomar.Den regelmässiga användningen av antibiotika och andra medicinskapreparat i foder i tillväxtsyfte måste därför förbjudas inom hela EU. I dagär det förbjudet i och Finland.Centerpartiet har länge drivit kravet på att förbjuda användningen avantibiotika i djurfoder inom EU. Det svenska förbudet har varit effektivt.Bland svenska forskare inom jordbruket samt bland konsumenter ochpolitiker finns en stor enighet om att ett liknande förbud bör införas i EU.Den driver frågan med kraft i EU där det finns en alltstörre acceptans för den svenska linjen. Utgångspunkten måste vara att detsvenska förbudet skall finnas kvar i väntan på att ett liknande införs på EU-nivå. I väntan på ett beslut om förbud i hela EU ger ursprungsmärkning avlivsmedel möjlighet för konsumenten att välja produkter från länder därantibiotika i djurfoder redan nu är förbjudet. Vad som ovan sagts omantibiotika i djurfoder bör ges regeringen till känna.12 Krafttag mot salmonellaI hade vi lyckats nedbringa förekomsten av salmonella till ettminimum. Det har krävt enorma insatser av bönderna, bl a en kraftigutslaktning. Ute på kontinenten ser och såg situationen annorlunda ut.Salmonella förekommer i rikliga mängder och majoriteten av de fall somrapporteras i har smittats utomlands.Från svensk sida lyckades vi efter mycket möda få igenom våra krav;livsmedel, levande djur och foder som importeras till får inte varasalmonellasmittade. Ägg skall komma från höns i kontrollerat salmonellafriabesättningar. Kontrollerna sker normalt i ursprungslandet. Samarbetet byggerpå att man, från exempelvis svensk sida, skall kunna lita på att köttet ärsalmonellafritt, om det finns med ett intyg om detta från ett annatmedlemsland.Ansvaret för att salmonellasmittat kött inte når fram till konsumenternaligger i sista hand på kommunerna. Genom tillsyn och provtagningar skallkonsumentens säkerhet garanteras.