mot · GN02Fi213 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi213av , ()Ekonomi och verklighet1 Ekonomi och verklighet1.1 Läget - realiteternaKonsumtionen i världen har fördubblats , samtidigtsom klyftorna mellan fattiga och rika ökat. De rikaste avvärldens befolkning står nu för av den privata konsumtionen.För några år sedan var relationen 20-80; i ett globalt rättviseperspektiv ärvi alltså på väg åt fel håll. I ett globalt miljöperspektiv är vi på väg attspränga de ekologiska ramarna. Trots detta är den dominerandeinställningen för att lösa världens ekonomiska problem, även i denmateriellt rika delen av världen: "Konsumera mera! "Rapporter visar att utarmningen av arter ökar, att ändliga naturresurserskövlas i en ökad takt och att naturens produktionsförmåga minskar. Utsläppav tungmetaller, koldioxid och kemikalier överskrider de gränser somnaturen klarar av att "ta hand om". Miljöskulden ökar dag för dag.Vi som lever nu är på väg att gemensamt överskrida världens bärkraft;därmed blir det allt svårare att undvika en social och ekonomisk tillbakagångi framtiden. De flesta politiker är så fokuserade på den penningekonomiskautvecklingen, att man glömmer realiteterna. Fortsätter konsumtionen att växapå det sätt som sker, räcker inte jordens resurser till; det skulle behövastvå jordklot till om varje människa skulle ges samma rätt som vi i den redanmateriellt rika delen av världen har tagit oss.1.2 Tillväxt och ekologisk hållbarhetMiljöpartiet kan inte acceptera att ekonomiska teorier väger tyngre änekologiska realiteter. Vi kan inte heller acceptera att begreppet tillväxtanvänds på ett onyanserat sätt för att ge sken av att lösningarna förframtiden ligger i att den ekonomiska volymen ständigt ökar - oavsettinnehåll. Till detta kommer ett påfrestande faktum, som är svårt attacceptera för många. I ett materiellt moget samhälle är det ingensjälvklarhet att vare sig antalet arbetstillfällen eller människors socialastandard ökar till följd av ekonomisk tillväxt.Det är hög tid att på allvar både analysera och debattera tillväxtensförhållande till de ekologiska realiteterna. Olika former av tillväxt måsteanalyseras; vad betyder det till exempel att tjänstesektorn numera står för enbetydande del av tillväxten? Kan den ökade materiella konsumtion som ensnabb ekonomisk tillväxt för med sig, balanseras av teknisk effektiviseringoch ökad kretsloppsanpassning så att den totala miljöbelastningen minskar ierforderlig takt? Vilka styrmedel, inte minst på det ekonomiska området,krävs för att tillväxten skall anta sådana former? Vilka gränser för tillväxteniSverige sätter kraven på en rättvis fördelning och rättvist miljöutrymme förjordens alla länder?Vi välkomnar därför den utredning om relationen tillväxt - ekologiskhållbarhet som regeringen nu tillsatt, på vår begäran.1.3 Att beskriva verklighetenDe ekonomiska nyckeltal som i den politiska debatten används för attbeskriva nationers (och världens) utveckling är djupt missvisande,eftersom de mest avgörande delarna inte finns med. som BNP-tillväxten kan vara god, börsvärden öka och världshandeln växa, kan vise hur den verkliga situationen på jorden förvärras. Den ofta blindajakten på "positiv utveckling" av de traditionella ekonomiskanyckeltalen, hotar att leda oss in i en återvändsgränd i tron att vi är påväg in i ett bättre samhälle. Men vi kan inte köpa oss ett hållbart klimatden dag växthuseffekten leder till översvämningar och massflykt. Vi kaninte köpa oss ett nytt ozonskikt det inte räcker för att skydda ossmot livsfarlig strålning.Det finns en rad verksamheter, som i sig genererar en god, kortsiktigpenningekonomisk utveckling, men som i verkligheten hotar vår gemen-samma överlevnad. Oljeindustrin är en sådan verksamhet. somman vill öppna nya olje- och fossilgaskällor, vet vi att jorden inte klarar avens att vi använder den olja och fossilgas som redan är på väg att exploateras.Klimatförändringar hotar inte bara världens fattiga genom stigandehavsnivåer, utan även oss