mot · GN02T213 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T213av , Bo (m)på vägSammanfattningStatens ansvar för landets vägar omfattar planering,projektering och förvaltning av det gemensammavägkapitalet. Det är en uppgift som måste tas på stort allvar.Missköts den, undergrävs väsentliga förutsättningar förSveriges utveckling.Sverige behöver bra vägar, som uppfyller krav på säkra och miljövänligatransporter.En väl utbyggd infrastruktur på vägområdet är en absolut förutsättning föratt hela skall kunna växa och utvecklas. Vårt läge i norra stora geografiska avstånd, inte minst till de väsentligaste avsättnings-områden för den svenska industriproduktion, förutsätter detta.Antalet bilar ökar. Därmed ökar kraven på hög vägstandard. Behoven avsnabba s.k. just-in-time-leveranser ställer skärpta krav på ett modernt vägnät.Den ökande inflyttningen till våra storstadsregioner orsakardagligen trafikstockningar. Trafiksituationen i storstadsregionerna - inteminst i - är ohållbar.Vägnätet kan liknas vid ett blodomlopp, där allt från den enskilda vägentill motorvägen skall ha en status som förhindrar proppar och som erbjuderanvändarna en hög trafiksäkerhet.Arbetet att höja trafiksäkerheten måste bedrivas med kraft och trafikensmiljöproblem måste ständigt vara föremål för åtgärder. Allt detta ställer kravpå en väl sammanhållen politik vad gäller investeringar och underhåll av detsvenska vägnätet.Bilen är en frihetssymbol. Bilen ger sin ägare möjligheter att planerafritiden för sig själv och för sin familj på ett meningsfullt sätt. Bilen är förmånga - inte minst i glesbygden med sin begränsade kollektivtrafik - detenda sättet att kunna ta sig till arbetet. Varuförsörjningen på landsbygdenförutsätter tillgång till bil.Det svenska vägnätet är i stort behov av upprustning och nya projekt måstekomma till stånd.Moderata samlingspartiet gör en kraftfull och långsiktigt satsning på vägar.Medel om sammanlagt avsätts . Denna avsättning möjliggörs genom medel som frigörs vid deprivatiseringar som vi föreslår. Av dessa används tremiljarder kronor inom utgiftsramen de kommande tre åren. Användningen avövriga medel måste avvägas mot den samhällsekonomiska utvecklingen istort.Moderata samlingspartiet prioriterar följande projekt:1. En fortsatt utbyggnad av landets motorvägar med en inriktning på enkomplett motorvägstriangel mellan de tre största städerna.2. En upprustning av de farliga vägsträckorna i , med en prioriteringpå de tio farligaste avsnitten.3. En lösning av och övriga storstadsregioners trafikproblem.Det är enligt Moderata samlingspartiet angeläget attalternativa finansieringsformer för väginvesteringar prövas.Det är viktigt att finna lösningar som på olika sätt minskarbördan på statsbudgeten. bör också i ökad ut-sträckning kunna tillgodogöra sig projekteringsmedel från destrukturfonder som finns inom bör omgående ombildas till ett av statenhelägt aktiebolag för att därefter privatiseras.En vägpolitik för 2000-taletStatens ansvar för landets vägar omfattar planering,projektering och förvaltning av det gemensammavägkapitalet. Det är en uppgift som måste tas på stort allvar.Missköts den undergrävs väsentliga förutsättningar förSveriges utveckling. Bilen har helt förändrat vårt sätt att leva. Väginfrastrukturen öppnargränser, river politiska murar och förenar länder. är det fler än 100miljoner européer som besöker ett annat europeiskt land med bil - för affärereller nöje.Bilindustrin kommer att utveckla allt bensinsnålare och trafiksäkrare bilaroch bilägandet fortsätter att bli allt vanligare. Enligt prognoser väntaspersonbilsbeståndet i öka från 3,8 miljoner bilar till drygt 4,8miljoner bilar . förutses nyregristreringarna ökamed drygt 300 000 fordon.Goda och effektiva transporter och en väl utbyggd och modern infra-struktur är grundläggande förutsättningar för tillväxt och utveckling. Enväxande sysselsättning och ett bättre näringsklimat kräver ett