mot · GN02N6 · 1999-12-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N6av , (-s)med anledning av skr. 1999/2000:33 Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom ledde 1789 en kommission för "dalaortens uphiel-pande". I kommissionens rapport skriver apropå arbetsvand-ringarna och dalfolkets envisa kamp för att ändå kunna ha kvar sinabopålar i : "Han går ur andras tjänst, där han äger i fullt mått sinföda, för att bli sin egen och svälta." Detta citat säger mycket omförsörjningsmöjligheterna och kynnet i , då - men också i dag.Regeringens förslag om nedläggning av Dalregementet aktualiserar deturgamla problemet om hur det skall vara möjligt att få sin försörjning i länet.Vi motionärer välkomnar regeringens utfästelse om 135 statliga arbets-tillfällen till . Men vi vill också betona vikten av att de övrigakompensatoriska åtgärder som bör sättas in, i samverkan mellan statsmaktenoch de regionala parterna, är av en sådan art att de varaktigt och långsiktigtstärker Falu kommuns och länets framtidsutsikter. För att uppnå dennaambitiösa målsättning krävs omfattande insatser som stärker forskning,utbildning och infrastruktur.I skrivelsen anför regeringen att "genom en aktiv och framsynt politikinom olika samhällssektorer kan regeringen och medverka till engod utveckling i alla kommuner och regioner".Man säger vidare:- - - bedömer regeringen att särskilda åtgärder behöver vidtas i ett antalkommuner med särskilda svårigheter. "har redan 1 200 statliga arbeten försvunnit frånlänet. Vi anser att det faktum att utlokaliserades vid den förstautlokaliseringsomgången och därmed lämnade och återflyttade tillStockholm, liksom att länet dragit det kortaste strået vid regionaliseringenav statliga verksamheter, bör vägas in när man diskuterar kompensations-åtgärder. Med beaktande av dessa förhållanden så innebär nedläggningen förFaluns del lika stora problem som för andra nedläggningsorter.Vi anser därför att regeringens insatser i skall ske i sammautsträckning som skedde vid nedläggningen i . Vid detta tillfälletog man dessutom en statlig myndighet från till Söderhamn.Regeringen har i sitt program redovisat ett antal viktiga principer för detfortsatta arbetet. Vi instämmer i denna inriktning men måste tyvärrkonstatera att när man kommer till det förslag som regeringen lagt på sid. 11om insatser för så anser vi dessa förslag otillräckliga. I de förstabeskeden från regeringen gavs garantier för100 privata arbetstillfällen men iskrivelsen anges endast 50. Självfallet anser vi att 100 bör gälla.Vi anser det viktigt att beredningen av ärendet i kan ske på ettsådant sätt att man förstärker regeringens delvis obearbetade förslag. Det ärviktigt att samråd sker med regionens företrädare innan konkreta förslagläggs på bord.Vi anser att förslaget om utlokalisering av statlig verksamhet är bra och attdessa 135 statliga jobb tillförs . Vi anser att inriktningen bör vara sådanatt man i första hand lokaliserar sådan verksamhet som kan förstärka insatsområden och som kan koppla sin verksamhet motden inriktning som har.Av vitalt intresse är att forskningen utvecklas i . Det kan skegenom en fördjupad samverkan mellan länets forskningsresurser - inomnäringsliv, stat, kommun och landsting - inom ramen för ett nytt Dala-universitet. På så sätt fullföljs partnerskapets intentioner i länsstrategi ochtillväxtavtal.Vi ser det som rimligt att regionkontoret för mål 2-programmet som skallbyggas upp lokaliseras till Falun.ForskningKunskapsmiljöer och regional utvecklingDalarna är ett län med minskande befolkning, där antalet människor medhögskoleutbildning är lågt och där residensstaden genomnedläggningen av Dalabrigaden och försvarsområdesstaben nu riskerarförlora inemot 400 arbetstillfällen. I detta läge kan med kommunen, med regionen och dess näringsliv för attskapa en helt ny miljö, som inte bara erbjuder arbetstillfällen utan ocksåsymboliserar en stark framtidstro, entusiasm och energi.I skrift Lång sikt (3.99) sägs bl.a. följande om