mot · GN02T512 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T512av , ()EuropakorridorenProjekt är en frivillig sammanslutning av Stockholmsstad, , , , , , ,och kommuner samt . Dessutomfinns en stödgrupp bestående av mellanliggande kommuner, ÖstsvenskaHandelskammaren, Sydsvenska ,länsstyrelser med flera.Idag är intresset och kunskapen om Europabanan relativt stort i (EU DG VII) och i (UIC) samt att UD visatintresse för projektet. Så har även skett i norra och i FredriksborgsAmt. I den senaste versionen av gemensamma bild för år2010, "Vision and Strategies around the Baltic Sea 2010", är Europabananmed som ny internationell järnväg, vilket svenska staten genom undertecknat.Trafikutskottet skrev i 1998/99:TU5: "Som framgår bör enligtutskottets mening Europabanan ses som ett alternativ av flera för att i fram-tiden avlasta befintliga järnvägar." ... "Liksom tidigare förutsätter utskottetdock att projektet prövas vidare inom ramen för det fortsatta planerings-arbetet. Detta innebär bland annat att i sin egenskap av sektors-ansvarig myndighet bör sammanställa och presentera underlag för den fort-satta planeringsprocessen. "Idén bakom Europabanan är att den skall utgöra en del i ett framtida järn-vägssystem från anslutet till hela det höghastighetsnät som nubyggs på den europeiska kontinenten. Det skapar ett flexibelt, kundanpassat,mer differentierat och mindre sårbart järnvägsnät i som behövs föratt ta tillvara järnvägens stora potential i ett internationellt miljöanpassattransportsystem. Med den nya Europabanan ges gods- och regiontrafikenprioritet på , som snabb persontrafik når en heltny geografisk marknad längs Europabanan. Här finns goda möjligheter attmed moderna lastbilar utveckla en rationell miljövänlig kombitrafik, därungefär hälften av befolkning bor.Vi kan konstatera att kapacitetsfrågorna på stomnätet får allt större aktua-litet. Flera remissinstanser, till exempel företag som är stora godskunder,näringslivets branschorganisationer och den störste järnvägsoperatören iSverige, har i sina remissyttranden över förslag till stomnätsplan1998-2007 pekat på flaskhalsar på bland annat ochangränsande banor och de negativa effekterna detta medför. Olika tågtypersom godståg, X 2000, Intercitytåg, regional- och pendeltåg konkurrerar omattraktiva tåglägen i tidtabellen på mest belastade stambana (Södrastambanan). Tyvärr besannas dessa farhågor. hargods på järnväg minskat kontinuerligt i , men glädjande nog harpersontrafiken ökat. Är det så som industrin säger att persontrafiken priori-terar ned godstrafiken på järnväg? Godset ökar därför påtagligt på vägarna.Målet är att hela transportkedjan dörr till dörr skall fungera. Här bör på-pekas att SJ:s prognos för godstrafiken, med bron , är ca+50 %. Skogsindustrierna talar "om en mycket snabb ökning av järnvägs-trafiken" som resultat av bron, vilken öppnas . Samtliga varnarsamtidigt för ännu större kapacitetsproblem på Södra stambanan.Det borde mot den bakgrunden vara naturligt att inleda planeringen förökad järnvägskapacitet mellan och den europeiska kontinenten.I regeringens proposition 1997/98:56 sägs följande på sid 2: "En långsiktigstrategi för EU-samarbetet på transportområdet redovisas. Följande områdenprioriteras:- En rättvis prissättning av transporter- Utveckling av nord-sydliga transportkorridorer- Ökad säkerhet och minskad miljöpåverkan- Utformning och tillämpning av gemensamt regelverk för yrkesmässigtrafik.Europabanan är en del av punkterna 2 och 3, i regeringens proposition avden 5 mars 1998.Vi anser därför att nästkommande stomnätsplan för perioden 2002-2011bör ha Europaperspektivet (kontinentförbindelser) som utgångs-punkt. Europabanans trafikpotential, ekonomi och systemsamverkan medSödra stambanan bör ingående analyseras. Denna analys bör göras av , Projekt i samarbete med bland andra