tillgängligt ocheffektivt vägnät. I ett land som , med sina stora geografiska avstånd,är vi tvingade att satsa mera än många andra nationer på en modern och välfungerande infrastruktur för att hävda oss i en allt hårdare konkurrens.En viktig del av dagens infrastrukturkapital utgörs av nätverk förtransporter med bil, båt, flyg och järnväg samt för tele- och datakommuni-kation. Dessa nätverk bidrar till att tillgodose våra behov av geografiskrörlighet, för personer, varor och tjänster. En politik där man håller tillbakainvesteringar i infrastrukturen för transport- och kommunikationsområdetleder till stagnation och minskat välstånd.Infrastrukturinvesteringarna i var stora ,då framför allt vägnätet byggdes ut. Därefter har investeringarna minskat ochde är på en oroväckande låg nivå. Neddragningarna har inneburitförsämrad konkurrenskraft för det svenska näringslivet. Detta har i sin turhämmat den ekonomiska tillväxten och lett till lägre köpkraft och minskatvälstånd.Eftersom vi befinner oss långt från den europeiska kontinentens centrum ären fortsatt modernisering av infrastrukturen nödvändig för att stärkakonkurrenskraften hos det svenska näringslivet och stimulera utländskainvesterare att satsa i vårt land. Den ekonomiska integrationen, den ökadebetydelsen av just-in-time-produktion av varor med ett allt högreförädlingsvärde och behovet att underlätta människors rörlighet understrykerbehovet av en ny trafikpolitik i Sverige.Transportmöjligheterna för personer, varor och information måsteanpassas till de förändrade krav som den internationella utvecklingen ställerpå det framtida svenska samhället. Detta gäller inte minst i fråga om säkerhetoch miljö. Vägarnas, flygets och järnvägens kapacitet och tillgänglighet tillde internationella varumarknaderna - inte minst via hamn - är en avgrundbultarna i en strategi för tillväxt i Sverige.Det socialdemokratiskasveketNär den borgerliga regeringen tog över regeringsmakten1991 hade underhållet av våra svenska vägar, järnvägar ochannan infrastruktur länge varit försummat.År 1993 fastställde den borgerliga regeringens infrastrukturplansom omfattade tiden fram . skulle 100 miljarderkronor satsas på investeringar i nya vägar och järnvägar. 69 miljarderöronmärktes för nybyggnation av vägar. Nya projekt var ,och . Dessutom åstadkom man en ny ochsnabbare järnvägstrafik runt och genomförde en upprustning avVästkustbanan. Det s.k. Dennispaketet, som skulle bidra till att lösatrafikproblemen i , tillkom.Det är värt att notera att den socialdemokratiska oppositionen var mycketkritisk till den borgerliga regeringens trafikpolitik och att man frånsocialdemokratisk sida krävde ännu större och mer omfattande investeringar.Socialdemokraterna beslöt, när de sedan tog över regeringsmakten ,att drastiskt skära ner på anslagen till investeringar och underhåll av vägaroch järnvägar till en nivå som var så låg att man inte ens kunde finansieraunderhållet av den befintliga infrastrukturen. Med en sådan politik har mannu devalverat det befintliga vägnätet.Dessutom bröts uppgörelsen med Moderata samlingspartiet och Folkpartietom Dennispaketet. Därigenom bidrog Socialdemokraterna till att ytterligareförvärra trafiksituationen i . Under de år som gått sedanDennisöverenskommelsen bröts, har den socialdemokratiska regeringen heltmisslyckats presentera nya konstruktiva lösningar på Stockholmsregionensakuta trafikproblem.Socialdemokraterna har, i regeringsställning, presenterat en nationellvägplan . Planen har emellertid redan övergivits sedanman i förhandlingar med och tvingats att prutarejält på väganslagen.Det svenska vägnätetDet svenska vägnätet är totalt . Nio av tiopersontransporter i går på väg. avalla landbaserade godstransporter fraktas med lastbil.Tabell 1: (Det svenska vägnätet: )Källa: VägverketEtt väl utbyggt vägnät är en förutsättning för att hela Sverigeskall kunna utvecklas. Vägnätets betydelse är av naturligaskäl