mot · GN02Sk326 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk326av , ()Företagareklimatet och skatternaI talar alla politikerom småföretagens storabetydelse, men mycket få vetnågot om företagarnasvardagAtt starta, driva och utveckla ett företag ställer stora ochsärpräglade krav på de personer som tar steget till att bli sinegen eller som övertar ett företag från tidigare generationer. Idagens är företagandet ett för många främmande sättatt försörja sig på. Att vara anställd och erhålla lön är denhelt dominerande formen för att tjäna till sitt uppehälle, menså har det inte alltid varit.Fram till , när industrialismen och det modernasamhället skapades, dominerade jordbruket som näringsgren och mer än 80procent av alla medborgare var sysselsatta inom jordbruket. De flesta var intesjälvägande bönder och därmed egna företagare, men ändå var företagande inågon form den förhärskande för framgång och möjligheten attskapa drägliga levnadsvillkor. Det tog sig många uttryck.I snart sagt varje by utvecklades nya företag, allt från diversehandlare tillmindre industriföretag. De senare skapades ofta av praktiskt begåvadepersoner, som kopierade importerade nyttoprodukter för jordbruketsutveckling och som därmed kunde tillfredsställa en oftast regional marknadmed produktivitetsförbättrande maskiner. Drivkraften att starta det egnaföretaget var en kombination av viljan att pröva den egna förmågan attuppfinna, utveckla och tillverka nya produkter och strävan efter att skapa sigen bättre ekonomisk och social ställning. Det var lätt att starta företag. Vihade mest liberala näringslagstiftning. Etableringsfrihet, frihandel,konkurrens var de viktigaste orsakerna till att människors kreativitet kunde fåfritt spelrum.Det var på denna grund som förändradesfrån ett av absolut fattigaste länder till ett av de rikaste i världen.Detfinns stora likheter mellan situationen och . Precis somdå sker ett stort teknologiskt genombrott . Tullar och andra handelshinderhar inte försvunnit men väl förminskats. har några avvärldens största företag skapats från ingenting. Omvandlingstrycket är stort ihela världen. Utbildningsnivån stiger på de flesta håll och den internationellakonkurrensen är hård.De nya företagarna skiljer sig från det industriella chefer somnyskaparna i slutet av skilde sig från godsägare och bönder. Deär internationella, de är nyskapande och de är entreprenörer. De behärskar enny modern teknik och de vill växa med sina företag.En av förutsättningarna för framgång är en god tillgång på välutbildadepersoner. lider av en akut brist på yngre högutbildade akademiker.Det är ett faktum som kommer att bli allt tydligare under de kommande åren.OECD:s statistik visar att befinner sig på plats 21 av 25 gällandeantal personer med minst treårig högskoleutbildning i åldrarna 25-34 år.Sverige avviker därmed markant från det internationella mönstret att deyngre är mer välutbildade än de äldre.Att jämföra situation med belyser tydligt och klart desvenska problemen. I är i åldersgruppen 22-25 årinskrivna i högskolan, motsvarande siffra i är . Finlandutbildar 7.000 civil- och högskoleingenjörer , motsvarande siffra iSverige är strax under 5.000. utbildar med andra ord fleringenjörer inom en hälften så stor befolkning.Än viktigare för är därför att behålla de välutbildade i landet.Tyvärr ökar utflyttningen av unga akademiker. flyttade 863civilingenjörer utomlands. Det är fyra gånger fler än motsvarande siffra . För att få en uppfattning om hur omfattande denna utflyttning ärså motsvarar 863 civilingenjörer av den årligaexaminationen. Det förefaller inte orimligt att anta att det är några av de mestbegåvade och kreativa individerna som först av alla flyttar.Utbildning räcker inteMen en satsning på utbildning räcker inte för att få till stånden tillväxt. Det krävs även incitament för att kunna behållakompetensen i landet. Vi i måste ha enindividbeskattning som är internationellt konkurrenskraftig.Det har vi inte . Den totala skattenivån måste