mot · GM02Ub16 · 1999-06-01 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub16av m.fl. (kd)med anledning av skr. 1998/99:121 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - samverkan, ansvar och utvecklingInledningI skrivelsen behandlas såväl förskola som skola ochvuxenutbildning. Ett samlat grepp över utbildningsväsendetger möjlighet till överblick och helhetssyn, även om samtligautbildningsfrågor aldrig kan behandlas i ett enda dokument.Om vi kristdemokrater hade presenterat vår egenutvecklingsplan hade den sett annorlunda ut än regeringens.Så borde t. ex. barns och ungdomars hela livssituation haägnats större utrymme. Vi har emellertid valt att följaregeringens struktur och kommer att ägna störstuppmärksamhet åt avsnitten förskola och vuxenutbildning,där vår uppfattning avviker mest från regeringens.När det gäller skolan är det glädjande att regeringen till stor del byggervidare på de grunder som vi var med och utformade och som togs i bruk ioch med de nya läroplanerna Lpo och Lpf. Inte minst gäller detta skolansvärdegrund. konstaterar vi, precis som regeringen, att det finnsbrister i dagens skola. Många lämnar t. ex. utan att kunna läsaoch skriva och det individuella programmet på gymnasieskolan har växt tillatt bli ett av de största. Det finns också tecken på att svenska barn ochungdomar mår sämre . Det är därför viktigt att inte slå sig till routan arbeta vidare för att grund- och gymnasieskolor utvecklas på bästa sätt.Vi presenterar här några särskilt viktiga delar som vi anser bör finnas med idet fortsatta arbetet.FörskolanI Utvecklingsplan för förskolan skriver regeringen att arbetetmed att utveckla förskolans pedagogiska roll och göra dentill en del av utbildningssystemet kommer att fortsätta.Vidare skriver regeringen att kvaliteten utvecklas utifrån dennya läroplanens (Lpfö 98) mål och riktlinjer. Barn i behov avsärskilt stöd, verksamheten för de yngsta barnen ochkvaliteten i grupper med barn från många olika länder börsärskilt uppmärksammas. Regeringen vill öka förskolanstillgänglighet samt införa en allmän förskola för alla 4- och5-åringar. Detta skall ske genom att som ett första stegallmän förskola införs i socialt utsatta områden. Dessutomavser regeringen införa en statligt fastställd maxtaxa, dvs. entaxa med ett avgiftstak som är lika högt i hela landet, inomförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Regeringenutreder frågan om och hur förskolan kan bilda en egenskolform.Regeringen skriver att tillgängligheten till förskoleverksamhet och barn-omsorg aldrig har varit så hög som , att målet om full behovstäckningenligt gällande lagstiftning i princip är uppnått. Detta faktum bör självfalletställas mot att barngrupperna i förskolan blivit större som personal-tätheten minskat kraftigt.Den utveckling som skett mot stora barngrupper, där många små barnvistas, , är otillfredsställande.Därför välkomnar vi kristdemokrater förslaget att gruppen barn i behov avsärskilt stöd och verksamheten för de yngsta barnen särskilt uppmärksammasgenom uppföljning och utvärdering. Detta arbete måste ges hög prioritet.Regeringens skrivelse andas att det är bäst för alla barn att omfattas av denkommunala förskolan med sin utbildningsinriktning. Det kan aldrig vara såatt det är ett mål i sig att så många barn som möjligt ska omfattas av denkommunala förskolan. Detta är en kollektivistisk människosyn som inte hörhemma . Det är inte självklart att heldagsomsorg utanför hemmetär det bästa för alla barns utveckling . Tvärtom visarinternationell forskning att föräldrakontakten ärmycket viktig för barnets neurologiska och psykologiska utveckling ochdärmed också för barnets kapacitet att lära. Vi kristdemokrater avvisar därförinförandet av en allmän förskola. Målet måste vara att föräldrar gesmöjlighet att själva kunna avgöra vilken omsorgsform man önskar till sittbarn, och att detta så långt möjligt tillgodoses. Det är föräldrarna som bästkänner sitt/sina barn, ingen kan bättre avgöra vad som