särskilt stort i de mera glest befolkade delarna av landet,där tillgången på alternativa transportformer dessutom ärmycket begränsad.Idag har fem och en halv miljoner svenskar körkort. Nästan allabarnfamiljer har tillgång till bil. åker vi också mycket kollektivt.Av den samlade kollektivtrafiken är så mycket som väg-transporter.Minskat lidandeSlitna, dåliga och smala vägar med tät trafik är orsaken tillmånga olyckor i trafiken. Vägstandarden spelar stor roll förtrafiksäkerheten. Vägar som utrustas med mittbarriärer ochrensade vägrenar minskar antalet olyckor. Ofta handlar detom så enkla åtgärder som att skylta bättre, förändradoseringen av kurvor, bygga säkrare avfarter och/eller nyacykel- och gångvägar.För drygt två år sedan presenterade regeringen tillsammans med Vägverketsin vision om noll skadade i trafiken. Den s.k. nollvisionen har fått ett brettoch mycket starkt stöd. Målsättningen för var att antalet trafikdödadeskulle minska från 1998, till högst 2000. Dessvärre står det nuklart att detta mål inte kommer att realiseras. Bara under juli månadinnevarande år omkom drygt 100 personer längs våra vägar.I april i år presenterade regeringen sin 11-punktsplan för ökad trafik-säkerhet. Planen, som inte innehåller någon satsning på nybyggnation, harunder sommaren visat sig vara klart otillräcklig.En hög vägstandard är som tidigare nämnts det bästa sättet att uppnå ökadtrafiksäkerhet. I har man haft ett mycket väl utbyggtnät av motorvägar. En betydande del av det samlade trafikarbetet sker pådessa vägar. av alla olyckor i äger rum pådessa motorvägar trots den höga trafiktätheten och de likaledes högahastigheterna. Förklaringen står att finna i dessa vägars höga standard.Under perioden 1988-1997 omkom sammanlagt 556 personer på Sverigestio farligaste vägsträckor. Regeringens njugga inställning till anslag påvägområdet gör det inte möjligt att komma tillrätta med dessa vägarsbristfälliga kvalité. Regeringen tycks använda investeringarna i vägnätet somen budgetregulator istället för att föra en nödvändig långsiktig politik. Det ärvägtrafikanterna som förlorar på en sådan politik.1997 klassade dessa vägsträckor som de tio farligaste i Sverige.Av dessa har endast E6 mellan och färdigställts:Antal döda i trafiken 1988-1997Vikten av drift ochunderhåll - ett inslag i ensund vägpolitikVägverket beskrev på ett illustrativt sättkonsekvenserna av drift och underhåll vid olikaanslagsnivåer:Tabell 2: (Anslagsnivå A - /årinnebär: att redan nerkörda vägar rekonstrueras attbärighetsupprustning görs väg för att undvika framtidaskador att bärighetsnedsättningar p.g.a. tjälskador endastfinns på lågtrafikerade vägar att grusvägar beläggs under 10år att får samma ytstandard som övriga landet attriksdagens olycksmål att bullernivåer över åtgärdas )Anslagsnivå C - /årinnebär:att lågtrafikerade vägar får lägre vinterstandardatt belagd väg kommer att försämras till lägsta åkkomfortklassatt ingen bärighetsupprustning görs för att undvika framtida skadoratt bärighetsnedsättningar görs väg varje vår p.g.a.tjälskadoratt inga grusvägar beläggsatt inga åtgärder tas för att skall ha samma ytstandard somövriga landetatt olycksmål inte kan nåsatt ca 30 000 personer kommer att ha bullernivå 65-70 dBAKälla: 1993Att rusta upp vägar kostar mycket pengar, men det kostarännu mera att låta bli. Det är långsiktigt betydligt billigare attunderhålla en väg regelbundet än att vänta till den är heltförstörd.Det är förvånande att regeringen trots vetskapen om de olika anslags-nivåernas konsekvenser valt anslagsnivå C. I årets budgetproposition liggeranslagen trots vissa höjningar endast på 5, , en nivå sombidrar till att urholka standarden på det svenska vägnätet och görnollvisionens mål omöjliga att nå. När det gäller trafiksäkerhetsaspekten kanman konstatera att anslagsnivå C inte ens uppfyller kraven för riksdagensgamla målsättning om att minska antalet olyckor i trafiken.Det går att