ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T625 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T625av , ()VänersjöfartenVänersjöfarten har stor regional- och miljöpolitisk betydelse.Vänersjöfarten är en viktig transportnäring och det transporterasbetydande godsvolymer till och från företag som är i stort behov av en välfungerande Vänersjöfart.Det fraktades till och från med skogsproduk-ter, pappersmassa, malm, spannmål och olja. En del går med de s.k. skytt-larna och lastas om till större fartyg i Göteborg.2 613 fartyg passerade genom 1998, detta ger ett genom-snittligt lastintag på ca /fartyg. Naturligtvis är det så att ju störretonnage desto mindre transportkostnader per ton, så för att stärka kon-kurrenskraften för Vänersjöfarten så bör breddasså att den håller samma standard och dimension som kanalerna på kontinen-ten. Detta kommer att resultera i förbättrade förutsättningar för Vänersjö-farten, vilket i sin tur leder till konkurrensfördelar för näringslivet i bl.a.Vänerområdet.Just nu utreds förutsättningarna för en kommersiell bärkraftig utvecklingav Vänersjöfarten. Vi är övertygade om att Vänersjöfarten är betydelsefullför ett framtida ekologiskt uthålligt och energisnålt transportsystem. Därförbehöver utredningen kompletteras med en samhällsekonomisk analys, därmiljöskäl och energieffektivitet räknas in som en vinst för samhället. Det ärviktigt att på ett neutralt sätt belysa transportmedel, och om en investeringuteblir är det naturligt att ställa sig frågan hur stora kapacitetsreserver somfinns i järnvägs- och vägsystemet, samt vilka effekter som erhålls om godsetskall lyftas över till de konkurrerande transportmedlen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Vänersjöfartens utveckling.Stockholm den 4 oktober 1999Carina ()()
mot · GN02T627 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T627av , ()har på uppdrag av Kommunikationsdepartementetgenomfört en förstudie av möjligheter som framtida vattenväg- det s k . I studien konstaterades bl a att det inteföreligger några tekniska problem för ett genomförande och att det finnsett tillfredsställande godsunderlag.Man konstaterar vidare, att om en satsning på skett hade sannolikt haft största inlandshamn ochDalälven dessutom varit vår största inre vattenväg. Hur detta skulle passa in idagens trafikpolitik i , där man som bekant har stor erfarenhet avkanaltransporter, är naturligtvis intressant att fundera över.Förstudien har gett tillräckligt många positiva signaler, varför ett full-följande av studien, med ett fullständigt ekonomiskt underlag, måste ske.Detta är nödvändigt för att en seriös helhetsbild av projektet ska kunnaläggas till grund för ett slutligt ställningstagande.Dalarnas utveckling och framtid är inte betjänt av att den befintliga utred-ningen nu låses in i arkiven. Näringslivet och arbetsmarknadens parter måstefå en analys över vad en vidgning av transportmöjligheterna för stora ochtunga transporter med en vattenväg skulle kunna innebära för framtiden.Värdet av att öppna en möjlig vattenväg för båtturismen in i hela är dessutom värd att belysa.Det finns ett stort behov av ökad kunskap om möjligheterna att internatio-nellt marknadsföra Siljansregionen och det svenska. Ett fullföljande avstudien bidrar till en sådan kunskap.Nya djärva idéer får inte nonchaleras - förstudien om måstefullföljas!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett fullföljande av förstudien om den 5 oktober 1999Ulf ()
mot · GN02T629 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T629av , ()HamnverksamhetSverige är till ytan ett stort land med långa kuststräckor. Detta innebär attvåra person- och godstransporter till sjöss betyder mycket förutvecklingen av landet. Sammankopplingen mellan sjötrafik och vägnätrespektive spårbunden trafik måste stärkas.Det är nu av stor vikt att vi i likhet med många EU-länder tar ett samlatgrepp kring landets hamnar.Att verksamheten måste samordnas blir angelägnare i en situation därtransporter såväl på land som till sjöss sätts mer i focus ur ett miljöperspek-tiv.När miljöfarligt gods transporteras skall miljöeffekterna analyseras ochriskbedömas, beredskapen skall vara genomarbetad om något skulle händat.ex. Det är inte bara beredskap vid en eventuellkatastrof som är viktig, utan även en långsiktig planering och samordning avinfrastrukturen runt våra hamnar blir angelägnare.Statens ansvar beträffande hamnar är att tillhandahålla infrastruktur bådepå land och till sjöss och att tillse att den fungerar. Därför har bl.a.Sjöfarts-verket fått ett vidgat ansvar vad gäller farlederna.Hamnverksamheten skall naturligt miljöanpassas både när transporternasker på land och till sjöss, på miljöns område framför allt som effektivitets-vinster. Detta kommer att ge konkurrensfördelar, för hela landet, eftersom enbetydande del av vårt exportgods skeppas ut via våra hamnar.Hamnarna bör samordna sin verksamhet. För att få en bättre samordningmellan transportslagen är det lämpligt att Godstransportdelegationen i sittuppdrag följer upp verksamheten och försöker finna vägar för att kunna ökaden godsmängd som transporteras till sjöss.