i - riktning kan förändrasoch därmed hotas vi av ett sibiriskt klimat. Risken för stora kärnkrafts-olyckor - med globala miljöstörningar - ökar i takt med att reaktorerna bliräldre och sprödare. Kemikaliseringen är på väg att förändra livsmiljön i entakt som växters, djurs och människors celler inte hinner anpassa sig till.Krav på snabb förräntning av insatta pengar leder till att det blir brist på tidför eftertanke när det gäller att driva gentekniken framåt.Det är därför nödvändigt att beskriva verkligheten på ett bredare ochdjupare sätt än det sätt som blivit vanligt. Gröna nyckeltal är en bit på vägoch en förutsättning för att beslutsfattare skall kunna ta optimala beslut.Uppgörelsen mellan , och regeringen har lett tillatt även gröna nyckeltal finns med i statsbudgeten, vilket kan vara ett förstaavgörande steg på väg mot en djupare ekonomisk-politisk förståelse av denverklighet vi alla är beroende av.1.4 Komplettera BNP med ISEWDet har ofta framförts, och förtjänar att framföras igen, att BNP-måttet äralltför trubbigt, och direkt missvisande om det används somvälfärdsindex. Ett användbart alternativt eller åtminstone kompletterandemått är ISEW (Index of Sustainable Economic Welfare), baserat på enmetodologi utvecklad av och ( i For the Common Good -redirecting the economy towards community, the environment and asustainable future, 1989). Vid framräknandet av ISEW utgår man frånBNP, men drar av kostnader för bland annat bilolyckor, pendling,föroreningar och förluster i miljökapital; dessutom väger man in socialaeffekter av inkomstfördelningen i samhället. 1996 publiceradeStockholm () en rapport med - A Pilot 1950-1992.Som ett komplement till redovisningen av BNP och gröna nyckeltal istatsbudgeten, skulle en årlig redovisning av ISEW för bidra till attge en mer rättvisande bild av den samhällsekonomiska utvecklingen.Regeringen bör därför ges i uppdrag att från och med Statsbudgeten för år2001 redovisa ISEW bland de ekonomiska nyckeltalen i finansplanen.1.5 Globaliseringen måste balanserasGlobaliseringens avarter - med ökande miljöstörande transporter, ökadanonymisering, minskat ansvarstagande, krav på politiska eftergifter,eroderad demokrati och utarmad delaktighet - tenderar att låta detensidiga förräntningskravet överskugga inte bara ekologiska värden utanäven sociala, kulturella och demokratiska värden.Det är nödvändigt att, som påpekat , balansera ochmotverka en skenande globalisering med ökande självtillit, uppbyggande aven social ekonomi, spelregler för valuta- och finansmarknader, ökad tröghet ikapitalrörelser genom t ex avgifter på valutatransaktioner, och med eko-logiska och sociala klausuler som ett viktigt inslag i frihandeln.Miljöpartiet de gröna menar att avigsidorna av den ekonomiska globali-seringen måste förhindras och självtilliten öka. Med självtillit avser vi ettminskat beroende av olika maktcentra, minskad sårbarhet, spridd handel ochen möjlighet för regioner och människor att påverka sin egen situation.1.6 Motverka ekonomismenI när verkligheten springer ifrån gamla politiska ideologier verkardet som om gamla etablissemang alltför länge hängett sig åt en nyreligion: ekonomismen. Denna nya religion lär att det mesta skallunderställas förräntningskrav, avkastningskrav och snabbast möjligavinst eller sysselsättningseffekt. Människan har stegvis reducerats till enproducent och konsument, vars främsta uppgift är att vara en kugge i ettekonomiskt hjul som snurrar allt fortare, reducerats till en ekonomiskvarelse, trots att hon är något helt annat: en biologisk, social och kulturellvarelse.Det är den gröna rörelsens uppdrag att vända denna utveckling, i opposi-tion eller i samarbete med partier och rörelser som förmår anamma den nyatidens problemställningar. Vårt uppdrag är att bl a att - via såvälopinionsbildning som politiska beslut - förändra system, strukturer ochnormer i samhället, så att människan och hennes liv tas på allvar, och så attvi gemensamt kan leva på ett sätt som alla kan leva på