mot · GN02MJ257 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ257av , ()Jord- och skogsbruk, fiske och anslutande näringarSammanfattningKristdemokraternas jordbrukspolitik syftar till fortsattanvändning av åkermarken för livsmedelsproduktion. Enförutsättning för att jordbruket ska finnas kvar som basnäringi hela landet är att konkurrensvillkoren är desamma somomvärldens. Att behålla de öppna landskapen och ge möjlig-het till fortsatt brukande också i skogs- och mellanbygd är enannan viktig grundbult i jordbrukspolitiken.Det är nu närmast övertid för att lyfta av den extra skatteryggsäck somSveriges bönder bär på. En ökad satsning på exportfrämjande åtgärder ärytterligare ett sätt att stärka den svenska livsmedelsnäringen. Att staten skallbära kostnader för kartavgifter, djurdatabas och en del av avbytarverk-samheten samt genomföra avsevärda förenklingar av jordbruksbyråkratin ärandra kristdemokratiska förslag. Givetvis ska de EU-finansierade ochmedfinansierade EU-ersättningarna användas fullt ut.I det fortsatta arbetet med reformeringen av den gemensamma jordbruks-politiken (CAP) ska inta en mer jordbruksfrämjande inställningsyftande till bevarande av , fortsatta förutsättningar för livsmedels-produktion i hela och förstärkandet av en god miljö- och djur-hållningsmässig livsmedelsproduktion. Samma hållning ska vara utgångs-punkten i kommande WTO-förhandlingar som också ska betona vikten av attu-länderna ges möjlighet att utveckla sin livsmedelsproduktion.InledningLandets jordbrukare tillhör miljövårdare ochmiljövärnare. De står för den trygga och stadiga, långsiktigaoch konsekventa miljövården. Jordbrukspolitiken måstehandla om att ta till vara den miljö som långvarigjordbruksproduktion skapat. Det handlar förutom omlivsmedelsproduktion om att skapa fortsatta förutsättningarför jordbrukare att bedriva kultur- och miljöarbete i hela vårtland. I skogsbygd och mellanbygd såväl som på slätten. ISkåne, på och på Småländska höglandet såvälsom på Östgöta- och Västgötaslätterna, i och iNorrland. Detta är en förutsättning för en levande landsbygd.Jordbruket - enframtidsnäringDet måste slås fast att fortsatt jordbruksproduktion i Sverigeoch i övriga EU-länder är en nödvändighet om vi vill att helaSverige skall leva och att vi ska ha en fortsatt inhemsklivsmedelsförsörjning. Ur ett globalt perspektiv är detlångsiktigt nödvändigt att åkermarken i och Europafinns tillgänglig för livsmedelsproduktion. Det är ocksånödvändigt att miljöaspekter vägs in vid utformandet avjordbrukspolitiken. En övergång till mer miljöanpassade ochmer ekologiska brukningsmetoder ska främjas. Detta kräverockså bibehållen , eftersom en minskad intensitet ijordbruksproduktionen måste kunna kompenseras medproduktion på mer åkermark.Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inomlivsmedelssektorn i övrigt. Regeringens linje att verka för en snabb ochradikal reformering av CAP är felaktig och skulle, om den genomfördes,innebära att stora delar av åkermarken avvecklades vilket i sin tur skulleinnebära att tusentals arbetstillfällen försvann från denna sektor. Dettakommer i sin tur att leda till avfolkning av landsbygden och därmed vikandemöjligheter för utkomster från en rad binäringar som är beroende avjordbruket som primärproduktion. Detta är en utveckling som går i direktfelaktig riktning i relation till devisen om att Hela ska leva. Vikristdemokrater avvisar en sådan linje.KonsekvensanalysJord- och skogsbruket är en förutsättning för en levandelandsbygd och tusentals arbetstillfällen i livsmedels- ochskogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbruketsbetydelse borde en särskild konsekvensanalys genomföras.Denna skulle belysa jordbrukets betydelse för sysselsättning,försörjningsberedskap, bevarandet av det öppna landskapet,boende och service på landsbygden etc. Regeringen börsnarast återkomma till med en sådankonsekvensanalys att ha som underlag för det fortsattabeslutsfattandet.ArealersättningarnaRegeringen föreslår