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om godstransporter och hamnverksamhet.Stockholm den 5 oktober 1999Michael ()()
mot · GN02T704 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T704av , ()Utbyggnad av datakommunikationenUtbyggnaden av nya kommunikationsmöjligheter i går snabbt.Det är bra och nödvändigt. Det är nu viktigt att denna framtidssatsninggörs så att även företag och enskilda, som inte finns i tätorter, blirdelaktiga i denna utbyggnad.Många små företag har inte tillgång till telekommunikationer som ärtillräckligt bra, det är viktigt att detta nu beaktas.När det gäller statens ansvar för infrastrukturen med avseende på IT be-gränsas det till datakommunikation som sker via låghastighetsmodem. Näravståndet till marknader är långt kan IT medverka till att överbrygga dessaavstånd. För glesbygden är därför tillgång till god fysisk nätstruktur för data-kommunikation särskilt viktigt. I dessa regioner är vanligen befolknings-underlaget och näringslivsstrukturen sådan att utbyggnad av nätet på affärs-mässiga skäl inte kommit till stånd. medför detta faktum attkonkurrensförutsättningarna på dessa platser ytterligare försämras jämförtmed t ex storstadsområdena. Samråd bör ske med regionala företrädare förIT-investeringar.Telelagen säger att varje svensk har rätt att till rimliga kostnader få telefonioch telefax där han/hon bor och verkar.Vissa delar av befolkning och företag kan använda digitalatele- och datatjänster, medan andra fortfarande inte har tillgång till dessatillen rimlig och med storstadsområdena jämförbar kostnad.För att , som är ett utpräglat småföretagarsamhälle, ska kunna växavarhelst man valt att verka är det därför viktigt att inte bara ha tillgång tillgod fysisk kommunikation och analoga teletjänster utan även till digitalatele- och datatjänster för kommunikation med kollegor, beställare och köpareav företagets produkter.Naturligtvis är inte unikt, utan runt om i finns likartadsamhällsstruktur.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att drift, nät och tjänster utsätts för konkurrens,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att mindre företag skall ha lika möjligheter att tadel av samhällets satsningar på IT-kommunikation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att landsbygdens behov skall beaktas vid utbygg-nad av IT-kommunikationsnätet.Stockholm den 27 september 1999Roy ()
mot · GN02T707 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T707av , ()Antalet riktnummerområdenInledningSverige har 264 olika riktnummerområden för telefontrafiken.Storleken, dvs antalet boende och därmed antalet abonnenter, varierarmycket kraftigt. med ca 1, 8 miljoner har ettriktnummer vilket också Hjo med knappa 10 000 invånare har. Detfolkrika har inte mindre än fjorton områden trots att det har enfolkmängd, som är drygt hälften av den i Stockholmsområdet.Det blir dyrareDen rika av riktnummer gör det onödigt dyrt för många. Ofta borgrannen utanför taxan för lokalsamtal. Det kostar Sverigesamtalstaxa.Det kan knappast vara rationellt att ha så många riktnummer. Det är dagsför en annan geografisk indelning och sammanslagning avriktnummerområdena. De 264 riktnummerområdena bör kunna minskastill ca 4. Så här skulle det kunna se ut.Följande är en idéskiss till en bättre indelning i riktnummer:- 03 , , , , , Närkeoch (minus de delar som ingår i och län),, och (minus de delar som ingår iStockholms stad och län)- 04 , , , , och Gotland- 08 och län- 09 NorrlandFör att veta var personen bor kan man göra som i där detre första siffrorna anger kommun eller del av kommun. Till exempel är550 , 551 /och 552 Nykvarn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet och möjligheterna av att genomföra enminskning av antalet riktnummerområden.Stockholm den 3 oktober 1999Gudrun ()