förutsättningarnaför tillväxt i Sverige:Kunskapsmiljöernas kvalitet blir avgörande för regioners förmåga attattrahera kunskapskapital, fysiskt kapital och finansiellt kapital från andraregioner och länder. För tillväxtpolitiken blir det viktigt att fokusera påregionala kunskapsmiljöers förmåga att attrahera produktiva investeringar.Högskolan är en av de nya högskolor som har expanderatkraftigast . Högskolan erbjuder kvalificeradakademisk utbildning till ca 6 500 studenter, merparten vid campus iFalun resp. . Högskolan sysselsätter ca 450 anställda ochomsätter ca . Forskningen har växt och har enomfattning av ca . Samverkan med regionens samhälle ochnäringsliv är väl utvecklat.Faluenheten engagerar ca 2 700 studenter inom lärarut-bildning samt utbildningar för vård och omsorg, kultur, idrott, media etc. IBorlänge erbjuds utbildningar inom teknik och samhällsvetenskap till drygt3 000 studenter. På båda orterna ökar också forskningsinslaget i verk-samheten. Genom utlokaliserade utbildningar och distanspedagogik ärhögskolan närvarande i hela regionen.De traditionella strukturerna inom näringslivet vittrar bort under trycket avglobalisering och modern kommunikationsteknik, men också med stöd avgrundläggande värderingsförändringar i samhället. Särskilt ungdomarna visargenom sina utbildningsval att framtidens jobb kommer att finnas ikunskapsföretag och i branscher där estetik och kommunikation är centralainslag. I vissa delar av de snabbt växande IT- och mediebranscherna skerredan idag ett fruktbart möte mellan omvärldskrav och unga människorsförväntan på självförverkligande och meningsfullhet i yrkeslivet. I dessabranscher är skapande processer, gränsöverskridanden och nätverk på vägatt bli särmärken, och de miljöer som kan befrämja dem kommer att bliframtidens vinnare.Dalarna äger unika möjligheter att skapa sådana miljöer. Här finnsindustriella verksamheter baserade på kvalificerad teknik och naturvetenskapsida vid sida med klassisk bildning, konst och kultur av högsta klass. Härfinns också en högskola med en uttalad ambition att befrämja gräns-överskridande möten inom utbildning och forskning. Det visionsarbete, somnu pågår inom med sikte mot , sker på temat Desamverkande disciplinernas högskola, dvs. en strävan att kombinera aka-demisk kvalitet med problem- och samhällsorienterad verksamhet.DalauniversitetetI länsstrategin för , Med förenade krafter mot , angessom mål bl.a. att länet ska präglas av god tilltro till och kraftfullasatsningar på utbildning, forskning och utvecklingsarbete. Etablerandetav "Dalauniversitetet" utgör därvid ett delmål.Detta uttryck avser ett lärosäte, som inom några profilområden har en välutvecklad miljö för forskning, forskarutbildning och akademisk grund-utbildning. Vitala forskningsmiljöer med professorer, andra forskningsledareoch doktorander samspelar med studenter och omvärld för lärande ochkunskapsutveckling. Basen är ett utbildningsutbud, som präglas av mångfald,valfrihet och perspektivmöten, där studenten är en medaktör i planering ochgenomförande. Dalauniversitetet fokuserar forskningen mot kunskapstemansom Intelligenta Transportsystem, Materialförädling (inkl. LCD-teknologi,komprimerat trä samt höghastighetsformning av stål) samt Lärande.Därutöver utvecklas ytterligare satsningar inom Bärkraftigt samhälle, Hälsavård och omsorg, Media samt studier av besluts- och implementerings-processer i samhället.Tanken om högskolans utveckling till profiluniversitet stöds också ilänsstyrelsens förslag till tillväxtavtal för . Här anges bl.a. despetskompetenser som högskolan utvecklar tillsammans med länetsnäringsliv.Högskolan är nu beredd att i samverkan med regionen driva ettprojekt med målet att bli Dalauniversitetet år 2005.Universitetet som miljöEtt universitet är inte bara en organisation där forskning och utbildningproduceras. Det är också en miljö för lärande och tillväxt. Oftaförknippas detta med begreppet campus, en totalmiljö, därkunskapsutveckling och lärande sker i samspel