är bäst för det egnabarnet. Samhällets uppgift bör vara att skapa förutsättningar så att olikaomsorgsalternativ, inklusive möjlighet att själv sköta barnomsorgen, finnsatt tillgå. Detta åstadkommer man genom att skapa likvärdiga villkor mellanolika omsorgsformer. Utgångspunkten måste vara föräldrarnas självklara rättatt själva välja omsorgsform för sitt/sina barn.Bilden av att det är enhetlighet och inte mångfald som präglar regeringenssynsätt förstärks av att familjedaghemmens roll och den öppna förskolansroll beskrivs i mycket ringa omfattning i regeringens skrivelse. har enkvalitetsutveckling skett av familjedaghemmen och för många barn är dettaen verksamhetsform som mycket väl tillgodoser barnets och familjens behov.Öppen förskola är speciellt betydelsefull där barnfamiljernas sociala nätverkär svaga. Den kan beskrivas som en stödjande miljö. Vi kristdemokraterkänner stor oro över att många kommuner valt att lägga ner öppen förskolaoch familjedaghem i besparingssyfte. Denna utveckling leder till att de olikaverksamheterna ställs mot varandra, att valfriheten kraftigt begränsas.Regeringen aviserar att avgifterna inom förskoleverksamheten och skol-barnsomsorgen avses bli låga genom att en statligt fastställd maxtaxa införs.Konsekvenserna för öppen förskoleverksamhet och familjedaghem är oklara.Det är också anmärkningsvärt att regeringen avser att föra en politik somtydligt ger höginkomsttagare ett utökat stöd med gemensamma skattemedeloch att kommunernas självstyrelse begränsas. Mot bakgrund av detta avvisarvi kristdemokrater förslaget om att införa en statlig maxtaxa.I dag avgör kommunen huruvida arbetslösa föräldrar ska ha samma rätt tillbarnomsorg som föräldrar som förvärvsarbetar eller ej. Att barn tillarbetslösa föräldrar erbjuds tillgång till samma omsorgsformer som andrabarn har vi kristdemokrater ingenting emot. Vi anser dock inte att generellaregler bör införas. Utgångspunkten är dock att föräldern i normalfallet bästa omsorgen. Beroende på omständigheterna kan behoven varierabåde för barnet och föräldrarna. Därför måste det enskilda barnets behov fåvara utgångspunkten när beslut ska fattas. Det är viktigt att det finnsmöjlighet till både heldagsomsorg och korttidsomsorg så att föräldrarnasvalmöjlighet inte begränsas. Föräldrar som är tillfälligt arbetslösa och somser det som en möjlighet att då få mer tid för barnen ska garanteras möjlighetatt återfå en plats som de frivilligt avstått under en period.Resultat och kvalitet iskolanRegeringen inleder detta avsnitt med att notera att svenskabarn och ungdomar är både fysiskt och psykiskt friska, att dei allmänhet har det bra och trivs i både hemmet och i skolan.För är verkligheten mer komplex än densom regeringen beskriver på några rader och vi anser attregeringen alltför snabbt lämnar kvalitetsaspekten för attdiskutera resultat. Inte minst behöver barns och ungdomarspsykiska välbefinnande uppmärksammas liksom den viktigaresurs som skolans kuratorer, sjuksköterskor och annanvuxen personal i detta sammanhang utgör.I den vidare diskussionen om finns dock flera relevantareflektioner. Detta gäller t.ex. medvetenheten om att alla elever inte alltidnårmålen och på samma sätt. Detta gäller också vikten av att utvecklametoder för att mäta mer komplexa frågor som t.ex. i vilken grad elevernatillägnat sig skolans värdegrund och i vilken grad de uppnår skolans mål närdet gäller samarbetsförmåga, förmåga till kritisk granskning, att sesammanhang etc. Vi vill i detta sammanhang särskilt betona grundskolansansvar för att alla elever ges möjlighet att nå utbildningsmålen, så atteleverna får en god grund för fortsatt lärande.När det gäller gymnasieskolan delar vi utgångspunkten att den behöverutvecklas så att fler når målen. Ett viktigt steg i denna riktning togs närriksdagen beslutade om att pröva möjligheten till etappindelning avkärnämnen. Detta har varit en viktig fråga för och det ärdärför glädjande att regeringen nu också markerar att de kommit till