mot · GN02T710 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T710av , ()IT-utvecklingen i glesbygdenDen nya informationstekniken har beskrivits som en unikmöjlighet för glesbygden att dra till sig nya arbetstillfällen. Denavståndsberoende tekniken skulle göra det möjligt för välutbildade ungamänniskor att bo kvar i de glest befolkade delarna av landet.Utvecklingen går snabbt. Men farten är mycket ojämn i olika delar avlandet. Det är till storstäder och tillväxtcentra som framtidsinriktade,högteknologiska företag och utbildningar flyttar.IT är avståndsoberoende rent tekniskt men infrastrukturinvesteringarna ärkostsamma och kräver stort kundunderlag för att bli lönsamma. Avstånds-relaterade trafiktaxor medför också konkurrensnackdelar.Utvecklingen styrs av kommersiella villkor och regionala marknads-förutsättningar. Marknadskrafterna är i detta avseende ingen garant för attglesbygden skall kunna tävla med de expansiva delarna av landet.Bolagiseringen av de statliga verken försvårar deras möjlighet att ta regional-politiskt ansvar.Det som skulle bli glesbygdens räddning verkar bli ett nytt hot. Vi är för fåmänniskor. Tecknen är redan tydliga. Storstäderna bli återigen vinnare.Glesbygd och småorter halkar efter.Det finns exempel på mobiltelebolag som vill slippa investera norr omDalälven. SCB:s rapport "datorvanor 95" är ett annat. Där beskrivs ökandeIT-klyftor mellan stad och land, mellan hög- och lågutbildad och mellankvinnor och män.På grund av utebliven konkurrens i glesbygden är kostnaden för data-överföring orimligt hög för, dataöverföring kostar, grovt räknat, dubbelt såmycket mellan glesbygd och storstad som mellan storstäder.Det finns många uttryck av oro för att informationstekniken inte skallkomma hela till del.Det är av utomordentlig vikt att krafttag redan nu tas, innan den snedautvecklingen hunnit gå för långt.Staten har ett stort regionalpolitiskt ansvar för att den nya teknikensmöjligheter kommer hela landet till del. Det måste skapas likvärdigaförutsättningar för informationsteknikens utveckling inom landet. För att gedessa förutsättningar krävs inte bara fysiska investeringar utan ocksårättvisare teletaxor som är oberoende av avstånd, ökad satsning påkompetensutveckling och stöd till IT-rådgivare i kommunerna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om IT-utveckling i glesbygden.Stockholm den 5 oktober 1999Rune ()()
mot · GN02T713 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T713av , ()BredbandSverige har chansen att bli världens främsta IT-nation. Statens viktigasteuppgift i detta läge är att tydliggöra sin roll och sätta upp spelregler förmarknaden. Utan dessa spelregler riskerar inte bara att gå misteom sitt försprång utan dessutom hamna i en situation där marknadensagerande i efterhand måste korrigeras av samhället.Marknadsaktörer, myndigheter och organisationer saknar en uttalad policyfrån statsmakternas sida när det gäller marknaden för höghastighets-kommunikation. Det framgår av en undersökning som Infrastrukturutred-ningen låtit göra. Det saknas också en uttalad vision och strategi om hurSverige skall tillvarata och bygga vidare på framgångar vi nu har genomolika företag i branschen.Staten måste klara ut sin roll och ta fram ett regelverk så att marknaden vetvad den skall rätta sig efter. Annars försitter chansen att bli världensbästa IT-nation.Vi vill betona att marknaden och infrastrukturen för framtidens kommu-nikationstjänster måste byggas upp med konsumentmakten i fokus. Denenskilde konsumenten måste fritt kunna välja den eller de operatörer ochleverantörer de vill, oavsett om det handlar om Internet, telefoni, TV, etc. Vianser att fri konkurrens ska råda för den enskilda konsumenten.Det är oerhört viktigt att den nya tekniken blir tillgänglig för alla. Med detmenar vi att tillgången till och möjligheten att utnyttja bredbands-kommunikation sprids till alla i hela landet. Möjligheten att få tillgång tillden nya tekniken får inte heller hindras av för höga kostnader. Slutligenmåste lösningarna vara användarvänliga så att de kan utnyttjas i vardagen avalla.Enligt vår mening borde även kabel-TV-näten öppnas för konkurrens.Konsumenten kan inte välja vilka kanaler han eller hon vill se eller väljakabel-TV-operatör. När kabel-TV-företagen nu försöker vidga sina monopolgenom att erbjuda Internet och telefoni via kabel-TV-nätet blir frågan ännumer aktuell. Eftersom varje kabel-TV-företag behärskar sitt nät kommer deatt kunna erbjuda Internet och telefoni på detta nät utan konkurrens. En sådanutveckling skulle befästa kabel-TV-företagens monopolställning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konsumentens makt vad gäller framtidenskommunikationstjänster.Stockholm den 5 oktober 1999Carina ()()