alltid. De ekologiskafotavtryck vi lämnar efter oss skall inte kväva kommande generationersmöjligheter till ett gott liv, utan tvärtom underlätta det. Det är vårskyldighetatt verka för att livsstil, teknik och normer medför att vi kan leva på etträttvist miljöutrymme i ett globalt framtidsperspektiv.1.7 Grön skatteväxlingMiljöpartiet står bakom förslagen till skatteförändringar i budget-överenskommelsen med regeringen och . Dessa innebärsänkt inkomstskatt för framför allt låg- och medelinkomsttagare, sänktfastighetsskatt för hyresfastigheter, en överföring av det fasta beloppet iden statliga skatten till kommunerna samt sänkta skatter för företag.Vi anser att skatterna ska utformas så att de, som de svarar förden nödvändiga finansieringen av offentliga utgifter, främjar en god hus-hållning med begränsade resurser och så att enskilda människors kreativitetoch skaparkraft gynnas. En lägre beskattning av arbete, högre miljöskatteroch åtgärder för att skapa förutsättningar för en växande privat sektor medfler små och medelstora företag utgör viktiga led i strävandena att vridautvecklingen i rätt riktning.Det som är långsiktigt hållbart skall också vara kortsiktigt lönsamt, ochden mest effektiva åtgärden för att åstadkomma detta är en grön skatte-växling, som bland annat medför att de externa effekterna av en verksamhetkommer att ingå i prisbildningen. Höjda miljörelaterade skatter börkombineras med sänkta skatter och avgifter på arbete. Det är viktigt attförändra relationen mellan de inkomster staten får av skatt på arbete och avmiljörelaterade skatter, och ett viktigt steg i denna riktning tas i den före-liggande budgeten.Miljöpartiet kommer i de pågående skattesamtalen att verka för att skatte-växlingen fortsätter och att miljörelateringen av skattesystemet ökar.1.8 Arbetstidsförkortning och friårNu när det börjar skapas utrymme för reformer igen finns det synnerligaskäl att bedöma dessa ur ett livskvalitetsperspektiv. Som nämnts ovan ärmänniskan så mycket mer än en ekonomisk varelse - hon är en biologisk,social och kulturell varelse med förmåga att växa, utvecklas och taansvar. Lönearbetet är en del av livet som den ekonomiska politikenfokuserat alldeles för mycket på. Andra delar är den fria tiden, tiden attskapa sociala nätverk, fungerande bostadsområden och att ha tid att själv,med kropp och själ, kunna delta i verksamheter som berör både barn ochgamla.Ur detta perspektiv är sänkt arbetstid en av de viktigaste reformerna vi haratt genomdriva . Det bör ske genom tvååtgärder: dels sänkt normalarbetstid, dels införande av ett sk friår.Vi driver arbetstidsfrågan i den arbetsgrupp - med s, v och mp - som underhösten och vintern arbetar för att presentera sina ställnings-taganden. Vi kommer också att fortsätta driva fråganom friår, en för oss viktig frihetsreform.1.9 förutsättningarSverige är ett rikt land med unika förutsättningar och möjligheter att varaett ekologiskt och socialt föregångsland. Vi har inom vårt land störretillgång per capita till producerande jord och skog än nästan alla andraländer, vi har tillgång till redan utbyggd vattenkraft som ger varje boendei en renare och billigare elkraft än nästan alla andra folk, vi harlevt i fred och har dessutom en materiell standardsom de allra flesta i världen bara kan drömma om. Till detta skall läggasen tradition som bygger på medborgarideal, sprungna urfolkrörelsetraditioner, som lett fram till en förhållandevis storvärdegemenskap då det gäller synen på offentlighet, delaktighet ochjämlikhet. de gröna anser att måste ta tillvara dessamöjligheter och förutsättningar på ett medvetet och insiktsfullt sätt.För att ta tillvara såväl förutsättningar som möjligheter krävs att ekonominunderställs ekologiska, sociala, kulturella och demokratiska målsättningar.Politiken och politikens möjligheter, som värnande av de många män-niskornas intressen, måste nu återupprättas efter alltför avnyliberala strömningar. Den dominerande ekonomismen måste upphörasom värdegrund, globaliseringen