sammaslutsats. När det gäller gymnasieskolan i övrigt återkommer vi till viktigafrågor i kapitel 5.Helhetssyn ochmåluppfyllelseSkolverket tar i Nationella kvalitetsgranskningar, Rapport nr160 upp nödvändigheten av att skolans huvudman tar ettstörre ansvar för uppföljningen och utvärderingen av hurresurser används. "Det gäller också principerna om hurresurser fördelas, både ifråga om personaltäthet, kompetensoch ifråga om utvecklingsstöd till skolenheterna inom detegna ansvarsområdet. En viktig fråga är skolledarnaskompetens när det gäller att leda stödundervisningen. "Specialpedagoger måste i större omfattning anlitas somhandledare och konsulter. Dessa måste också ges möjlighetertill inflytande och utformning av den vanligaundervisningen, så att den anpassas bättre till elever i behovav särskilt stöd. Samordningen mellan stödundervisningenoch den vanliga undervisningen måste förbättras. Elevensbehov måste stå i centrum för verksamheten.Åtgärdsprogrammen skall användas som kvalificeradepedagogiska instrument för samarbetet mellan elev, lärareoch förälder.Kristdemokraterna har krävt att elever i behov av särskilt stödi gymnasieskolan skall få sina behov bättre tillgodosedda. Vi har också visatpå exempel med individuella studieplaner och åtgärdsprogram. Vi menar imotsats till regeringen att betygen skall ses som komplement till dendokumentation och information som skall finnas som grund för elevensfortsatta utveckling. Övergången till gymnasieskolan kan förbättras betydligtgenom t.ex. samverkan inom vissa ämnesområden mellan högstadieskolanoch gymnasieskolan, ömsesidiga studiebesök, projektarbete m.m. Särskildhänsyn måste tas till elever som t.ex. på grund av dyslektiska problem intefår betyg i engelska, och som kan hindras inträde i gymnasieskolan.Helhetssyn och måluppfyllelse kräver att särskild tid ägnas dessa elever ochatt de ges möjlighet att komma vidare i gymnasieskolan inom det program dei första hand valt.VärdegrundenRegeringen betonar att det lokala arbetet med läroplanensvärdegrund kommer att stödjas och stimuleras.Kristdemokraterna följer med intresse detta arbete ochansluter sig till det framskrivna. Särskilt vill vi markera attvärdegrunden ska omsättas i praktiken, i det dagliga arbetet.Alla vuxna i skolan måste vara förebilder. Värdegrunden beskrivs i läroplanen enligt följande:Skolan har en viktig uppgift när det gäller att förmedla och hos elevernaförankra de etiska värden som vårt samhällsliv vilar på. Människolivetsokränkbarhet, individens frihet och integritet, alla männniskors lika värde,jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsattaär de värden som skolan skall förvalta och förmedla. I överensstämmelsemed den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanismsker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans ochansvarstagande. (ur Läroplaner för det obligatoriska skolväsendet och defrivilliga skolformerna - Lpo 94 och Lpf 94).I regeringens skrivelse talas allmänt om skolans värdegrund.Man uppmärksammar de värden som följer av en värdegrundmed utgångspunkt i tradition men undviker atthänvisa till denna. För oss kristdemokrater är det viktigt attockså i en nationell utvecklingsplan förtydliga vilkenvärdegrund som avses och var den har sina rötter. Genom attanlägga ett historiskt perspektiv lägger vi också grunden förett framtidsperspektiv. De värden vi arbetar för ska varahållbara i ett framtida samhälle.Gymnasieskolans utvecklingDet har kommit flera varningssignalersom indikerar att dagens svenska gymnasieskola intefungerar tillräckligt bra. En alltför stor grupp gymnasieeleverlämnar utbildningen utan att fullfölja den. Ofta är detstudietrötta elever som inte klarat den studietakt och de kravsom gäller för alla gymnasiestuderande oavsett inriktningoch ambitioner. ser i detta sammanhangpositivt på att regeringen tar initiativ till en utredning av detnationella programutbudet i gymnasieskolan.Kristdemokraterna ser dock inte lika positivt på att allagymnasieprogram