mot · GN02T715 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T715av , ()Elektronisk handelElektronisk handel är ett nytt begrepp. Den explosionsartadeförsäljningen av datorer, inte minst i vårt land, har möjliggjort enutveckling som vi knappast kunde föreställa oss . 600 000datorer såldes till svenska hushåll under 1998.Att göra ekonomiska transaktioner och att köpa varor över datanätverk harblivit mycket vanligt. Elektroniska pengar flödar fritt mellan gränserna ochvärlden har krympt. En kunskapsteknologi har gett alla datoranvändare medtillgång till uppkoppling en global elektronisk marknad. Denna marknadåstadkommer också en förändring av distributionssystemen där "mellan-händerna" får minskad betydelse.Utvecklingen går så snabbt att lagstiftningarna har svårt att hinna med.Elektroniska affärer kräver att vi gör juridiska anpassningar från en pappers-baserad till en digital civilrätt. Det kräver säkra överföringar. Krypterings-systemen som ansågs vara säkra har visat sig ha brister. Vilka certifierings-organ behövs för att godkänna systemen? Hur påverkas skattekontrollen,gränskontrollen och den personliga integriteten av den elektroniska handeln?Behövs i någon del harmonisering av konkurrensneutralitetsskäl för attverksamheten ska fungera tillfedsställande?Frågorna är många kring området elektronisk handel, och behovet av enöversyn av aktuell lagstiftning hastar. Med hänsyn taget till den snabbautvecklingstakten lämpar sig denna verksamhet knappast för en statlig utred-ning av traditionellt slag. En parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp börfinnas för frågeområdet för att kontinuerligt följa utvecklingen och kommamed förslag till förändringar inom lagstiftningen. Frågan bör också aktuali-seras inom EU för gemensamma ageranden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av befintlig lagstiftning rörandeelektronisk handel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en parlamentariskt tillsatt arbetsgrupp meduppgift att kontinuerligt följa frågorna kring området elektroniskhandel.Stockholm den 5 oktober 1999Maria ()
mot · GN02T801 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T801av , ()ÖresundsbroprisernaÄntligen har blivit verklighet. har fått tillgång till eninternationell storflygplats.Ett Öresundsuniversitet skapas med 130.000 studenter och 14 universitetoch högskolor. En marknad med 3,2 miljoner invånare bildas, och Europas5:e K-region håller på att utvecklas.Det är naturligtvis angeläget att inte använda avgiftsvapnet för attkraftfullt hämma den utveckling som kan betyda så mycket för hela Sverigestillväxt och välstånd. Mycket talar för att sänkta broavgifter skulle ökautnyttjandet så mycket att brokostnaden kan betalas av betydligt snabbare änberäknat. Broavgifterna bör därför bli föremål för en förnyad översyn ur ettbåde samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt perspektiv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om broavgifterna på Öresund.Stockholm den 22 september 1999Bertil ()
mot · GN02T803 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T803av Ek, ()Lantbrevbärarnas kassaserviceFör människor och företag på landsbygden utgör förändringarna inomPosten AB ett ständigt hot. Posten hotar med att lantbrevbärarlinjer skadras in eller förändras. Det kommer propåer om att postlådor ska flyttastill centrala platser på orten så att människor får flera km att gå till sinpostlåda. Det kommer utredningsförslag om att kassaservicen ska ändraseller att postutdelning ska dras in vid vissa turer osv osv.Den senaste diskussionen handlar om postens kassaservice över huvudtaget. Förenklingar och förändringar inom bank- och valutasektorn påverkasav den ökande internationaliseringen och datoriseringen vilket gerdiskussioner om hur kan möta dessa förändringar. Vad som sällanframgår av diskussionerna är att under begreppet postens kassaservice rymsockså lantbrevbäringens kassatjänster. Det betyder i sin tur den möjlighetsom pensionärer eller handikappade eller människor utan bil och utantillgång till bussturer har att betala, ta ut pengar eller lösa ut paket medhjälpav lantbrevbäringen.Idag är situationen i många kommuner mycket svår pga av den storautflyttningen som ger ständigt accelererande befolkningsminskning utanförde stora städer som har tillväxt. 