sänkasoch inte minst värnskatten slopas. bör den statligainkomstskatten slopas, så att vi närmar oss eninkomstskattenivå som är internationellt konkurrenskraftig.Men inte ens detta räcker för att vi skall kunna återerövrapositionen som ett av de rikare länderna i världen ochdärmed möjligheterna att höja levnadsstandarden för helabefolkningen.Nya växande företag -företagsflyttEtt bra företagarklimat och nya, växande företag ärytterligare grundförutsättningar för tillväxt. Det är därföroroande att det inte bara är välutbildade specialister somflyttar utan även företag. Det rör sig både om små företagoch stora företag. Det är en utlandsflytt av hela eller delar avverksamheter, huvudkontor etc. finns inte mycketsom tyder på att flyttlassen från kommer att bli färreunder den närmaste tiden.I mitten av 80-talet arbetade majoriteten av de anställda i svenskabörsföretag inom landet. Enfjärdedel av svenska multinationella företags forsknings- och utvecklings-arbete sker i utlandet och siffran stiger snabbt. Vart fjärde storföretag räknarmed en utlandsflytt av forskning och teknisk utveckling, vart fjärdestorföretag kommer troligen att flytta delar av eller all produktion utomlandssenast och vart sjätte storföretag räknar med att flyttakoncernledning, staber eller juridisk hemvist till utlandet inom fem år.Vart sjätte företag anger det svenska företagsklimatet som flyttskäl ochvart tionde företag uppger brist på kvalificerad personal som skäl till enframtida flytt av forskning och teknisk utveckling.Handelns Utredningsinstitut () har visat på konsekvenserna för bl.a.underleverantörer när storföretagens huvudkontor flyttar ur landet.Arbetstillfällen inom kunskapsintensiva yrken som jurister, ekonomer,tekniker minskar och kan sätta i gång en ny flyttningsvåg. Det liknar mycketden omvandling som redan skett i med en stark tillväxt i några fåområden och en avfolkning i övriga landet. Till en början syns inte så storaregionala problem, men när det inte längre går att erbjuda tillräckligt mångaoch spännande arbetsuppgifter flyttar den yngre generationen. En sådanutveckling för skulle vara förödande. Tyvärr visar den ekonomiskahistorien på många nationer som på grund av strukturella skäl sjunkit frånhögt välstånd till fattigdom. Vill vi undvika en fortsatt sådan utveckling iSverige måste vi slå vakt om företagarna. Det räcker inte med allmännauttalanden. Det krävs mer handling och mindre med prat.Brist på riskkapitalMånga företagare och främst nya småföretagare framhålleratt bristen på riskkapital är ett hinder för expansion. Statenhar genom olika insatser t.ex. och försöktförbättra situationen. Det har dock visat sig svårt att denvägen skapa ett genuint riskkapital, vilket definitionsmässigtär detsamma som eget kapital. Det bästa sättet att skapa enstark marknad för riskkapital är att stimulera storabefolkningsgruppers strävanden att spara i aktier.Beskattningen av riskkapital i är direktkontraproduktiv och leder till kapitalflykt till andra länderinom eller utom EU. Dessutom gynnas utländskaintressenters förmåga att köpa upp svenska företag, vilket isin tur leder till företagsflyttar, som vårabeskattningsregler och andra regler på arbetsmarknaden inteförmår locka utländska investerare att starta företag iSverige. Slutresultatet på medellång sikt kan bli mycketnedslående för den svenska befolkningens möjligheter attuppnå en med den närmaste omvärlden likvärdiglevnadsstandard.Dubbelbeskattningen av ett bolags vinstutdelningar innebär att riskkapitalbeskattas i det närmaste dubbelt så högt som riskfria placeringar. I stället föratt dela ut en större del av avkastningen i bolaget och därmed betala högskatt plöjs vinstmedel ner i bolagets verksamhet. Detta skaparinlåsningseffekter som försvårar en nödvändig omstrukturering avnäringslivet. Svenska aktieägare missgynnas i förhållande till utländskaägare, vilka i de flesta fall inte drabbas av någon beskattning avutdelningarna. Detta medför också att det utländska ägandet i svenska