att utbetalningarna av direktersättningarfrån EU skall skjutas över till . Vibeklagar att regeringen valt att klara utgifstaket med dennametod. Det drabbar ytterst det enskilda lantbruksföretagetslikviditet. Enligt uppgift från räknarman nu med en förskjuten utbetalning med cirka en månad iförhållande till . Räntekostnaden för dennaförskjutning skall rimligtvis bäras av staten varför anvisas för att kompensera lantbruksföretaget fören månads ränta på berättigad ersättning.Miljöprogrammet ochlandsbygdsutvecklingenMed anledning av förslag ochEU-kommissionens beslut om minskad tilldelning av medeltill finns det anledning att rikta stark kritik motregeringens hantering av miljöprogrammet. P g a regeringensförsumlighet med att använda de möjligheter som EU-medlemskapet gav har drastiskt skuritned kommande miljö- och landsbygdsprogram, vilketdrabbar svensk lantbruksnäring hårt.Neddragningen av nivån vad gäller miljöprogrammen är oacceptabel. Omdet är så att det inte går att ändra kommissionens beslut måste Sverigekompensera detta med nationella medel. Den möjligheten finns och måsteanvändas. Annars riskeras hela trovärdigheten i arbetet med att få ett mermiljöanpassat jordbruk och förutsättningarna för att hålla landskapen öppnaminskar drastiskt.Det konventionella jordbruket har en mycket god kvalitet på bådeprodukter och produktionsmetoder. Utvecklingen måste dock fortsätta. Föratt höja miljöambitionen inom hela jordbruksnäringen måste det vara fel attavveckla Rekostödet (Resurshushållande konventionellt jordbruk) vilketföreslagits av . Vi har kommit en bra bit på vägmed ett mer miljöanpassat jordbruk men vi måste se till att det finns resurserså att jordbrukarna själva har möjlighet att arbeta vidare med en mermiljöanpassad produktion. Att avveckla det stöd som ger mest effekt vadgäller miljöanpassade brukningsmetoder måste vara helt fel väg att gå.Dagens modell med regional differentiering i två zoner för ersättning i denekologiska växtodlingen bör bibehållas. Dagens nivåer bör vara utgångs-punkt också för framtiden.Det bör också i fortsättningen vara möjligt att lägga om delar av växt-odlingen till ekologisk produktion och/eller betesdrift utan att den övrigaandelen påverkas. Man bör inte heller knyta den ekologiska ochbetesdriften till anlagd djurhållning utan enbart till djurhållning. Dendjurhållning som används i betesdriften bör också i förekommande fallkunna bestå av hästar.Det är anmärkningsvärt att det nu inte utgår stöd för ekologisk odling iväxthus. Trädgårdsnäringen utgör en viktig del av vår livsmedelsproduktion.Ska vi kunna äta svenska tomater utan tillsatser i stället för snabbväxandegasade tomater från andra länder, måste det tillsättas resurser för växt-husodlingen. Det är en förutsättning för att kunna förse våra konsumentermed inhemska produkter som i många fall är producerade på ett mer miljö-anpassat sätt.I samband med uppgörelsen i EU om agenda 2000 fick möjlighetatt inom miljöprogrammet ge ersättning för oljeväxtodling. Denna möjlighetmåste givetvis användas och vi utgår från att regeringen lägger ett sådantförslag eftersom det saknas i utredningen.Förenklingar i administrationen kan ske genom att man sammanför ochdärmed minskar antalet stöd. Utifrån ett grundstöd för vall och bete kan mansedan komplettera med tilläggsstöd för särskilt värdefulla marktyper. Manmåste också göra det möjligt att fasa in "gamla" femåriga miljöstöd i det nyaprogrammet. Att hantera två system blir en hopplös administrativ uppgift. Idetta sammanhang bör man också ta upp diskussionen med EU omfemårsregeln. Den är inte rimlig och försvårar möjligheten att söka stöd. Iövrigt återkommer vi med våra förslag vad gäller miljöprogram ochlandsbygdsutveckling i samband med att regeringen presenterar sina förslagpå detta område.I skogs- och mellanbygd är det nu stora bekymmer med att upprätthållamjölkproduktionen. Det finns därför anledning att överväga en särskildstödinsats som motiveras utifrån behovet av att ha