210 av landets 289 kommuner tappar befolk-ning, och t o m ett län med så stora förutsättningar som minska-de 1998 med mer än 2 000 personer.Det behövs nationella handlingsplaner både för hur företag och arbets-tillfällen ska kunna skapas i dessa områden och för hur utflyttnings-kommunerna ska kunna vända sin befolkningskurva. I båda fallen krävs enväl fungerande infrastruktur. är en viktig del i denna infrastruktur.Lantbrevbäringen och dess kassaservice betyder att företagaren på lands-bygden kan något uppväga både avståndshandikapp och tidshandikapp ijämförelse med företagaren i ett stort samhälle som har nära till sitt post-kontor. För gamla människor eller personer med funktionshinder betyderlantbrevbäringen inte bara en praktisk lättnad i det dagliga livet utan utgörockså i många fall en viktig social kontakt. Det kan heller inte vara rimligtattsamhällets infrastruktur organiseras så att vissa grupper måste ha bil.Om det blir aktuellt med förändringar inom måste därför fråganom lantbrevbäringen och dess kassaservice garanteras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt verksamhet för Posten AB:s lantbrev-bäring och dess kassaservice.Stockholm den 27 september 1999Lena Ek (c)
mot · GN02T804 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T804av Silfverstrand, ()BetalkortstelefonerEn viktig medborgerlig rättighet är att kunna skriva insändare,debattartiklar o.dyl. under anonymitet och att sådana alster publicerasunder förutsättning att mediernas utgivare vet vem som står bakominlägget och att detta inte uttalar smälek eller hot mot person.Telefonsamtal har i regel, då det visat sig nödvändigt, kunnatspåras, och detta gäller i synnerhet när telefonen använts för att görakränkande eller hotfulla uttalanden mot person. finns emellertid påmarknaden en typ av bärbar, trådlös telefon för vilken samtalen finansierasmed s k betalkort. Detta är ett kontantkort för vilket betalning förnyttjandetav telefonen görs i förskott med x antal kronor.Den som köper en sådan telefon blir tilldelad ett telefonnummer mennågon registrering på person sker inte. Detta innebär att samtal från dennatyp av telefoner aldrig kan spåras. Ägarna kan med andra ord vara heltanonyma. Betalkortstelefoner används nu i ökad omfattning för att bedrivatelefonterror eller för att uttala olika former av hot mot person. Att samtalfrån telefon vid behov inte kan spåras och åtgärder i förekommande fall intekan sättas in mot personer som använder telefonen i kränkande eller hotandesyfte är naturligtvis djupt otillfredsställande. Telefonbolagen bör därför ilagåläggas att ovillkorligen registrera alla ägare till mobiltelefoner oavsett omdessa lämnas ut mot vanliga abonnemang eller mot betalkort.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagstiftning sominnebär att innehavare av alla typer av telefoner skall registreras.Stockholm den 27 september 1999Bengt Silfverstrand (s)
mot · GN02T805 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T805av , ()kostnaderEnligt budgetpropositionen ska järnvägen på finansierasdels genom höjd banavgift i hela landet, dels genom statsskatten. Dettainnebär att man frångår principen om att hela kostnaden förÖresundsbron ska bäras av dem som använder bron. Istället blir det alltsåtågresenärer som reser i övriga delar av landet och skattebetalarna somfår betala. Detta är inte acceptabelt. ska fullt ut bära sinaegna kostnader!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kostnader för Öresundsbron.Stockholm den 1 oktober 1999Runar ()
mot · GN02T806 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T806av , ()Fehmarn bältSommaren kommer bron mellan och attinvigas. Det är en händelse av stor vikt. knyts ihopgenom en fast förbindelse. När detta beslutades var dock enförutsättning att det skulle finnas en fortsättning på den fastaförbindelsen över . Båda parter, den svenska och den danskastaten, skulle verka för att även en fast förbindelse över Fehmarn bältskulle förverkligas.Denna förbindelse är viktig inte bara för bron mellan ochKöpenhamn. Den ingår dessutom i de planer som finns på en Europabana, enjärnväg som skall knyta ihop , och Hamburg.Sedan några år pågår det ett omfattande arbete mellan danska och tyskastaterna som har resulterat i att en rad intressanta utredningar har presen-terats. Tyvärr har intresset från den svenska staten varit mycket svagt. Det ärsynd eftersom det i allra högsta grad är av vikt även för . Det är vårförhoppning att regeringen intensifierar det svenska intresset isyfte att en fast förbindelse över Fehmarn bält kommer till stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Fehmarn bält.Stockholm den 1 oktober 1999Annika ()()