mot · GN02Kr1 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr1av , ()med anledning av prop. 1998/99:131 Ny svensk filmpolitikFilmen har som konstart först efter sin tillblivelserönt det erkännande som en egen kulturform som rätteligenlångt tidigare bort tillkomma den. har genom nyadistributionsformer och nya medier biografen somtraditionell samlingsplats för att ta del av filmutbudetväsentligt minskat i betydelse även om vissa fördelar ocksåkunnat vinnas med den nya tekniken.Filmen ger oss i möjligheter att få ta del av t.ex. andra kulturer,mänskliga relationer och naturmiljöer som annars skulle vara förbehålletlångt färre. På samma sätt ger den oss en chans att för andra folk få visa uppde olika sidor av och svenskt liv, som vi vill dela med oss av. Ävenför vårt eget folk är det viktigt att det produceras film som visar för ossinvanda miljöer och där tankar, idéer och känslor ges en svensk språkdräkt.Filmen är inte bara en på modern teknik baserad och av teknik beroendekonstart utan har även en betydelse som näringsgren. Där film producerassysselsätts också många yrkeskategorier även utanför filmbranschen isnävare mening. Att en film som slagit an på en stor publik också under långtid därefter har en stor betydelse för besöksnäringen i den trakt där denspelats in är välkänt. Därför har näringsliv och samhällssektorn i berördaområden ett stort intresse av filmproduktion i det egna området. I filmenförenas kulturens och näringslivets intressen.Ute i landet har ett antal regionala filmcentra startat , t.ex.Film i och . Den senare organisationen har av staten ävenerhållit uppdraget som nationellt centrum . Dessaetableringar har varit framgångsrika och givit nya idéer för filmens utveck-ling, nya impulser och möjligheter för medieutbildning, erbjudit nyainspelningsmiljöer och skapat många sysselsättningstillfällen i ett flertalnäringsgrenar. Vi ser gärna att dessa regionala institutioner utvecklas vidare,och att nya centra i samarbete mellan olika intressenter tillskapas.I propositionen 1998/99:131 redovisas de ställningstaganden som re-geringen gjort baserade på det framlagda förslaget från filmutredningen ochpå det nya filmavtalet.Vi delar i stort de principer för filmverksamhet som där läggs fram. Detmesta av det föreslagna bygger på förbättringar av tidigare branschavtal och35 år av erfarenheter av dem som vunnits och som tagit form av ett nyttfilmavtal med flertalet av berörda branscher. Statens del av kostnaderna förtilltänkta reformer föreslås finansierade genom omfördelningar inomutgiftsområde 17. Vi finner därför inte skäl att motsätta oss det nya avtaleteller den föreslagna finansieringsformen.Visserligen står det i propositionen att "behovet av visuell fiktion (fiktion= inbillning, fantasi , ) växer kraftigt", men vi utgår från att regeringenmenar reella och inte uppdiktade reformer.Det är positivt att man i ett samlat filmavtal och därmed i form av ettgemensamt ansvar för branschen innesluter alla filmpolitiska stöd. En storgenerositet måste visas de oberoende filmare och filmproducenter som ärviktiga aktörer i arbetet med förnyelse och utveckling av filmen som konst.Avtalet får inte ges en sådan rigid tillämpning att det som behandlas i dess9-12 §§ om finansiering och samverkan kan hindra nya finansiärer ochintressenter att deltaga i filmproduktion och filmutveckling. Framför alltfinns stora möjligheter att utveckla samproduktioner mellan film- och TV-bolag. I anslutning till detta vill vi betona att två av de punkter somredovisasi propositionen och som berör filmen som affärsmässigt agerande näringbeaktas. Det gäller att handlingsoffentligheten måste vara begränsad och denprotokollanteckning som parterna gjort i anslutning till 25 § i avtalet om "attstöd inte får snedvrida eller hämma konkurrens på ett sätt som inte ärförenligt med näringsrättslig lagstiftning".Positiva erfarenheter har vunnits i samarbete mellan SVT och SFI() på olika områden. När det gäller bevarande och vårdav vårt filmkulturella arv anser vi att ett ökat samarbete mellan SVT - t.ex.för omhändertagandet av det gamla och liknande depositioner hosSFI - och SFI bör komma till stånd. Ett sådant samarbete bör även omfattaandra institutioner med filmmaterial i sina arkiv som t.ex. Arkivet för ljudoch bild, många museer, och många privata institutioner. Ettsådant samarbete kan verka såväl förbättrande som förbilligande.När det gäller möjligheten för svensk film att hävda sig och för att görafilmatiseringar bl.a. av klassiska svenska epos, som t.ex. Röde Orm, så upp-repar vi vårt förslag i anslutning till TV-politiska ställningstaganden, att enförsäljning av den ena av de två kanalerna i , men medbibehållande för den kvarvarande kanalen av hela det anslag som delaspå två kanaler, skulle kunna stärka svensk filmkultur och kulturen i allmän-het väsentligt. För svenskan som ett litet språk blir sådana koncentrationer avstor och kanske avgörande betydelse.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av samordning av vården av det svenskafilmkulturarvet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten att förstärka svensk kvalitets-filmproduktion genom att frigöra resurser vid en omstrukturering avden allmänägda TV-verksamheten.3.Stockholm den 15 september 1999Elisabeth ()()()()()()()()()()()