fortsatt näringsverksamheti dessa bygder, verksamhet som bidrar till öppna landskap. Stödformen kaninrymmas i kommande miljö- och landsbygdsutvecklingsprogram.Sammantaget anvisar vi ytterligare för att nukompensera det bortfall som beslut innebär vad gällermiljöprogram och landsbygdsutveckling.Vi återkommer med våra detaljerade förslag vad gäller miljö- och lands-bygdsutvecklingsprogram i samband med regeringens redovisning av sinaförslag.Handel med mjölkkvoterFrån sida accepterar vi regeringensförslag om att släppa handeln med mjölkkvoter fri.Verkligheten har visat att det administrativa system förhandel som funnits är ändamålsenligt varför enförändring är nödvändig.SkördeskadeskyddVäderleken har för mångalantbruksföretag inneburit stora svårigheter att bärga skördenoch många har fått avsevärt lägre ekonomiskt utbyte av detsom varit möjligt att bärga. Man måste nu ställa sig fråganom det är de enskilda företagen som ska bära förlusterna närväderleksrelaterade katastrofsituationer uppstår. Avregeringens arbete med att undersöka förutsättningarna medatt ersätta skördeskadorna 1998 blev det intet trots att EUmycket väl kan godkänna denna typ av nationellakatastrofinsatser. Det finns nu anledning att närmare utredaförutsättningarna för skördeskadeskydd, om det finnsförutsättningar för försäkringslösningar eller andra modeller.Regeringen bör genomföra en utredning om detta.Lika konkurrensvillkorDen svenske bonden är naturligtvis utsatt för konkurrens. Ärdet något vi är säkra på så är det att svenska bönder klarartuff konkurrens - bara den sker på lika villkor. Problemet äratt skatter och avgifter är olika i viktiga konkurrentländer.Det är därför viktigt att inom EU hårt driva frågan omharmonisering av avgifter och skatter för jordbruket. För attsnabbt komma till rätta med nuvarande olägenheter krävsdock beslut i enlighet med den s k Björkska utredningen.Den extra ryggsäck som bönder bär på genom skatter och avgiftersom konkurrentländerna inte har, måste lyftas av. Regeringen ökar nu istället skattebelastningen fr o m den 1 januari 2000.Den så kallade Björkska utredningen har tydligt visat att bönderhar ett betydligt besvärligare konkurrensläge än bönderna i grannländerna.Det handlar bl a om högre energiskatter och gödselmedelavgifter. Om intedessa skatter harmoniseras med övriga EU-länder innebär det att svenskalantbruk läggs ned och arbetslösheten ökar såväl inom jordbruksnäringensom inom livsmedelsindustrin. måste anpassa sina skatter/-avgifter till omvärldens. För miljöavgifter, som handelsgödselavgiften, kantekniken att dessa avgifter ska återgå till miljöinsatser i näringen användas.Avgifter för kartor och djurdatabasVi kristdemokrater kommer också fortsättningsvis att verkaför att avgifter för kartor och djurdatabas ska belasta statensbudget och inte lantbruksföretagen. Vi vill helt ta bortkartavgiften varför vi på intäktssidan redovisar en minskningmotsvarande budgeterad årskostnad för blockdatabasen,. På motsvarande sätt redovisar vi enminskning på intäktssidan för djurregistret motsvarandebudgeterad årskostnad, 18 500 000 kronor.Stöd till avbytartjänstKristdemokraterna står fast vid kravet på stöttning tillavbytartjänsten - något som regeringen nu avskaffat. Ett nyttanslag bör inrättas för detta och inledningsvis anslås för denna verksamhet. För mjölkgårdar äravbytarverksamheten helt nödvändig för att möjliggöra skall kunna komma ifrån sitt arbete vid någon ellernågra tidpunkter . Eftersom olika system föravbytartjänst nu växer fram i landet är det rimligt att detstatliga stödet går direkt till den som använder sig avavbytare och att man får ersättning för uttagen ledig tid medett maximum som kan höjas i takt med att avbytarstödetbyggs ut.Exportfrämjande åtgärderI takt med att svenska livsmedelsprodukter blir kända ute iEuropa ökar förutsättningarna för export. Det är därförangeläget att på olika sätt göra dessa produkter kända. Detgäller då inte minst de ekologiskt producerade livsmedlen.Sverige måste