måste balanseras med självtillit, makt måsteåtervinnas till de människor som berörs och till de demokratiskt valdaförsamlingarna. Kunskapen om naturens givna spelregler måste öka. Insiktenom att inte bara är en del av , utan en del av en hårt sargadvärld, med stora orättvisor och en stor miljöskuld, måste genomsyra ocksåden svenska politiken. Då kan vi se framtiden an med tillförsikt. Då, ochförst då, kan vi ta tillvara förutsättningar och möjligheter att bli ettekologisktoch socialt föregångsland, i stället för en sårbar och utsatt randstat i envärldsom med svindlande hastighet går mot utarmning av naturens, och därmedsamhällets, långsiktiga produktionsförmåga.2 De ekonomiska förutsättningarnaBudgetpropositionen har föregåtts av överläggningar mellan regeringen,och , som gemensamt står bakom riktlinjernaför den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken för 2000,2001 och 2002, fördelningen av utgifter på utgiftsområdena för ,tilläggsbudgeten , och de nu föreslagna skatteförändringarna förår 2000.2.1 De ekonomiska målen och minskad statsskuldMiljöpartiet står bakom de ekonomiska mål som fastställt. Deinnebär bland annat att utgiftstaken ligger fast och att de offentligafinanserna skall visa ett överskott på av BNP i genomsnittöver en konjunkturcykel.Att upprätthålla detta mål är viktigt av flera skäl. Det ger stabilitet ochtrovärdighet åt den ekonomiska politiken som den offentligaskuldsättningen successivt kan minska.En fortsatt minskning av den offentliga nettoskulden leder också till attstatens finanser successivt förbättras så att räntorna på statsskulden kan ta ianspråk en successivt minskad andel av statens inkomster, som då till en alltstörre del kan användas till nyttig verksamhet. Detta är en viktig etisk fråga.Miljöpartiet har ständigt betonat vikten av att våra barn och barnbarn skallslippa ta över såväl miljöskuld som statsskuld. Genom att vara konsekvent idenna hållning skapar vi ett ökat frihetsutrymme för nästa generation.2.2 Konjunktur i balansEn riktig tillämpning av överskottsmålet underlättar också möjlighetenatt bedriva en finanspolitik som är i fas med konjunktursvängningarna. Ilägen när konjunkturen går uppåt skärps kraven på överskott i deoffentliga finanserna medan de på motsvarande sätt kan minskas närkonjunkturen vänder nedåt. En riktig tillämpning av en sådan politik kanbidra till att minska risken för överhettning i uppåtgående konjunktur ochvice versa.Om kommande konjunkturprognoser för tiden visar på enfortsatt snabb BNP-tillväxt, kommer, enligt bedömning, riskenför en överhettning av ekonomin att öka. Stor försiktighet bör i ett sådantläge iakttagas med ytterligare skattesänkningar som skulle kunna förstärkaöverhettningstendenserna. I stället är det naturligt att kraven på offentligtöverskott då skärps, vilket också leder till en ökad amortering av stats-skulden.2.3 Tillämpningsregler saknas efter 2000När 1997 tog målet om överskott i de offentliga finansernaförutsatte man en infasningsperiod så att målet sattes till av BNP1999 och 2000. Målet har senare höjts till 2,0 %.Målen skulle gälla vid den tillväxt som beräknades i1997 års ekonomiska vårproposition. I genomsnitt var det per årunder åren 1997 . Om tillväxten av konjunkturmässiga skälväsentligt skulle avvika från denna, skall också motsvarande avvikelse frånöverskottsmålet tolereras. Regeringen gör i statsbudgeten för 2000bedömningen att tidigare överskottsmål kan stå fast medhänsyn till att avvikelsen i BNP-antagande inte är väsentlig i förhållande tillberäkningen ekonomiska vårproposition.För tiden saknas närmare regler för hur överskottsmåletskall tillämpas. Infasningsperioden är då över ochjämförelsen med tillväxtantagandena vårbudget kan inte hellertillämpas eftersom dessa endast sträckte sig fram till och med år 2000.2.4 Risk för urholkad tillämpningOm man skall uppnå ett överskott på i genomsnitt av BNP över enkonjunkturcykel, är det givetvis nödvändigt att under goda tider meduppåtgående konjunktur