mot · GN02MJ914 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ914av , ()Skarvjakt och skyddsåtgärder för fisket1 SkarvDe två raser av skarv som förekommer i är mellanskarven(Phalacrocorax carbo sinensis) och storskarv (Phalacrocorax carbocarbo).Enligt skarvfakta är mellanskarven såväl en insjö- somhavsfågel. Den häckar i grunda kustområden och insjöar i Syd- ochMellansverige samt sällsynt i Norrlands kustland. Kärnområdet för beståndetav svenska mellanskarvar är där skarven etablerade sig pånytt efter att ha varit fördriven som häckfågel i Sverigeunder nära . var antalet skarvar i Sverigemycket lågt men populationen har under de därpå följande åren genomgått enmycket kraftig tillväxt. kan den beräknas till cirka 20.000 häckandepar. Denna kraftiga beståndstillväxt är gemensam för stora delar avVästeuropa. Den totala populationen i kan beräknas till cirka200.000 häckande par. Skarven är en flyttfågel och har i inga natur-liga fiender.Storskarven häckar framför allt längs och påMurmanskhalvön i Ryssland.2 KonflikterMed anledning av den stora ökningen av skarv harambitionerna att skydda skarven hamnat i konflikt med bådeyrkesfiskarnas och allmänhetens berättigade intressen.Yrkesfiskarna får bitskador på fisk i redskap av rätt omfattande grad. Speciellt uppfattar en del yrkesfiskare skarvenspredation på ål som ett problem då ålen är en viktig inkomstkälla för fisket iSyd- och . Enligt har ålinvandringen till svenskavatten minskat utan fullgoda förklaringar. Medminskad åltäthet kan det inte uteslutas att skarvpredation, och omfattandeyrkesfiske av ål, ytterligare kan krympa ett redan svagt ålbestånd. Yrkes-fisket efter ål i insjöar och i är dessutom mer eller mindreberoende av stödutsättningar.Allmänheten, i skarvtäta områden, upplever att skarven förstör naturen påsina häckningsplatser. Stora vegetationsskador uppkommer av de storaskarvkolonierna.3 Jakt på skarvDet har fram varit tillåtet att jaga skarv iSverige. ändrades förhållandena och skarvenomfattades av samma bestämmelser som gällde för änder i landets olikadelar. Avskjutningen kunde beräknas till ungefär 1.000-1.500 skarvarårligen. när allmän när jakt på skarv förbjöds har detfunnits möjlighet till skyddsjakt vid fiskeredskap och motsvarande ienlighet med fågelskyddsdirektivets undantagsbestämmelser. År 1995beräknades det att cirka 2.000 skarvar fälldes och cirka 3.000.Att ökningen av fällda djur blivit så stor är en följd av den kraftigaökningen av skarv.År 1979 beslöt EU-länderna att införa särskilda regler för skydd av fåglar idet s.k fågeldirektivet (Rådets direktiv /409/EEG). Fågeldirektivet behand-lar samtliga fågelarter som förekommer inom medlemsländernas territorier.Enligt direktivet ska varje medlemsland bland annat vidta åtgärder som ärnödvändiga för att bibehålla fågelarter i livskraftiga populationer. Direktivetinnehåller dessutom flera regler som styr ländernas möjligheter att jaga ochhandla med fåglar.Under år 1997 beslutade att ta bort mellanskarven urfågeldirektivets bilaga 1 - hotade arter. Detta innebär att medlemsländernainte behöver inrätta särskilda skyddsområden för just den rasen. Däremotinnebär detta inte att medlemsländerna kan införa allmän jakttid på rasen.Populationen av skarv är nu så stor såväl i som inom EU att detfinns ingen anledning att arten skall vara skyddad. Fågeln har aldrig varit såtalrik som . Skarven har stor reproduktionsförmåga och sprider sig blandannat snabbt i och upp över dennorrländska kusten. Vi anser att jakt på skarv bör återinföras i . Dettafordrar att storskarven flyttas från nuvarande lista i EU:s fågelskyddsdirektiv.Regeringen bör verka för att detta genomförs.4 Förstörd vegetationInom vissa områden där skarven är rikligt förekommande förstörsvegetation och allmänheten upplever skarvkolonier som störande ilandskapet. För att komma till rätta med detta problem har länsstyrelsentillåtit att redan vid häckningsstadiet begränsa nästa generation genom attförstöra ägg. Mestadels sker detta genom så kallad prickning av ägg.Andra metoder att minska miljöbelastningen av skarv är att fördriva vissakolonier före häckningen. Vi anser att denna form av skyddsåtgärderskall kvarstå även om allmän jakt införs.5 YrkesfisketSkarven är en skicklig fiskare och fångar de fiskarter som är vanligastoch mest tillgängliga. Skarven kan sägas ha två effekter på yrkesfisket,dels skador på fisk samt förlust av fisk i redskap, dels indirekta effekterpå långsiktiga förändringar av fisksamhällena orsakade av skarvensfiskkonsumtion. Ett ytterligare problem är att ett mycket stort antalskarvar drunknar i redskap.För att begränsa skador på fiskeredskap och andra olägenheter för fisketmåste även andra åtgärder vidtas. Det förekommer en utveckling av nyafiskeredskap. Vi anser att denna utveckling bör intensifieras.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jakt på skarv,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyddsåtgärder för skarv,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utveckling av fiskeredskap.Stockholm den 1 oktober 1999Patrik ()()()()