likt andra EU-länder nu satsa ordentligt mednationella medel för att stötta svensk livsmedelsexport. Nukommer mera pengar från statens sida men det ärotillräckligt. Dessutom föreslås en mer styrd användningsom kan innebära att exportintresset får vika. En sådandetaljstyrning är olycklig. Vi föreslår nu en förstärkning med20 för stärkta exportinsatser.Rensa i byråkratinVi vill också att byråkratin inom jordbruksadministrationenbegränsas, bl a genom förenklingar av miljöstöden ochadministrationen av EU-ersättningarna i övrigt.Jordbruksverket har också möjligheter att rationalisera ochminska sin byråkrati genom effektiviseringar, exempelvisgenom enkla clearingsystem. Därför bör en tioprocentigminskning av kostnaderna för verksamhetvara möjlig att genomföra. Det innebär en besparing med 24900 000 kronor.Arbetet med det nya miljöprogrammet som ska börja genomföras år 2001förutsätter vi kommer att leda till ett enkelt robust system som är lätt attadministrera och därmed avsevärt billigare . Se för övrigt skriv-ningarna om miljöprogrammet.Särskilt stöd till NorrlandNorrlandsjordbruket har extra kostnader som man i övrigaSverige inte belastas med. Ett exempel är de långatransportsträckorna vid kadaverhantering. Ytterligare anslås för regionala åtgärder.BåspallsmåttenDen lagstiftning som trädde i kraft ochsom innebär att vissa specifika båspallsmått krävs har redaninneburit att många lantbrukare med god djuromsorg lämnatnäringen. Det finns ingen anledning att på detta sätt slå utarbetstillfällen. Vi kristdemokrater har försökt få riksdags-majoriteten att i denna fråga ta ett annat beslut som skulle hamöjliggjort för dem med dokumenterat god djuromsorg attfortsätta driften. Så blev nu inte fallet. Därför bör nu ensärskild dispensmöjlighet införas som innebär att lantbrukaremed dokumenterat god djuromsorg skall få fortsätta sin verk-samhet även om det fattas någon eller föratt nå stipulerat båspallsmått.Ställ krav i kommande internationellaförhandlingarInför kommande WTO-runda måste och EU ställamer bestämda krav utifrån de miljö- och djurskyddskrav somställs på svenskt och europeiskt jordbruk. Det krävs en meroffensiv hållning mot ett mer ekologiskt uthålligt jordbruk,miljöaspekter och hållningen till animalieproduktion.Förenklat regelsystem som gynnarekologisk produktionDet är mycket angeläget att inom EU få till stånd ettförenklat regelverk för stöd till ekologisk odling. Förnärvarande använder man sig av ett system med s kpositivlistor, dvs det som inte finns upptaget på listan är iprincip inte tillåtet. Att få nya produkter godkända för detekologiska jordbruket kan ta tid, i de flesta fall minst ett åroch möjligheterna till dispenser eller tidsbegränsade tillståndär mycket små. Systemet med "positivlistor" måste bytas utmot mer principiella regler för vad som är tillåtet och intetillåtet. Tolkning och beslut bör ligga på nationell nivå.En annan mycket viktig fråga att driva inom EU för att stimulera tillutveckling och tillväxt i den ekologiska produktionen är omläggningstidernaslängd, möjligheten till parallellproduktion och kvalitén i kontrollen. I EUkrävs omläggningstid medan praxis i har varit . Enförkortning av omläggningstiden till gör reglerna mer utvecklingsvänligaoch innebär att tveksamheten hos enskilda jordbrukare för att lägga om tillekologisk produktion minskar. Ett kontrollerat karensår ger förtroende förekologiska produkter och det borde vara ett minimikrav i alla länder.Slut kretsloppet stad - landsbygdEU:s lagstiftning behöver också ändras i ett annat avseendeför att det ekologiska jordbruket ska kunna utvecklas. Enligtdenna är det nämligen förbjudet att använda sig avhushållsavfall i form av komposter, human avföring ochrötslam ifrån reningsverk. och har försöktatt få till stånd en ändring men frågan har ännu inte lösts. Enviktig fråga framöver blir därför att marknadsföra tankar omkretslopp som hushållning och effektivt utnyttjande avproduktionsresurser för att på så sätt lägga grunden till