Järnvägs-gruppen KTH. Ett samarbete med Järnvägsgruppen KTH har för övrigt redaninletts för att även hitta nya billigare byggmetoder av modern järnväg. Attkommunerna deltar aktivt garanterar att studierna sker med ett "underifrån-perspektiv".Banverket bör ges i uppdrag att utreda Europabanan inför den fortsattaplaneringsprocessen.SIKA har regeringens uppdrag att - efter samråd med trafikverken, läns-styrelserna, med flera - ta fram analyser och underlag för den planeradepropositionen om inriktningen av investeringar för trafikens infrastrukturåren 2002-2011. lämnade en lägesanalys (Rapport1998:8).SIKA föreslår en möjlig uppläggning av den strategiska analysen i trehuvudsteg:1) Bestäm vilka infrastrukturåtgärder som är samhällsekonomiskteffektiva2) Beräkna konsekvenserna av åtgärdernas genomförande på målsattavariabler3) Bestäm, efter kompletterande analyser, de ytterligare åtgärder somkrävs för att kostnadseffektivt nå fastlagda etappmål. Därmed bliretappmålen styrande för den strategiska analysen.SIKA:s förslag utgår från den målstyrning och politiska inriktning somriksdagen angett för nu gällande tioårsplaner. Strategin för järnvägen gåri stora drag ut på att fullfölja pågående utbyggnader, genom mindrekompletteringar skapa ett tillgängligt och säkert trafiknät samt genomsärskilda insatser förbättra ekonomi och effektivitet för den inhemskagodstrafiken. arbete utgår från de nu gällande målen som blandannat utesluter studierna av nya storprojekt. Detta är en alltför snävansats, särskilt sett i ett europeiskt perspektiv.Vi anser därför att regeringens direktiv inför nästa planeringsomgångockså bör behandla följande strategiska frågor:- En jämförande värdering av den nationella nyttan hos sex aktualiseradestorprojekt inom järnvägssektorn, varav Europakorridoren är ett.- Beräkningen av den samhällsekonomiska nyttan av projekt med starkinverkan på den gränsöverskridande godstrafiken på järnväg.- Systemeffekten av projekt som samverkar med utbyggnaden av Europasjärnvägsnät, ofta med högre tillåten hastighet än /h.- Teknikutveckling och kundorientering för att stärka järnvägenskonkurrensförutsättningar mot lastbilstrafiken och därmed för att nånationella miljömål och transportköparnas krav på miljöcertifieradetransporter.- Ansvar för och finansiering av järnvägens teknikutveckling för den lättagodstrafikens marknadsutveckling.- Större struktureffekterna, den dynamiska effekten av stora projekt samtsystemeffekter i det europeiska perspektivet behandlas inte ikalkylmodellen.Av material framgår att godstransportarbetet med järnväg legatstill och att hela ökningen förlagts pålastbil. Detta är en omöjlig trend i ett framtida uthålligt samhälle. Manframhåller också att målet om stabiliserade koldioxidutsläpp inte kanuppnås. Den prognostiserade ökningen av lastbilstransporter till år 2010har redan uppnåtts. Detta är mycket allvarligt.Vi kan även beklaga det faktum att enligt statistik är tungafordon kraftigt överrepresenterade i vägtrafikens dödsolyckor. Bara under detre har 300 personer dödats i olyckor med bussar och lastbilar.Europabanans systemeffekter i järnvägsnätet kan för godset i korthet angesenligt följande:- Europabanan samverkar med så att enhastighetsuppdelad trafik kan organiseras som väsentligt höjerbankapaciteten och eliminerar dagens flaskhalsar även för den tungaexportindustrin.- Europabanan är den nordligaste delen av , TEN,med gränsöverskridande systemnytta.- Europabanans sydligaste del skulle förkorta vägen över förgodstågen på , om tunneln genom intefullföljs.- 10F- PHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör ges i uppdrag att utredaEuropabanan inför den fortsatta planeringsprocessen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regeringens direktiv till inför nästaplaneringsomgång.Stockholm den 28 september 1999Eskil ()(c)()