räkna ut hur mycket pengar samhället, företag och enskildasparar på att en väg rustas upp. har på ett belysandesätt genom att se närmare på ett enskilt vägprojekt - i Dalarna- åskådliggjort hur drift och underhåll avsevärt kan förbättra vägmiljön.Genom att satsa på ny beläggning på detta vägavsnitt ökade hastigheten medi genomsnitt . Det låter inte mycket, men räknat påtusentals bilar blir det en märkbar tidsvinst. Om man kopplartidsvinsten till löner för yrkeschaufförer och andra som får betalt medan dereser handlar det om . Dessutom ökade trafik-säkerheten.En ny beläggning på förväntas förlänga vägens livslängdmed . Kostnaden var 20 miljoner. En underhållsåtgärd av denna typleder inte bara till att transporterna kan ske smidigare utan också till attbl.a.nedanstående uppnås.4. Olyckorna minskar , även omkörningsolyckor minskar ochbilarnas underhållskostnader sjunker.5. Ambulanser och andra utryckningsfordon har lättare att komma framsnabbt och säkert.6. Bilisterna kan hålla en jämnare hastighet, undvika kraftiga inbromsningaroch häftiga accelerationer. Resultatet är lägre bränsleförbrukning ochminskade utsläpp.7. Betydande bullerminskning - förbättrad vägmiljö.Program för bra vägarEn kraftfull satsningMot bakgrund av infrastrukturens betydelse för den svenskasamhällsutvecklingen vill Moderatasamlingspartiet satsa på en målmedveten förbättring av detsvenska vägnätet. Det är nödvändigt för att utveckla ochbibehålla en god vägstandard. Bättre vägar bidrar aktivt god ekonomisk tillväxt och minskar antalet döda ochskadade i trafiken.Moderata samlingspartiet gör en kraftfull och långsiktigt satsning på vägar.Medel om sammanlagt avsätts . Denna avsättning möjliggörs genom medel som frigörs vid deprivatiseringar som vi föreslår. Av dessa används tremiljarder kronor inom utgiftsramen de kommande tre åren. Användningen avövriga medel måste avvägas mot den samhällsekonomiska utvecklingen istort.Det nationella motorvägsnätet, storstadsregionernas trafikproblem och defarligaste vägsträckorna måste ges särskild prioritet.Nationellt av trafikarbetet sker på 140 milmotorvägar och står för av alla dödsolyckor.Risken för att dödas eller allvarligt skadas i trafiken är tvåoch en halv gånger så hög på en väg som ärskyltad för som på en motorväg.En fortsatt utbyggnad av landets motorvägar, inriktad på en komplettmotorvägstriangel mellan de tre största städerna, är nödvändig:8. mellan och är fullt utbyggd, men motorvägslänkenmellan och har ännu inte färdigställts.9. På E4:an mellan och har ännu inte vissavägsträckor färdigställts. Det finns alltjämt vägavsnitt som inte uppfyllermotorvägsstandard.10. E18 mellan och skall på resterande avsnittockså byggas med motorväg.11. mellan och skall påresterande avsnitt färdigställas till motorväg.12. mellan och E18 kräver en kraftigupprustning och skall delvis även byggas ut till motorväg.Utbyggnaden är väl motiverad med hänsyn till säkerheten,miljön och vägarnas betydelse för näringsliv, sysselsättning,turism och det rörliga friluftslivet.Enligt årsredovisning för är dessutom merkostnadenför att bygga motorväg istället för 13-metersväg obetydlig.Utbyggnaden av storstadsregionernastrafiksystemStorstadsområdena behöver särskilda trafiklösningar och nyaförbifarter och genomfartsleder, som gör det möjligt attförkorta restiderna och underlätta godsflödet till och frånregionernas tätbefolkade centra. En omedelbar effekt av ettförbättrat trafikflöde i storstadsregionerna är minskadeutsläpp och en ökad trafiksäkerhet.Storstockholm men även övriga storstadsregioner har mycket all-varliga trafikproblem. Långa köer och trafikstockningar leder redan till be-tydande ekonomiska förluster och till stora miljöproblem. finns detväl utvecklade projekt som, om de kom till utförande, väsentligt skulleunderlätta trafikförsörjningen.Moderata samlingspartiet finner det utomordentligt angeläget att de nöd-vändiga investeringarna i storstadsregionerna