enförändrad syn på dessa produkter.I dag har vi ett stort flöde av växtnäringsämnen som transporteras frånlantbruket in till tätorten utan att återföras. Speciellt anmärkningsvärd är denstora kväve- och fosforkälla som lantbruket skulle kunna utnyttja. Att kunnasluta kretsloppet mellan produktion och konsumtion för att till jordbruketåterföra den växtnäring som bortförts via produkterna är en av de storaframtidsfrågorna för ekologiskt jordbruk och därmed för hela jordbruket ochsamhället.LivsmedelsverketKontrollen av livsmedel och foderhantering har aktualiseratsgenom BSE-krisen, dvs galna kosjukan och den belgiskadioxinskandalen. I har vi en väl fungerande kontrollmen anslagsnivån till har dragits nedunder och bör nu höjas för att öka beredskapen förkontrollåtgärder. Ett annat område där insatserna behöverstärkas är bevakningen av tillförs därför 4 000 000 kronor.Inom EU bör ett gemensamt regelverk för livsmedels- och foderkontrolltillskapas.TrädgårdsnäringenDen svenska trädgårdsnäringen definieras som enyrkesmässig produktion av grönsaker, köksväxter,prydnadsväxter, frukt och bär samt plantskoleväxter.Produktionen sker dels i växthus och dels på friland. Till sinkaraktär är näringen en typisk småföretagarbransch medrelativt små produktionsenheter.Vid en jämförelse av produktionsvillkoren för de svenska odlarna i för-hållande till de europeiska konkurrenterna kan man konstatera betydandeskillnader till nackdel för den svenska trädgårdsnäringen. Detta gäller bl.a.inom områden som drivmedels-, energi- och koldioxidskatter, arbetsgivar-avgifter, investeringsstöd m m. I relation till de viktigaste konkurrent-länderna tillämpas i höga skatter på energi som ett styrinstrument.För den svenska växthusodlingen är den svenska koldioxidskatten enbetydande konkurrensnackdel. I t.ex. , ett av våra viktigaste kon-kurrentländer, återförs inte heller de uttagna energiskatterna till näringen iform av energisparstöd m m. Med hänsyn till de befintliga energikostnads-och energiskattenivåerna i våra viktigaste konkurrentländer ochHolland bör regeringen återkomma till med förslag på enkoldioxidbeskattning som ger de svenska växthusodlarna samma produk-tionsvillkor. I ett första steg anvisar vi för kostnadsned-sättning.För att den svenska växthusnäringen ska kunna öka sin konkurrenskraftoch genomgå en välmotiverad och önskvärd strukturomvandling är detangeläget att investeringsstödet under den kommande programperioden framtill förstärks både vad gäller det maximala stödbeloppet och denmaximala stödprocenten för en växthusinvestering. Vi vill understryka att enförnyelse av växthusbeståndet både uppfyller förutsättningen för enförbättrad energieffektivitet och en förbättrad miljöprofil i produktionen. Därdessa båda förutsättningar kan anses bli uppfyllda bör stödet utgå med EU:smaximala stödprocent och stödbelopp. Regeringen bör mot denna bakgrundfå i uppdrag att till återkomma med förslag med denna inriktning.En jämförelse mellan arbetskraftskostnaderna för skördearbetskraften iEU-länderna visar att arbetsgivaravgifterna för säsongspersonal är reduceradi de flesta länder. Den s k Björkska utredningen framhåller också att andraländers reducering av arbetskraftskostnaden för säsongsarbete är en betyd-ande konkurrensnackdel för den svenska trädgårdsnäringen. Utredningenkonstaterar också att en reducering av motsvarande kostnader för densvenska trädgårdsodlingen skulle förutom en generellt positiv konkurrens-effekt även kunna ha en positiv inverkan på förutsättningarna att rekryterasvensk arbetskraft, t.ex. ferieledig skolungdom.Riksdagen bör mot den bakgrunden ge regeringen i uppdrag att återkommamed förslag som syftar till att minska arbetsgivar- och socialavgifter försäsongsanställd personal samt att ge företag med säsongssysselsättningmöjlighet att utnyttja den tidigare beslutade nedsättningen av arbetsgivar-avgifterna.Trädgårdsnäringens produktionsform är arealintensiv med förhållandevissmå brukningsarealer. Företag inom den