företagökar, vilket i sin tur medför att benägenheten att flytta företagen eller delarav verksamheten ökar. Det allvarligaste resultatet är emellertid att densvenska riskkapitalmarknaden blir mindre än vad den annars skulle behövtvara. För att åstadkomma en anpassning till nya förutsättningar krävs attriskkapitalet kan flyttas till de växande företagen i stället för att låsas inne iredan välkonsoliderade företag med låg tillväxt. Dubbelbeskattningen äralltså ett hot mot tillväxten, arbetstillfällena och ytterst levnadsstandardenoch den måste därför slopas. I förlängningen av det resonemanget bör ocksåskatten på realisationsvinster i aktier också slopas.Förmögenhetskatten är en extraskatt på kapitalavkastning och motverkarden nödvändiga kapitalbindningen. Ett mångfacetterat näringsliv i ett viktigtomstruktureringskede behöver riskkapital, och det är ur många synvinklarmycket angeläget att kapitalbindningen kan ske i större delen avbefolkningen. Det är egentligen den enda relevanta definitionen avekonomisk demokrati. Som det är belastas skilda tillgångar olika hårt,vilket leder till snedvridande effekter som ytterligare försämrar ekonominsfunktionssätt. Förmögenhetsskatten är dessutom mycket godtycklig. Ägarnaav 12 av 13 största förmögenheter betalar inte förmögenhetsskattför sina aktieinnehav, medan låginkomsttagare som är ägare av småhustvingas lämna sina hem på grund av kombinationen fastighetsskatt ochförmögenhetsskatt. Förmögenhetsskatten skall därför avvecklas i ilikhet med vad som gjorts i , , och flertalet övrigaländer inom OECD.I ett första steg skall sambeskattning av förmögenhet avskaffas ochfribeloppet höjas till . Därefter skall förmögen-hetsskatten avskaffas helt.Riskkapitalsatsningar i nya teknik- och kunskapsintensiva företag kanockså stimuleras genom skattelättnader. Utöver slopad dubbelbeskattningoch slopad förmögenhetsskatt, som starkt bidrar till en ökad risk-kapitalförsörjning, bör också prövas att ge särskilda skattevillkor försatsningar i nya, teknikintensiva företag. Erfarenheterna från av sådanastimulanser är goda. I det sammanhanget kan också övervägas att beskattariskkapitalbolag (venture capital-bolag) som investmentbolag.HumankapitalDet är en truism att säga att den mänskliga hjärnans förmågaär en av de främsta orsakerna till den exceptionellavälståndsökningen . Storauppfinningar och upptäckter har gjorts, som sedan kunnatomsättas inom olika sektorer av samhället. En del tycks troatt människorna har blivit mer begåvade . Såär det med stor sannolikhet inte. Däremot harutvecklingsklimatet blivit öppnare, fler människor har tränatsi att använda en större del av hjärnkapaciteten, nyheter omnya upptäckter har spritts mångdubbelt snabbare än tidigare.Innovativt tänkande har därmed stimulerats. den inneboende kraften hos enskilda människor, harblivit alltmer uppmärksammat som den främsta drivkraftenför den ekonomiska utvecklingen. Begreppet humankapitalanvänds för att visa att detta bör likställas med realkapitalet.Att kunna engagera och motivera personer med såväl kompetens som viljaoch lust att vara med och förverkliga nya idéer i nya företag är engrundförutsättning för att lyckas. Problemet är att de små nya företagen, somoftast endast är embryon till eventuellt framgångsrika bolag, inte har resurseratt konkurrera med höga löner.Ett sätt för många nya företag att försäkra sig om kompetenta medarbetareär att skapa optionsprogram. Det innebär att medarbetarna visserligen inte fårsärskilt mycket betalt i lön under ett uppbyggnadsskede, men i gengäld får deen utfästelse att senare förvärva aktier i företaget. Man kan säga attmedarbetarna riskerar sitt humankapital på liknande sätt som andra satsarpenningkapital. Blir företaget ett misslyckande förlorar man allt, blir det enframgång kan avkastningen bli stor. I , som är huvudaktör inomtillväxtbranscherna, är attraktiva optionsprogram den i särklass viktigastekonkurrensparametern vid rekrytering av personal. Beskattningen är iflertalet delstater