omfattar samma poäng.Att regeringen nu vill säkra en miniminivå för lärarledd undervisning ärangeläget. Det är viktigt att regeringen ser över gymnasieförordningen för atttydliggöra elevernas rätt till undervisningstid och lärarledd undervisning. Detär inte acceptabelt att elever på egen hand under skoltid skall lära sig nyttmaterial enbart genom att läsa sig till det utan bearbetning och uppföljning.Däremot finns det skäl att ge eleverna tid och möjlighet att tillämpa sinakunskaper i projekt och individuella arbeten som till viss del kan ske utanlärares närvaro.Gymnasieskolan skall ge ett rikt utbud som svarar mot olika eleversindividuella behov. Tvärvetenskapligheten är viktig. Regeringen avser attutreda en gymnasieskola med "färre ingångar och fler utgångar" och därmedminska antalet program i gymnasieskolan. Detta ställer höga krav på attspecialiseringar kan göras för olika valbara inriktningar inom programmet.Kristdemokraterna anser vidare att det bör inrättas ett företagsinriktatnationellt gymnasieprogram som syftar till att utbilda för entreprenörskap.Det individuella programmet har fått en omfattning som ingen hade räknatmed då det skapades. Kvalitén på programmet varierar från kommun tillkommun. Vi delar regeringens uppfattning att hela eller delar av en nationelltfastställd kursplan bör kunna ingå i den individuella studieplanen för en elevpå individuellt program.Rätten att välja skola är grundläggande i en demokrati. Regeringen harefter hand motvilligt fått acceptera en utveckling mot allt fler friståendeskolor med olika huvudmän och inriktningar. Bidragssystemet är dockfortfarande krångligt. Det råder t.ex. ofta delade meningar om vad som skallligga till grund för ersättning. har för det mesta ingen ersättning förmoms utgått till friskolorna. Det naturliga vore att samma ersättning utgicktill de fristående skolorna som till de offentliga.Skolan behöver närma sig det omgivande samhället. Kravet på ett livslångtlärande innebär att nya former för återkommande utbildning måste skapas.Kristdemokraterna anser inte att kravet på högskolebehörighet omedelbartmåste gälla alla gymnasieskolans elever. Däremot skall det alltid finnasmöjlighet att komplettera.I en modern, flexibel lärlingsutbildning måste skola och arbetsliv dela påansvaret för utbildningen. Ett sätt är att införa en fyraåriglärlingsutbildning,där skola och arbetsliv delar på ansvaret, och där eleven kan börja medlärlingsdelen direkt . Utbildningen skall avslutas med ettgesällprov. Lärlingsutbildningen är viktig både ur den enskilde individensoch samhällets perspektiv.VuxenutbildningenKristdemokraterna delar regeringens syn på nödvändighetenav ett hållbart och långsiktigt vuxenutbildningssystem. Vivill ha ett vuxenutbildningssystem där individens lust att läramöts av samhället genom flexibla lösningar i form avutbildningsutbud. Människor som av skilda anledningar intetidigare i livet kunnat ta vara på utbildningsmöjligheter skages nya chanser.Pågående reformarbeteI sin skrivning tar regeringen upp försöksverksamheten medkunskapslyftet. Utgångspunkten var främstsysselsättningspropositionen och innebar att statens resurseromfördelades i syfte att förstärka utbildningsnivån och höjakompetensen i stället för att erbjuda kontant stöd ochtillfälliga insatser för arbetslösa. Målet var dels att genomsatsningen på lågutbildade bidra till ökad jämlikhet,jämställdhet och minskade klyftor, dels att skapa ekonomisktillväxt genom ökad tillgång till kvalificerad arbetskraft.Satsningen skulle dessutom utveckla och förnyavuxenutbildningen så att den bättre anpassas till de krav somindividen, samhället och arbetslivet kommer att ställa på2000-talet.Vidare tar regeringen upp försöksverksamheten med kvalificerad yrkes-utbildning. Målet med den verksamheten är att pröva nya eftergymnasialayrkesutbildningar och är ett svar på behovet från arbetslivet av merkvalificerad arbetskraft. Utöver dessa utbildningar utgör även folkbildningenmed folkhögskolor och studieförbund