ha ett överskott som är högre än . Dettaeftersom det med all säkerhet kommer att komma år med sämrekonjunktur då det är motiverat att sänka överskottsmålet eller att till ochmed tillfälligt tolerera underskott.Det finns, enligt vår bedömning, risker med att närmare regler förtillämpningen av överskottsmålet saknas. En uppenbar sådanrisk är att det i en uppåtgående konjunktur kan vara frestande att dröja i detlängsta med att höja det offentliga överskottet och i stället satsa påkortsiktigtpopulära åtgärder i form av skattesänkningar och utgiftsökningar. Dennafrestelse ökar givetvis starkt om det inte finns några närmare regler för när ensådan god konjunktur skall anses råda som motiverar ett överskott somöverstiger 2 %.2.5 Diskutera tillämpningsreglerMot bakgrund av ovanstående resonemang anser att det nuär viktigt att regering och riksdag diskuterar fördelar och eventuellanackdelar med att ta fram tydligare regler för hur överskottsmålet skalltillämpas i praktiken. En viktig fördel skulle vara att trovärdigheten föröverskottsmålet skulle öka om sådana regler fanns, eftersom det skullebli betydligt svårare att "förklara bort" att inte målet följs . En sådan ökad trovärdighet kan i sin tur få positiva effekter påförtroendet i stort för den svenska ekonomin, hålla nere räntor, etc.Tänkbara nackdelar med fastare tillämpningsregler skulle kunna vara enminskad flexibilitet i utformningen av dagspolitiken, det vill säga sammakritik som riktats mot det statliga utgiftstaket. Vi anser det dock troligt attfördelarna väger tyngre än nackdelarna.Om diskussionen utmynnar i bedömningen att fördelarna överväger, börett arbete inledas omgående, som skall leda till att antar närmareregler för tillämpningen av överskottsmålet.Vår uppfattning är att tillämpningen av överskottsmålet i första hand skullekunna kopplas till prognoserna för den ekonomiska tillväxten, som . Troligen bör den långsiktiga för vadsom är en "normal" tillväxt ligga lägre än de som gällde somutgångspunkt , eftersom denna utgick från en situation när detfanns betydande outnyttjade resurser i ekonomin. Huvudkalkylen ibudgetpropositionen bygger på att en sådan långsiktigt normal tillväxt liggerkring . Med en sådan utgångspunkt skulle man sedan kunnadiskutera vilka intervaller uppåt och nedåt i tillväxtprognoser som börföranleda en upp- resp nedjustering av överskottsmålet för enskilda år.Kanske bör också andra faktorer än tillväxtprognoserna spela roll förbedömningen av överskottsmålet . Det skulle till exempelkunna vara siffror för sysselsättning och arbetslöshet.3 Om företagsklimat och socialt kapitalSvensk tillväxtdebatt har två allvarliga brister: Den är ensidig ochmiljöblind. Miljöblind eftersom tillväxtens innehåll och gränser sällaneller aldrig berörs (se ovan), ensidig eftersom den nästan uteslutandehandlar om behovet av sänkta kapitalskatter.Det finns en stark övertro på storföretag och storskalighet i Sverige.Stordrift och marknadsdominans har länge stått i centrum. Det har gynnatframväxten av en ekonomisk struktur, dominerad av ett fåtal internationelltinriktade storföretag, som blivit alltmer problematisk. För detförsta gör storföretagsberoendet svensk ekonomi mycket sårbar (om ettstorföretag försvinner eller flyttar utomlands, får det allvarliga konsekvenserför sysselsättningen); för det andra har de svenska storföretagen upphört attväxa i . Nästan samtliga svenska storföretag har flyttatut produktion och skurit ned svenska verksamheter.Trots denna sysselsättningsstagnation behåller storföretagen sin dominans,vilket tydligt framgått av det senaste årets debatt om landets företagsklimat,där storföretagen och storfinansen gavs ett självklart tolkningsföreträde närdet gällde att definiera vad som gör ett bra företagsklimat.Men avskaffad dubbelbeskattning och andra skattelättnader för kapitalet ärskenmanövrer, som inte kommer att leda vare sig till fler jobb eller till attföretagen stannar i . Det finns viktigare åtgärder att vidta för attgagna sysselsättning