dessutom förmånlig. Grundproblemet i är attbeskattningen av arbete är allt för hög. Det gör att verksamheter förläggs tillandra länder där beskattningen upplevs som rimligare. Därför är det viktigtatt såväl skattetrycket i sin helhet som beskattningen av optioner sänks till iförhållande till andra länder konkurrenskraftiga nivåer. Det bör kunnaövervägas att beskatta personaloptioner som inkomst av kapital. Detta skullemed stor sannolikhet medverka till att utflyttningen av kompetenta ungapersoner minskade. I bästa fall skulle det också kunna utgöra en möjlighet attrekrytera kompetens från utlandet.Att ett slopande av värnskatten, höjning av brytpunkten i den statligainkomstskalan och en eliminering av den statliga inkomstskattenytterligare skulle stimulera till att skulle kunna behålla fler av demest kompetenta unga personerna är ställt utom alla tvivel.Royaltyinkomster skall beskattas som inkomst av kapital. Här framstårtydligt likheterna mellan humankapitalet och realkapitalet. Att såsom i dagbeskatta royaltyinkomsterna som inkomst av tjänst driver uppfinningsrikainnovatörer i landsflykt i stället för att slå vakt om deras kompetens för attutveckla nya idéer i Sverige.Förmånsrätt för skatter vid företagskonkurser bör inte tillerkännas staten.Skatteförmånsrätten är en väsentlig omständighet när företag skall räddasgenom en rekonstruktion. Ett mer jämbördigt regelsystem för samtligafordringsägare, inklusive staten, skulle vara till fördel för alla parter. Omstaten tvingades att bevaka sina fordringar på samma villkor som andrafordringsägare, skulle dessutom oseriösa företagare kunna upptäckassnabbare än i dag.Kapitalinkomstskatten är också alltför hög i ett internationellt perspektiv.Den bör successivt sänkas.Den särskilda löneskatten på vinstandelsmedel bör avvecklas. Det finnsgoda skäl som talar för vinstandelsstiftelser i företagen. Det är viktigt attmöjlighet kan ges för alla anställda att på detta vis få ett ekonomiskt utbytesom är relaterat till graden av framgång för företaget.Fastighetsskatten bör successivt avskaffas. Regeringen förlänger nufrysningen av bostadstaxeringsvärdena med som man ökarden tillfälliga nedsättningen av fastighetsskatten för boende i flerfamiljshus.Det kommer att leda till en formlig skattechock för hyresgäster,bostadsrättshavare och egnahemsägare när åtgärderna upphör år 2001.Fastighetsskatten höjer emellertid inte bara kostnaden för boende, utan ocksåför lokaler. Den bidrar därmed till att göra företagande och företags-utveckling onödigt dyrt.Sverige har en internationellt sett stor energikrävande industrisektor, somhar drabbats hårt av de särskilda produktionsskatterna på el. Enligt vår upp-fattning bör inga fiskala energiskatter överhuvudtaget tas ut i produktions-ledet.Reklamskatten ochtidningsmomsenSkatt på annonser och reklam infördes i början av 1970-taletför att finansiera ökningen av presstödet och för att få enenhetlig beskattning av annonser och reklam. Svårigheter itillämpningen och kontrollen av skatten på annonser ochreklam har lett till att den del av skatten som avserreklamtrycksaker har avskaffats fr.o.m. den 1 januari 2000.Skattesatsen för annonser i allmän nyhetstidning är fyraprocent av beskattningsvärdet och i övriga fall elva procent.Det faktum att skatten tas ut i procent av beskattningsvärdet gör att den tillsin konstruktion är att jämföra med moms. Detta innebär att den inte tordevara förenlig med EG-rätten. Skatten är inte heller konkurrensneutral och desvårigheter i tillämpningen och kontrollen som var skälet till attreklamskatten på reklamtrycksaker avskaffats gäller precis i lika storutsträckning för de delar av reklamskatten som finns kvar. "Avskaffa reklamskatten" är budskapet i regeringens egen utredning SOU1997:53. Vi delar denna uppfattning.I samband med att reklamskatten avskaffas bör också en bättre konkur-rensneutralitet mellan dagstidningar och tidskrifter uppnås. Mervärdesskattenbör vara densamma, och vi förslår därför att mervärdesskatten