en stor och viktig del av ett nationelltkunskapslyft.Av regeringens beskrivning av reformarbetet framgår att det viktigasteskälet till att erbjuda människor vuxenutbildning är att tillfredsställaarbetsmarknadens behov. Vi delar synen att detta är ett mycket viktigt skäl.Det finns dock anledning att vara kritisk till en alltför ensidig fokusering pådetta. Vi menar att kunskap och utbildning har ett värde i sig. Människorbehöver för att känna delaktighet i samhället omfatta begreppsapparaten ochde egna verktyg som krävs för att orientera sig och ha en bild av omvärlden.Därför måste all vuxenutbildning balanseras mellan individens behov ochsamhällets behov. Om individen upplever meningsfullheten med studierkommer det sannolikt också att leda till studier som motsvarar arbets-marknadens behov.Regeringen lyfter fram vikten av att olika utbildningsanordnare finns inomvuxenutbildning. Vi ansluter oss till regeringens skrivning om folk-bildningens betydelse men vill också särskilt uppmärksamma folk-bildningens roll när det gäller att stödja vuxna som har svag socialförankring. Lärandet är en subjektiv process och det är därför nödvändigt attden lärande lever under trygga förhållanden för att utbildning ska bli såeffektiv som möjligt. På en folkhögskola ingår eleverna ofta i en djuparesocial gemenskap. Här är det inte alltid möjligt att dra gränsen mellan olikainsatser från samhällets sida. Utvärderingar visar att resultaten oftast ärmycket positiva för den enskilde.Gemensamma målRegeringen tar i skrivelsen upp behovet av en definition avvuxenutbildning och att särskilt samla och tydliggöra vissamål för den offentligt finansierade vuxenutbildningen.Vidare anger regeringen att det bör tydligt framgå av målenatt vuxenutbildningen vilar på demokratiska grunder och attverksamheten skall syfta till att utjämna utbildningsklyftor,höja utbildningsnivån i samhället samt att skapa engagemangför att delta i samhällsutvecklingen och kulturlivetsutveckling.Att utjämna utbildningsklyftor är ett viktigt mål. För oss är detta inteliktydigt med att alla skall ha samma utbildning. Det är viktigt att erkännavärdet i olika utbildningar. vänder sig således motlikformighet och vill ha ett system där målen formuleras utifrån vadindividen vill och skall uppnå.Om de gemensamma målen formuleras utifrån vad individer skall utvecklaunder utbildningen medverkar detta till att skapa den flexibilitet i systemetsom krävs för ett modernt vuxenutbildningssystem. Människor gårmotiverade in för att aktivt arbeta för att nå de mål som vederbörande sattupp beträffande arbete eller högre utbildning. Utbildningen blir en åtråvärdaktivitet vilket stimulerar till god effektivitet. Alltför många exempel finnspå utbildningssatsningar som varit ineffektiva då den studerande avkortsiktiga ekonomiska skäl drivits att genomgå den.Regeringen väljer att ta ställning till gemensamma mål för vuxen-utbildningen efter att lämnat sitt slutbetänkandevåren . Vi har ingenting att invända mot det.Att möta vuxenstuderandeRegeringen gör bedömningen att utbildningen för vuxnaunder i första hand behöver utvecklas såatt:? stegen in i studier ska underlättas,?? tillgänglighet till studier utökas,?? arbetssätt och arbetsformer anpassas till individens behov,?? innehållet i utbildningen förnyas,?? en lokal och regional infrastruktur för vuxnas lärande skapas. ?Denna utvecklingsvision hälsar vi kristdemokrater medtillfredsställelse. Regeringen avser sålunda att förändra deninriktning som varit rådande. Det är positivt att denenskilda människan och hennes förutsättningar betonas. Manvill nå människor genom uppsökande verksamhet,kommunala vägledningscentrum och individuellastudieplaner. Diskussionerna handlar om tillgänglighet tillstudier och lärande miljö. Alla dessa satsningar ser vi somvärdefulla men de får aldrig inkräkta på den enskildes friavilja och möjligheter att välja sitt liv. Genom att värdera ochvalidera kunskaper kan undervisningen bättre anpassas tillden