och hållbar tillväxt, åtgärder som inte bidrartill att öka de ekonomiska klyftorna i vårt land.3.1 Bättre villkor för småföretagenIbland, och glädjande nog i en ökad utsträckning, diskuteras också små-företagandets villkor. Men även då tenderar, tyvärr, diskussionen attkretsa kring löner, skatter och räntor, trots att en mängd andra faktorerlyfts fram i Småföretagsdelegationens förslag till förbättringar försmåföretagen och trots att en mängd studier visar att det är annat somavgör konkurrenskraft och utvecklingsförmåga.I en forskarrapport från med titeln till avfärdas påståendena om att lägre skatter och löner ochmindre statlig byråkrati är det enda som kan få fart på företagsamheten ochtillväxten i . En grupp forskare har studerat mest framgångs-rika småföretagarregion, i nordöstra . Där är löner och skatter höga,inhemska råvaror sällsynta, energipriserna avsevärt högre än i ,kapitalmarknaden outvecklad och byråkratin svårforcerad. Och ändåblomstrar småföretagandet!3.2 Det sociala kapitalets betydelseFörfattarnas slutsats, som delar, är att den svenska debattenom tillväxt och sysselsättning måste kompletteras med nya perspektiv;perspektiv som betonar den lokala och regionala friktionen, snarare änden globala friktionslösheten; perspektiv som uppmärksammar detsociala snarare än det finansiella kapitalets roll som utvecklingsmotor.Och det sociala kapitalet har till skillnad från det finansiella kapitalet ettvärde i sig. Det sociala kapitalet kan ses som både mål och medel.Dessutom har det den trevliga egenskapen att ju mer man använder det,desto mer har man kvar.I råder en samarbetsekonomi, där företagen ofta, trots att dekonkurrerar, går samman om gemensamma inköp och marknadssatsningar,delar på order och gemensamt möter en kund. Detta beteende, påpekarförfattarna, är något som inte kan förstås utifrån en nationalekonomiskmarknadsanalys utan kräver att nationalekonomin möter andra samhälls-vetenskaper, som ekonomisk geografi och sociologi.3.3 Lokal kultur och nätverkTyvärr har det varit ett svagt intresse i vårt land för nätverk ochsamarbeten mellan små och medelstora företag som en avgörande aspekti en lokal-regional dynamik. Studier som gjorts visar en allvarlig brist påregional förankring och nätverksbildning inom svensk industri. Inslagetav regionala leverantörer är litet, och samarbetet med företag på nära hålltillhör undantagen.Det är därför mycket viktigt att stimulera framväxten av en stark lokalkultur, av identitet och stolthet och av en gemensam kompetensbas. Dettafinns i alltför få regioner i . Det råder också brist på lokalt förankratkapital, som kan skapa en stabilitet i ägandet.Vi måste inrikta oss på att få till stånd ett fungerande samspel mellanoffentliga satsningar på regionala högskolor och de lokalt förankradeindustriella utvecklingscentrumen. Här finns goda möjligheter att skapa enpositiv samverkan med svensk storindustri genom kraftfulla och profileradehögskolesatsningar som knyter an till och bygger vidare på ett befintligtregionalt näringsliv.En central fråga måste bli hur dynamiska ekonomiska relationer mellansmå- och storföretag och mellan småföretag inbördes gradvis kan stimuleras,utvecklas och stödjas.3.4 Väck utvecklingskraften till livVill vi ha en långsiktigt hållbar tillväxt och fler jobb, måste vi börja talaom annat än sänkningar av kapitalskatter. Det vi behöver är en starkarefokusering på de små och medelstora företagens situation och påtillgången till genuint riskkapital. Det vi behöver är en satsning påutbildning, regionala högskolor, industriella utvecklingscentrum ochsnabba och miljövänliga transporter. Det vi behöver är ett ökat socialtkapital, horisontella nätverk som bygger på ömsesidigt förtroende mellanmänniskor, på ett samarbete mellan företag, fack och samhälle.Om allt detta också relateras till en ekologisk omställning av ,kommer en enorm och långsiktigt hållbar tillväxt och utvecklingskraft attväckas till liv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1.