skyndsamt kommer till stånd.Hur detta skall kunna genomföras kräver emellertid speciella övervägandenoch finansieringsformer. Regeringen bör ta initiativ för att snabbt bidra tillatt bringa dessa frågor till en lösning.De farligaste vägsträckornaEn hög vägstandard är, som tidigare nämnts, det bästa sättetatt uppnå ökad trafiksäkerhet. Det finns alltför många vägar iSverige som har ett eftersatt underhåll ochdärför utgör en permanent trafikfara.Att genom nedsatta hastigheter komma runt trafikfaror är en lösning endastav temporär art. För att långsiktigt komma till rätta med de stigandeolyckstalen krävs vägförbättringar av bestående karaktär.Det är viktigt att främst de vägsträckor som uppvisar högolycksfrekvens med skyndsamhet åtgärdas. Övriga vägarÄven om ett väl utbyggt system av motorvägar är ryggradeni det svenska vägnätet måste hela det övriga vägsystemethålla en, för säkerheten och framkomligheten, godtagbarnivå. Standarden på det nationella stamnätet, övrigariksvägar och motortrafikleder måste också vara hög.Detsamma gäller de kommunala vägarna, vars underhållhållits tillbaka på grund av kommunernassvaga ekonomi. Eftersom den största delen av alla kördakilometer sker på detta vittförgrenade vägnät är en högstandard, också på detta, avgörande för att säkerställaeffektiva och trygga transporter i vårt land.En upprustning av det övriga vägnätet är så mycket mer betydelsefullteftersom detta utsatts för bristande anslagstilldelning.Viktiga delar av det övriga vägnätet visar upp en lång rad brister somt.ex. Dåligt underhåll av grusvägar och bristfälligdränering orsakar stora förluster och skador i detta vägnät och för alla demsom trafikerar dessa övriga vägar.Det enskilda vägnätetDet enskilda vägnätet är totalt , varav erhåller statsbidrag. Statsbidragen uppgår till566 och ca800 000 personer bor längs dessa statsbidragsberättigadevägar.En stor del av vårt land är beroende av ett fungerande enskilt vägnät. Detenskilda vägnätet är inte minst viktigt för en utveckling även på lands-bygden.Trots det enskilda vägnätets betydelse och det omfattade trafikarbetet, somdetta nät står för, har den socialdemokratiska regeringen sänkt anslagen tillde enskilda vägarna.Vi anser att bör inventera standarden på det enskilda vägnätet.En sådan inventering har inte genomförts . Mot bakgrund av detenskilda vägnätets betydelse bör en sådan inventering genomföras snarast.Samtidigt bör se över det regelverk som gäller för det enskildavägnätet. Vissa smärre justeringar har genomförts, men det är snart 20 årsedan en genomgripande översyn gjordes och det är helt uppenbart att denuvarande reglerna för bidrag till enskilda vägar inte är utformade för attsvara upp mot dagens krav.Strukturfonder inom det europeiskasamarbetetSverige bör delta mer aktivt i EU-samarbetet påtrafikområdet. Inte minst när det gäller det s.k.transeuropeiska vägnätet () bör varabetydligt mera aktivt.TEN-projektet består av 14 projekt, där två direkt berörSverige. Det ena är den fasta förbindelsen över och det andra dennordiska triangeln, som med höghastighetståg enligt svensk modell ochmotorväg skall binda samman huvudstadsregionerna , ,och . Det sker i form av en triangel där det ena benetgår från via och till , det andrafrån till och vidare med tågfärja till och dettredje benet från tillbaka till Köpenhamn.EU gör årliga utvärderingar av samtliga TEN-projekt och betygsätter dem.I den senaste utvärderingen ligger Öresundsförbindelsen ihögsta betygsgruppen, kategori A. Den nordiska triangelns svenska del,däremot, tillhör betygskategori C, vilket är sämsta betyget. Det kan förklarasav att den minskat anslagen. Medel har bl.a. tagits frånE4 och E6 och förts över till andra projekt, som inte omfattas av stöd frånstrukturfonderna. Detta är illa, eftersom har ett internationelltåtagande att genomföra denna satsning.Det är vår uppfattning att regeringen skall genomföra de åtagandensom EU gemensamt