mellan lärare ochstudenter, och där den samlade, tilltalande fysiska miljön spelar en storroll. Där finns plats för forskning, undervisning och sociala aktiviteterinklusive boende. Arkitektur och utomhusmiljö är omsorgsfullt planerad.Studenten är allestädes närvarande.Det moderna har en helt annan roll att spela i samhälletjämfört med det traditionella lärosätet. är mötet med näringslivet ochandra delar av samhället en minst lika framträdande del av universitetetsverksamhet som den inomakademiska kunskapsutvecklingen. till uttryck i lokaliseringen av teknik- och företagsparker i anslutningtillhögskolor för att därigenom bidra till kunskapsbaserad ekonomisk tillväxt.Informationsteknologins utveckling medför dessutom att frågan om plats ochlokal blir mer komplex. blir gränslöst, som det utgörett levande inslag i staden.Dalauniversitetet har potential att skapa miljöer för tillväxt och lärande itre former: "T-Campus", "K-Campus" resp. "Dalacampus".T-CampusHögskolans Borlängeenhet är lokaliserad i närheten avviktiga samspelspartners. Här finns trafikverken, som knyter an tillhögskolans profilering mot transport- och kommunikationssektorn. Härfinns också Teknikdalen, med bortåt 500 arbetstillfällen, sommötesplats och stöd för företagsutveckling inte minst inom IT-branschen.Samspelet i den s.k. dynamiska triangeln har visat sig framgångsriktunder en stor del av och utvecklas , bl.a. utifrån engenomförd arkitekttävling, under samlingsnamnet Framtidsdalen.Borlängeenheten kan ses som ett T-Campus, där verksamheten fokuserasbl. mot teknologi, transport och turism. Här finns ingenjörsutbildningar menockså program inom samhällsvetenskap, ekonomi, turism, entreprenörskapetc. Här utvecklas forskning och forskarutbildning främst inom två flerveten-skapliga teman, Intelligenta transportsystem (ITS) resp. Materialförädling.I finns alltså ett koncept för kunskapsmiljöer, som har allamöjligheter att utvecklas positivt. Dessa förutsättningar kan också skapas iFalun.K-CampusFörverkligandet av Dalauniversitetet innefattar en samlingsplats förkultur, kunskap och kommunikation, såväl i kommersiella som i mersamhällsorienterade eller ideella former, i anslutning till det nuvaranderegementsområdet i . Här kan en kritisk massa av verksamhetermed samverkande aktörer byggas upp. Samlingsplatsen går under namnetK-Campus.Navet i K-Campus är informationsförsörjningen i den nya tidens forsk-ningsbibliotek. Navet är framförallt en inspirerande arbetsplats och mötes-plats för utbildning, forskning och företagsamhet. Skapandet av ettgemensamt bibliotek förutsätter ett samarbete mellan högskola, landsting,kommuner och näringsliv i regionen och utgör också en viktig förutsättningför att ska uppnå universitetsstatus.KunskapDen långsiktigt bärande delen av K-Campus utgörs av kunskapsbildningoch lärande. Här finns samlade utbildningar av lärare,sjuksköterskor och andra grenar med anknytning till lärande, vård,medicin och omsorg. Här kan även andra utbildningsformer samlas, frångymnasium, KY-utbildningar, utbildningsföretag, storföretagens egnautbildningsinsatser i närheten av högskolan. Strategiska allianser mellanhögskola och andra parter kan bidra till att förverkliga idén om detlivslånga lärandet i regionen.Forskningen bärs upp av ett antal forskningsledare och doktorander inomområden som i första hand fokuserar gränssnitten mellan människa, kultur,kommunikation, kunskap och teknik. Finansiärer med anknytning tillmediabranschen medverkar till detta program. Här inryms också modernforskning inom vård och medicin, i samarbete med ochandra lärosäten.KulturStora byggnader ger utrymme för utövande av både gamla och nyakonstformer. Här kan mötas symfoniorkester och rockband, filmstudiooch teaterscen, cyberrymd och folkdans, opera och breakbeat. Tillgångentill studios, utställningslokaler, replokaler, scener för offentligaframträdanden etc. är närmast obegränsad och kan locka artister ochkonstnärer från hela länet, landet och världen. De fria konsternas - inteminst musikens - förmåga att bidra inte bara till ett rikt liv för länetsinvånare utan även till ekonomisk tillväxt är välkänd.KommunikationDalauniversitetet utvecklar forskning och utbildning med anknytning tillmediasektorn. Nuvarande utbildningsprogram för producenter inom ljud,bild och musik samt grafisk teknologi (i samverkan med T-Campus iBorlänge) kompletteras med ett särskilt mångvetenskapligt programinom media- och kommunikationsvetenskap. Medieinriktningar inomlärarutbildningen ingår också i detta koncept, som utnyttjar möjligheternai som mediacentrum.K-Campus fungerar som en "kuvös" för entreprenörer och nyföretagande(jfr Teknikdalen). Det av kommunen helägda ser tillatt skapa bästa möjliga förutsättningar i form av råd, stöd, finansiering ochlokaler för innovativt företagande i de tre K-sektorerna.DalacampusEn viktig utgångspunkt i strävan att nå en större krets avstuderande är att anpassa pedagogiken så långt möjligt till den enskildeindividens förutsättningar och krav. Detta sker genom flexibelt lärande,dvs. en utbildningsform där den studerande kan välja tid och plats förstudierna samt också påverka utbildningens innehåll och pedagogik.Distansutbildning är ett av flera konkreta uttryck för denna idé.Ambitionen är att utbudet av kurser och utbildningsprogram så långtmöjligt ska fylla kriteriet på flexibelt lärande. Detta kan förverkligas genomen utvecklad samverkan med kommunernas lärcentra. Högskolan genomförnu en dialog med länets kommuner i syfte att finna former för en utvecklingmot Dalacampus, dvs. en "virtuell högskola", där kontakten med utbildningoch forskning kan ske på armslängds avstånd. Stöd i uppbyggnaden avinfrastrukturen ges bl.a. från KK-stiftelsen.GenomförandeAtt utveckla ett universitet är ett långsiktigt projekt, som kräver insatserfrån många håll. Erfarenheter från de nya universiteten i , Örebrooch visar bl.a. på betydelsen av ett massivt stöd från regionen.Universitetsbygget kan bli den samlande kraft, som en region med till-växtproblem behöver.Idén om Dalauniversitetet förverkligas under följande förutsättningar:- driver en målmedveten satsning på kvalitetshöjningoch fokusering av resurser för forskning och forskarutbildning mot sinaprofilområden. Detta sker i syfte att uppfylla kriterier för erhållande avvetenskapsområdena teknik resp. humaniora och samhällsvetenskap, dvs.rätten att självständigt bedriva forskarutbildning och utfärda doktors-examen inom dessa områden. ges rätten tillbenämningen Dalauniversitet år 2005.- genomför idén om "de samverkande disciplinernaslärosäte" där utbildningen präglas av gränsöverskridande möten mellanstudenter, lärare och omvärld, mellan vetenskap och samhälle.- Samverkan mellan och näringsliv, kommuner ochlandsting sker med hjälp av utvecklingsavtal för forskning och högreutbildning.- Sektorsforskningsmedel och regionala FoU-insatser kanaliseras mot deområden, som stödjer högskolans profilering. Nätverk och allianser skapasför att åstadkomma synergieffekter i utveckling av vitala forsknings-miljöer. Samfinansiering av bibliotek, professorsprogram, utbyggnad avetc. Investeringar sker i infrastruktur, som knyter samman högskolans trecampusmiljöer. Detta gäller såväl IT-struktur som fysiska kommunika-tioner.- Staten tillskjuter ökade resurser för uppbyggnad av forskningsmiljöeroch för prioriterade utbildningsområden. Det fasta forskningsanslagettrappas upp med /år . Högskolan ges tillkommandeutbildningsuppdrag bl.a. inom media, idrott och medicin, det senare isamverkan med medicinsk fakultet.Dalarnas forskningsrådDalarnas forskningsråd är en kunskapsorganisation baserad i medinriktning på vård, omsorg och lokal/regional utveckling och är en påmånga sätt unik miljö för forskning och utveckling. Rådet startade 1981med som huvudman och kännetecknas av att detkommunicerar med och bedriver projekt tillsammans med det omkring-liggande samhället.Dalarnas forskningsråd startade med somhuvudman och med ett antal lokala och regionala organisationer