pådagstidningar höjs till . Vår allmänna strävan är att sänka detgenerella uttaget av all mervärdesskatt.Fåmansbolagen ärfortfarande diskrimineradeSmåföretag är viktiga delar av svenskt näringsliv. De står fören växande del av sysselsättning och är en nödvändig del avnäringslivets förnyelse. Flera småföretag ägs och drivs avsamma person eller familj. För många är företaget både ettlevebröd och en livsstil. På grund av den höga svenskaskattenivån och det progressiva skattesystemet har det införtsflera regler som syftar till att förhindra missbruk av systemet.Dessa regler har utformats på ett sätt som inte baraförhindrar missbruk utan verkar diskriminerande på ickebörsnoterade bolag.Regeringen aviserade under förra att ett förslag till förändringar ifåmansbolagsreglerna skulle lämnas . Så blev inte fallet,trots att företrädare från regeringen understrukit hur angelägetdet är att ändra på regelverket för småföretag och fåmansbolag. Iregeringsförklaringen anges att flertalet stoppregler skall slopas. Det äranmärkningsvärt hur det tar för regeringen att komma med förslagtill förenklingar och positiva förändringar i lagar som rör företag. Däremotfinns det flera exempel på hur regeringen föreslår lagar med omedelbar ocht.o.m. retroaktiv verkan, när man säger sig slå vakt om statskassan påföretagarnas bekostnad.I en lagrådsremiss har regeringens avsikter när det gäller stoppreglernapreciserats. Moderata samlingspartiet kan med tillfredsställelse konstatera attvåra motioner äntligen tycks ha hörsammats. I dessamotioner har vi påvisat att flertalet stoppregler är direkt onödiga och kanslopas, en insikt som till största delen också delas av regeringen.Regeringen följer våra förslag att slopa bestämmelserna bland annatavseende delägares införsäljning av onyttig lös egendom, delägaresförsäljning eller utköp av egendom till över- respektive underpris,nedskrivning av delägares lån, delägares ränteförmåner, hyra av lokaler somägs av delägare och tantiem till delägare.Det finns dock kvar områden, där fåmansbolagens delägare diskrimineras.I de svenska skattelagarna särbehandlas bolag med få ägare. I alltväsentligt är det särbestämmelser som diskriminerar och försvårar försmåföretagen och dess ägare. I förarbetena till den särskilda lagstiftning sominfördes (prop 1975/76:79 s. 34 och SOU 1975:54 s. 10) anges syftetmed särreglerna vara att åstadkomma neutralitet vid beskattningen avföretagsinkomster oavsett om verksamheten bedrivs i fåmansföretag eller iannan företagsform. Regelverket, som fortfarande till största delen är giltigt,siktar in sig på att förhindra att de fåmansägda företagen skulle kunna"uppnå skattefördelar som inte kan anses motiverade med hänsyn till denbedrivna verksamheten". Sättet att förhindra att vissa transaktionergenomförs är att göra skatteeffekterna helt oacceptabla, s.k. stoppregler.Dessa återfinns framför allt i KL 32 § 14 mom. Effekterna av dennalagstiftning har dock inte blivit den önskade neutraliteten. I ställetsärbehandlas fåmansföretagen och deras ägare negativt.I SIL 3 § 12 och 12 a-12 e, de s.k. 3:12-reglerna, finns ett invecklat regel-system som syftar till att förhindra att ägarna omvandlar arbetsinkomst tillkapitalinkomst vilket ger en lägre total beskattning.Det finns få sakliga skäl för de flesta av stoppreglerna för fåmansföretag. Imånga fall är de helt onödiga, och ett avskaffande skulle inte heller medföranågon saklig förändring i rättsläget. Däremot skulle fåmansföretagarenbesparas en massa extraarbete genom ifyllande av särskilda blanketter,lämnandet av uppgifter som inte begärs av andra företag, utförande avkomplicerade uträkningar som ofta kräver kvalificerade konsultinsatser m.m.För många mindre företag är krånglet och byråkratisering det största hindretför att de skall kunna få tid att sköta och utveckla sina företag. Förskattemyndigheterna skulle slopandet av fåmansbolagsreglerna innebära enavsevärd lättnad. Den tid som åtgår till tolkning och rådgivning kringfåmansbolagsreglerna