yrkesmässiga trädgårdsodlingen harunder den nuvarande programperioden för miljöstödsprogrammet endast imycket begränsad omfattning kunnat delta i det miljöutvecklingsarbete sombl.a. omfattat stöd till resurshållande jordbruk () och stöd tillekologisk odling. Skälen till detta är att stöden inte haft en utformning som itillräcklig grad beaktat trädgårdsnäringens särskilda strukturella och produk-tionsmässiga förhållanden. Till företag med ekologisk växthusodling haringet stöd utgått.Det är från samhällets utgångspunkter värdefullt att även trädgårds-näringen kan omfattas av de samhälleliga åtgärder som vidtas för att främjautvecklingen mot ett miljömässigt mer hållbart jordbruk. För trädgårds-näringen är det en rättighet att kunna ha tillgång till samma stöd som jord-bruket i övrigt. På samma sätt som för jordbruket omfattas trädgårdsföre-tagen av höga miljöskatter på energi, gödselmedel och bekämp-ningsmedel. Det är då rimligt att man på ett rättvist sätt också får del av deåterföringar av miljöstödsmedel som är möjliga inom miljöstödsprogrammet.Inom trädgårdsnäringen sker ett betydande eget utvecklingsarbete för att ökamiljösäkerheten i produktionen. Exempel på detta är utvecklingen av IP-pro-duktionen, växthusodlingens Miljödatabas, m.m. För att ytterligare stimulera detta utvecklingsarbete och ökaanslutningen till programmen bör samhället medverka med till näringensärskilt anpassade stödprogram. Ett bibehållet och justerat REKO-stöd lik-som justerade arealbelopp inom stödet till ekologisk odling samt inrättandetav ett nationellt stödprogram för ekologisk växthusodling bör ingå i ettmiljöstödsprogram för den yrkesmässiga trädgårdsodlingen.Regeringen avser att för presentera ett förslag tillutformning av miljöstöden inom ramen för det nya landsbygdsutvecklings-programmet för . Det är angeläget att i detta programtillgodose trädgårdsnäringens behov av särskilt anpassade miljöstöd i denomfattning som här redogjorts för. Vi anslår ytterligare 13 000 000 kronorför detta ändamål.Kristdemokraternas syn på trädgårdsnäringen utvecklas i en särskildmotion.FiskeSvenskt fiske är en viktig del av en levande skärgård. Det ärett av skälen till att det är viktigt att stimulera en livskraftigfiskenäring. Men om fisket skall utvecklas även ,och ge fler jobb, så måste det föras en långsiktig politik somtar hänsyn till näringens speciella förutsättningar samtidigtsom den tar hänsyn till havsmiljön. Utan en sund miljöpolitiksom kontrollerar havsmiljön och fiskeuttaget kan intenäringen vara livskraftig. Ingen är betjänt av ett för högtfisketryck utan kvoterna bör ligga på en sådan nivå attnäringen är långsiktigt uthållig.Villkoren för näringen måste vara konkurrensneutrala mot kringliggandekonkurrentländer. I och ser man på näringen som enbasnäring som även gynnas ur skattesynpunkt. Svenska fiskare har längepekat på den orimlighet som ligger i att man fiskar i samma vatten, säljer tillsamma uppköpare men beskattas olika beroende på vilket land man utgårifrån. På samma sätt som jordbruksnäringen talar om konkurrensneutralitetså är det av yttersta vikt för den svenska fiskeindustrin att de svenskafiskarna har samma förutsättningar som sina kolleger i och Norge.Regeringen bör därför lägga fram ett lagförslag som ger svenskafiskare samma förutsättningar som yrkesfiskarna i våra grannländer vadgäller skatteavdrag och beskattning. I vårt budgetalternativ har vi finansieratett yrkesfiskeavdrag.Fiskeinkomsterna varierar starkt mellan olika år på grund av olika storafångstmängder. Den stora variationen i inkomst är ett problem föryrkesfiskarna. En rimlig ordning vore därför att fiskarna fick möjlighet tillavsättningar mellan olika år enligt den modell som råder för skogsbruket, dets.k. Detta skulle förbättra villkoren för fiskerinäringen ochunderlätta nyinvesteringar.I budgetpropositionen anger regeringen att av de knappa resurser somfinns för fiskevård ska medel avsättas för fettfeneklippning på odlad lax,något vi tidigare påtalat.