somtillskyndare. Rådet har , senare, vuxit till en institution med ca 35anställda och med en rik flora av forsknings- och utvecklingsprojekt medfinansiering från lokala, regionala, nationella och internationella organ.Dalarnas forskningsråd syftar till både vetenskaplig uppbyggnad ochkonkret problemlösning. Inom rådet ryms också både egna forsknings- ochutvecklingsprojekt och ett systematiskt arbete, främst inom vårdsektorn, medatt utveckla kompetens för forskning och utveckling i regionen. Se fig 1.Dalarnas forskningsråd är en kreativ och mångvetenskapligforskningsmiljö och en populär arbetsplats. Det har därför varit möjligtatt både rekrytera meriterade forskare och kompetensutvecklapersonalen. har antalet forskareknutna till DFR ökat. Se tabell 1.Tabell 1: Forskare knutna till forskningsråd 1994-1999 (t.o.m.september) tjänstgöring under minst tre månader.Tabell 1: (1994 1995 1996 1997 1998 1999 )Fig. 1 visar hur forskningsrådets verksamhet vuxit sedan starten uttryckt iekonomiska mått. Basanslaget från (svart stapel) harefter ökat mycket långsamt medan projektinsatserna ökatbetydligt snabbare. Ett basanslag på ca omvandlas genomforskningsanslag och uppdrag till en budget på år2000. En effekt av denna utveckling har varit att bandet mellan DFR ochuniversitets- och högskolevärlden stärkts, nationellt såväl sominternationellt. Detta har skett som den regionala förankringenförbättrats, och rådet samarbetar nu i olika projekt med samtliga Dalarnaskommuner.Kännetecken för forskningsrådDet finns några egenskaper som gör forskningsråd till enspeciell miljö. De är inte unika för rådet utan finns i varierande grad i allamoderna forsknings- och utvecklingsorganisationer men tillsammansformar de forskningsråd till en forskningsorganisation, som detegentligen inte finns fler av i Sverige.Den utpräglade projektkulturen. forskningsråd har ett basanslagsom är mycket litet i förhållande till den verksamhet som bedrivs. Därförväxer verksamheten kring de områden där rådet lyckas utveckla specifikkompetens och där det finns externa finansiärer, dvs efterfrågan. Det ärdärför viktigt att det är en flexibel miljö vars personal växlar starkt övertiden. Gemensamt för hela miljön är att den måste leva upp tilluppdragskulturens krav på leverans av relevant kunskap inom utsatta tids-och kostnadsramar. Det är en i hög grad konkurrensutsatt verksamhet.De många kontakterna med omvärlden. forskningsråd är enmångvetenskaplig institution med företrädare för en hel rad olika discipliner.De anställda har normalt nära kontakt med en eller flera universitets-institutioner, antingen som doktorander eller i andra sammanhang. Till-sammans ger det forskningsråd ett mycket stort nationellt nätverk.Flera projekt bredrivs också i internationella samarbeten vilket ger rikligtmed kontakter med universitet i olika länder i Europa.De många finansiärerna. Uppdragskulturen och mångfalden av projektoch vetenskaplig tillhörighet ger också kontakter med ett stort antalfinansiärer. forskningsråd har sedan starten haft 169 olikafinansiärer i projekt. 68 av dessa har varit organisationer i , t exkommuner, energiföretag, regionala organisationer som landsting, läns-styrelse, länsarbetsnämnd osv. 101 av dem har varit nationella eller inter-nationella organisationer, t ex statliga forskningsråd, statliga verk, , , . Detinnebär att verksamheten är ganska "seg" i den bemärkelsen att den inte ståroch faller med enstaka anslagsgivare (även om basanslag är engrundförutsättning).Inriktning på att kommunicera med omvärlden. forskningsråd haringa studenter. Istället har man den lokala och regionala omgivningen, detomkringliggande samhället. har det utvecklats en mängdolika former för samverkan och informationsutbyte. Anordnande av kurser,seminarier, konferenser, direkt projektsamarbete, populärvetenskapligakommunveckor, populärversioner av vetenskapliga resultat, pressinfor-mationer och debattartiklar är några inslag i detta arbete.En lättrörlig organisation. forskningsråd