mot · GN02A809 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A809av , ()Jämställd arbetsmarknad1980 infördes en lag om jämställdhet i den svenska arbetsrätten. Trots enhög andel förvärvsarbetande kvinnor var den svenska arbetsmarknadeninte jämställd. har passerat och vad det gäller jämställdalöner, den segregerade arbetsmarknaden och fördelning av hemarbetemellan kvinnor och män har utvecklingen gått mycket långsamt. Kvinnoroch män arbetar alltjämt i tydligt åtskilda branscher. Diskriminering pågrund av kön förekommer och löneskillnaderna mellan män och kvinnorhar till och med ökat . En viktig anledning till detta är attmycket få arbetsgivare aktivt bedriver jämställdhetsarbete påarbetsplatsen. En annan är att Jämställdhetslagen är så tandlös att demyndigheter och organisationer som vill tillämpa den inte har etttillräckligt stöd i lagen.Jämställdhetslagen ska ge verktyg att arbeta för ett jämställt arbetsliv.Lagen reglerar diskriminering i arbetslivet och på vilka sätt arbetsgivaren skaarbeta med aktiva åtgärder för att främja jämställdheten. Jämställdhetslagenska vara ett meningsfullt verktyg som går att använda. Verkligheten är dockannorlunda. Alla företag med fler än 10 anställda ska göra en jämställdhets-plan. Cirka en tredjedel av de företag som är ålagda att inneha jämställd-hetsplaner har en sådan.Samverkan mellan arbetsgivare och de fackliga organisationerna är denenda framkomliga vägen för att jämställdhetsarbetet ska få ett brett genom-slag. Det är därför mycket viktigt att lagen utformas så att den stimulerarlokal aktivitet och samverkan mellan parterna. Lagen skall vara ett använd-bart verktyg för de lokala parterna i deras arbete. I den lag som finns idagpåvisas en viss skyldighet att arbetsgivaren samverkar med facket vidkartläggning av löneskillnader på arbetsplatsen. Denna skyldighet måste varastarkare. För att den lokala facket ska kunna påverka sin arbetssituation krävsatt de är med och tar del av arbetet med jämställdhet.Enligt jämställdhetslagen ska arbetsgivaren kartlägga förekomsten av löne-skillnader mellan män och kvinnor. Dessa kartläggningar är ofta mycketbristfälliga och svåra att ifrågasätta från arbetstagarna då arbetsgivaren inteär skyldig att ge ut det underlag som använts vid kartläggningen. En kart-läggning och en analys av förekommande löneskillnader är avgörande för attkunna se huruvida lönediskriminering förekommer på en arbetsplats ellerinte. Vi en sådan kartläggning och analys måste också båda parter ha tillgångtill samma material för att kunna se vad skillnaderna i löner beror på.En utredning har tills arbetat med vilka förändringar som behövergöras i jämställdhetslagen för att stärka möjligheten att använda den. På detvå punkter som ovan nämns, kartläggning och analys av löneskillnader ochfackliga organisationers medverkan i jämställdhetsarbetet, har utredningensnarare försämrat än underlättat möjligheterna för att få en jämställd arbets-marknad.Utredningen har enligt direktiven haft till uppgift att undersöka om detfinns ett behov av lika tillgång till underlag vid kartläggning och analys avlöner, dvs. att även arbetstagarparten ska ha tillgång till underlag för indivi-duella löner på arbetsplatsen. Trots att den bristande tillgången på löne-statistik påvisats och vilket problem det utgör i arbetet, har utredaren valtattinte föreslå en lagändring som ger tillgång till denna statistik. För attsamverkan skall bli meningsfull måste båda parter ha tillgång till sammaunderlag. Fordrar analysarbetet individbaserade data - oavsett om det ärfråga om lön, utbildning arbetstid eller någon annan nödvändig uppgift -skall arbetsgivaren därför vara skyldig att tillhandahålla dessa. Naturligtviskan de fackliga företrädarna beläggas med sekretess angående sådana upp-gifter. Det handlar inte om att kränka människors integritet utan att skapa ettarbetssätt där det blir möjligt att utreda och analysera de skillnader som finnsi mäns och kvinnors löner. Om inte båda parter får tillgång till sammaunderlag är detta en omöjlighet.Sverige är enligt FN världens mest jämställda land. Trots detta har kvinnoren betydligt sämre ställning på arbetsmarknaden. Vi bör ha en jämställd-hetslagstiftning som kan användas för att åtgärda detta. Utan en jämställdarbetsmarknad är det omöjligt att få ett samhälle där män och kvinnor harlika möjligheter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en förändring i jämställdhetslagensom gör det möjligt att aktivt arbeta för jämställdhet på arbets-marknaden.Stockholm den 1 oktober 1999Lena ()()