enskildes behov.InnehållRegeringen påtalar vikten av att det blir en breddning avinnehållet till att omfatta mer av yrkesutbildning, gärna ikombination med allmänna ämnen. Regeringen har i enproposition till föreslagit att ämnen inomdet estetiska ämnesområdet samt idrott och hälsa ska kunnaförekomma inom den gymnasiala utbildningen. Detta tyckervi är bra. Det finns ingen anledning att skilja mellanungdomsutbildningen och vuxenutbildningen när det gällerinnehållet. Tyvärr har regeringen föreslagit att idrott ochhälsa kurs A och estetisk verksamhet inte bör kunna ingå iett slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning. Detta vändervi oss mot. Inte heller i detta avseende bör skillnader finnasmellan vuxenstudier och ungdomsstudier. Kristdemokraternadelar regeringens synpunkter kring dels betydelsen av en välutbyggd infrastruktur, dels betydelsen avkompetensutveckling i arbetslivet.StudiestödMöjligheter till studiefinansiering för utbildningar pågymnasial nivå är en nödvändighet. ärstudiefinansieringssystemet både svårt och orättvist. Fyraolika alternativ finns som alla har olika kriterier och villkorför att erhållas. Detta innebär för den enskilde storasvårigheter dels att förstå, dels att kunna söka och därefteråter söka upprepade gånger för att om möjligt erhålla bästavillkor. anser att ett nytt sammantagetstudiefinansieringssystem måste införas.Studiefinansieringen bör vara rättvis och förutsägbar för denenskilde individen.Grundläggande gymnasial utbildningRegeringen refererar till den parlamentariskakunskapslyftskommitténs ställningstagande att alla vuxnaborde ha rätt till en utbildning på gymnasienivå. Syftet är attindividerna ska ha kunskapsmässiga förutsättningar för attkunna delta i det livslånga lärandet. Målet innebär att enökad kunskapsnivå hos befolkningen skapar bättreförutsättningar för tillväxt och sysselsättning samt utgörgrunden för den sociala, politiska och kulturella utvecklingensom är nödvändig för att stärka demokratin.Kristdemokraterna vill särskilt fokusera den enskildesupplevelse av delaktighet, ökat välbefinnande ochmöjligheter till arbete.Svenskundervisning för invandrareVi ser inte det självklara skälet till att integrerasvenskundervisning för invandrare med komvux. Det finnsmånga andra utbildningsanordnare som har god kompetenspå området. Att utbildningen ska finnas och de studerandeska erhålla studiefinansiering ser vi som en självklarhet. Detvore rimligt att kommunerna får avgöra vilka som bäst kanutföra utbildningen.Vuxenutbildning förutvecklingsstördaRegeringen ska återkomma till medförslag till åtgärder för att utveckla och förbättravuxenutbildning för utvecklingsstörda, särvux.Kristdemokraterna finner det beklagligt att inte ett tydligt svar finns redannu beträffande rättigheter för denna grupp vuxna. har alla vuxnarätt till grundläggande vuxenutbildning. I föreliggande skrivelse diskuterasrättigheten att erhålla vuxenutbildning på gymnasial nivå. De människor somhar gått särskola har inga rättigheter i detta avseende. Vi menar att sammarättigheter som gäller utbildning på grundskolenivå ska ges dem sombehöver särvux. Detta anser vara en självklarhet i ettsamhälle där människors lika värde betonas.EftergymnasialautbildningarFörsöksverksamheten med den kvalificeradeyrkesutbildningen pågår sedan den 1/7 -96. Utbildningen skaförena praktisk inriktning med fördjupade teoretiskakunskaper, en utbildningsform som iolika sammanhang efterfrågat också i gymnasial utbildning.Verksamheten har överträffat alla förväntningar vad avserefterfrågan från arbetslivet, långt fler ansökningar harkommit in än vad det funnits resurser att fördela. Det finnsall anledning att överföra utbildningen till framtida system.Kristdemokraterna är positiva till de olika system som finns för utbildningsom ska anpassas till arbetsmarknadens krav. Det gäller den ovan beskrivnaKY-utbildningen, påbyggnadsutbildningar, arbetsmarknadsutbildning,kompletterande skolor och folkbildning med yrkesinriktning.