har beslutat om.AlternativafinansieringsformerFlera av de mycket stora och dyra vägprojekt som nudebatteras kan finansieras på ett nytt sätt.Moderata samlingspartiet har tidigare fört framfinansieringsmodellen PPP (Public and Private Partnership) som innebär attprivata konsortier kan åta sig att finansiera, bygga och driva en väg under enperiod på 20-25 år.På detta sätt kan samhällsekonomiskt lönsamma investeringar förverkligasutan hinder av statliga budgetunderskott. PPP-modeller börjar alltmertillämpas internationellt för både väginvesteringar och för andra infra-strukturinvesteringar som tidigare gjorts i konventionell form. Källa: Svenska VägföreningenDe utvärderingar som gjorts visar att utbyggnadstakten iPPP-projekt blir jämnare och att kostnaden för projektet blirnågot lägre. Däremot minskar inte belastningen långsiktigtpå statens kostnader eftersom den bortfallandeanslagsbelastningen ersätts av ett finansiellt åtagande förkommande år.Moderata samlingspartiet har öppnat för brukaravgifter som en möjlighetatt genomföra nybyggnation av vägar. Många andra länder tillämpar idagvägtullar för att finansiera utbyggnader och även för att styra trafikströmmar.I har ett antal motorvägsprojekt, både statliga och privata, byggtsoch finansierats med vägavgifter. I har tullvägar länge varit en metodatt finansiera nya vägar, tunnlar och broar. Vägavgifter diskuteras nu även iTyskland som ett sätt att finansiera infrastrukturprojekt.Moderata samlingspartiet föreslår att regeringen skall utreda möjligheternatill alternativa finansieringsformer.VägverketVägverket måste ges ett tydligt resultat- och ledningsansvar.Ett ansvar för att utveckla och underhålla vägnätetdär det främst är motiverat av kapacitets-, miljö- ochsäkerhetsskäl, innebär att investeringarna inte blir beroendeav subjektiva kriterier, vilket kan bli resultatet av en alltförlångtgående politisk inblandning i besluten.Sjöfartsverket och arbetar redan under sådana förut-sättningar, medan lever under villkor som innebär att huvuddelenav medlen anslås genom politiska beslut. Endast genom en förvaltnings-revision, i efterhand, kan man konstatera om budgeten hållits. Betydligteffektivare kontrollmetoder måste till om ett strikt resultatansvar skall kunnautkrävas. bör, enligt vår mening, omvandlas till ett affärsverk.Vägverkets produktionsdivision bör omgående ombildas till ett statligtaktiebolag och därmed ges samma förutsättningar som konkurrenterna.Därefter bör bolaget privatiseras så snart detta är möjligt. skallutvecklas till en kompetent upphandlare, med uppgift att i konkurrens påmarknaden upphandla hela behovet av såväl nyinvesteringar som underhåll.- Hemställan- HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om infrastrukturens stora betydelse för tillväxt,sysselsättning och trafiksäkerhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad trafiksäkerhet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utbyggnad av en motorvägstriangel somsammanlänkar landets tre största städer,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändiga investeringar i och deövriga storstadsregionerna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de farligaste vägsträckorna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om övriga vägar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det omedelbara behovet av att åtgärda defarligaste vägsträckorna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en inventering av standarden på det enskildavägnätet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utnyttjandet av och inter-nationella åtaganden i Europeiska unionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en övergång till nya finansieringsformer,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör omvandlas till ett affärsverk,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ombilda tillett av staten helägt aktiebolag som därefter bör privatiseras,13.