är som självständigorganisation väl lämpad för att arbeta med olika slags projekt ochuppdragsgivare. Snabba projektstarter och obyråkratisk hantering har varit enav förutsättningarna för dess framväxt.Dalarnas forskningsråds tre huvudområdenVerksamheten vid forskningsråd är indelad i tre huvudområden,s k teman. De är sinsemellan ganska olika. I det s k Äldreforum är rådetutpekat som ett centrum för äldreforskning av regeringen. Slutligenbedrivs inom temat Samhällsförändringar i ett regionalt perspektivforskning och uppdragsverksamhet kring lokal och regional utveckling.Denna forskning är i huvudsak finansierad av statliga forskningsråd ochEU-fonder. Det s k UFU-uppdraget är ett riktat arbete som i första handomfattar stöd till forskning och utvecklingsarbete inom vården. Nedanbeskrivs dessa tre teman i korthet.ÄldreforumÄldreforum vid forskningsråd finansieras med anslag frånregeringen, 15 kommuner och . Idagarbetar där nio forskare med vetenskaplig kompetens inomsocialmedicin, allmänmedicin, omvårdnadsvetenskap, statsvetenskap,socialantropologi, arkitektur och samhällsplanering. Denmångvetenskapliga sammansättningen ger unika möjligheter tilltvärvetenskapligt inriktad äldreforskning. Arbetet omfattar både denoffentliga och frivilliga sektorns verksamhet inom äldreomsorgen. Ocksåstudier av de äldres levnadsvillkor med ett samhällsvetenskapligtperspektiv har en viktig plats. Äldreforum har gjort ett flertal studierinom ramen för Ädelutvärderingen och Äldreuppdraget vidSocialstyrelsen. Ett nära samarbete har etablerats med LandstingetDalarna, länets kommuner och . Inom ramen förarbetet inom olika forskningsprojekt har ett kontaktnät etablerats mellanÄldreforum och vetenskapliga institutioner och FoU-centra bådenationellt och internationellt. I samverkan med kommuner ochlandstinget arbetar Äldreforum med ett flertal lokala ochregionala utvecklingsprojekt.Ambitionen att utveckla Äldreforum till ett centrum för FoU-arbetetrörande äldre i har till en del förverkligats. Ännu återstår dockmycket att göra. Utrymme måste skapas för att bereda särskilt de yngreforskarna vid möjligheter till fortsatt kompetensutveckling.Möjligheter måste också skapas för att starta viktiga forskningsprojekt somnu befinner sig på planeringsstadiet. Dessa kommer att fokuseras på frågorsom är centrala i debatten rörande äldres villkor: studier kring hinderoch möjligheter för kvarboende i eget hem, kring kooperativa och andraalternativa boendeformer för äldre, kring arbetssituationen för äldre-omsorgens personal, m.m.Samhällsförändringar i ett regionalt perspektivI denna forskargrupp bedrivs ett samlat forsknings- ochutvecklingsarbete inriktat på lokal och regional utveckling. Studiernahandlar om näringslivets utveckling, arbetsmarknadens förändringar,utbildningssystemet, flyttningar, EU-stödens effekter, välfärdensutveckling, etc. Vissa projekt har varit direkt beskrivande medan andrahar innehållit mer av analys och teoriutveckling. Gruppen har ett stortnationellt och internationellt kontaktnät och samarbetar f n i projekt medett tiotal forskningsmiljöer i andra EU-länder.Med en utökad ekonomisk bas skulle framför allt det utåtriktade arbetetkunna stärkas. Här finns goda förutsättningar för att bedriva kurser i lokaloch regional utveckling riktade till anställda i alla de organisationer som nuarbetar med att forma problem- och åtgärdsbeskrivningar som underlag förden s k utvecklingspolitik som har kommit att bli allt viktigare i mötet mellanregional- och tillväxtpolitik.Tre områden ges prioritet i arbetet:1) Förändringar i den regionala strukturen. Det sker nu ganska snabbaförändringar av det svenska beslutsystemet. Företag och kommunerformerar sig för att möta konkurrens och kunna genomföra besparingar.Länsorganisationer får nya funktioner. Det tycks växa fram ett lappverkav nya regioner, inom länen och över länsgränserna. Vilken roll spelardenna utveckling för hur företag och levnadsvillkor utvecklas?2) Kunskap om vad som skapar utveckling.