är inte försumbar. För stat och kommun skulle ettslopande endast medföra ett marginellt bortfall av skatteintäkter. Detta skallemellertid ställas i relation dels till målet att åstadkomma en högresysselsättning i , dels till det oacceptabla i att diskriminera en gruppmedborgare som gör en stor och viktig insats för landet.AktieutdelningUtdelning på aktier i ett fåmansföretag beskattas för aktivadelägare och närstående i inkomstslaget tjänst till den delutdelningen överstiger vad som anses utgöra normalutdelning. För realisationsvinster, som överstiger s.k. normalutdelning, skall en viss del () av reavinstenbeskattas som tjänst och resten som kapital. Från och med1998 års taxering är en begränsad skattefrihet för utdelningoch reavinster på aktier i onoterade företag införd. Dessaregler är komplicerade. Förenklat uttryckt skall man förstlägga samman anskaffningskostnaden för aktierna plusovillkorade kapitaltillskott plus av lönesumman,minskad med dels löneförmåner för aktiv delägare dels tiobasbelopp. Till detta belopp skall man lägga sparad skattefriutdelning av det s.k. lättnadsutrymmet multiplicerat av statslåneräntan året förebeskattningsåret. Kvarstående sparad utdelning frånföregående år läggs till, räknas upp med statslåneräntan , och från detta dras så lättnadsutrymmet.Utdelningen sönderfaller i tre delar: en skattefri utdelning(lättnadsutrymmet), en kapitalbeskattad utdelning(skatt) och återstoden beskattas som inkomst avtjänst (alternativt skatt). Om någondelägare säljer några aktier blir beräkningarna ännu merkomplicerade, för då skall hälften av vinsten beskattas somtjänst, dock högst 100 basbelopp inklusive de reavinster påaktier i bolaget som har beskattatssom inkomst hos envar av delägarna och deras närstående.Detta är enligt vår mening krångligt i överkant. Även utan dettakomplicerade beräkningssätt är lagen diskriminerande. En fåmansföretagarefår betala i reavinstskatt, när denne säljer av sina aktier, medanden för andra är 30 procent.Den svenska reavinstskatten på är internationellt sett hög. Attha skattelagar som minskar avkastningen efter skatt ytterligare för depersoner som satsar eget kapital och gör en egen arbetsinsats är direktutmanande. Den egna företagaren har tagit en mycket högre risk än en passivkapitalplacerare. Vackra ord om småföretagarnas betydelse kan inte döljaverkligheten. Fåmansbolagen motarbetas genom att fåmansföretagaren fårhögre skatt än andra företagare. Det minskar hans kalkyleradevinstmöjlighet, och risken höjs i motsvarande mån. Det är därför intekonstigt att har så få familjeägda små och mellanstora företag. Det ärinte heller underligt att de mindre företagen inte växer i Sverige.Förklaringen till att så få nya småbolag etableras i kan till stor delhänföras till krångliga bestämmelser inom skattelagstiftningen. Det är hellerinte förvånande att många av de nystartade företagen inom t.ex. IT-sektornväljer att flytta utomlands.Huvudregeln vid beskattning av utdelning till aktiv ägare i ett fåmansbolagbör vara att all utdelning från bolaget anses som kapitalinkomst om ägarentagit ut en lön som minst motsvarar den som en anställd person påmotsvarande nivå och i samma yrke har.Särbestämmelserna för fåmansbolag när det gäller beskattning avutdelning på aktier och realisationsvinster bör också ändras på ett sådant sättatt en marknadsmässig avkastning beskattas som kapitalinkomst.Anställda i fåmansföretag diskrimineras när det gäller optionspro-grammen.En anställds innehav av aktier i det fåmansbolag som han är anställd i ärskattemässigt missgynnat i förhållande till om han varit anställd i och haftaktier i i ett börsnoterat företag. Det är åter igen 3:12-reglerna som styrbeskattningen. För att avgöra om företaget är ett fåmansföretag såvitt gällerutdelning och realisationsvinst skall nämligen alla aktieägare som äranställda i bolaget räknas som en enda person. Detta medför en högreskattebelastning på utdelning och reavinst än om aktieägaren varit anställd iett noterat bolag.