mot · GN02Sk318 · 1999-10-05 00:00:00 — Det kan emellertid finnas anledning att till en del höjagrundavdragen, särskilt för att åstadkomma skatt efter försörjningsbörda förbarnfamiljerna.För att ge alla kommuner möjlighet att sänka kommunalskatten föreslår viatt staten tar över kostnader som belastar den kommunala sektorn. Dettakan tekniskt ske på olika sätt. Ett är att skapa utrymme i samband med att ennationell skolpeng införs. Förslaget innebär att staten övertar finansierings-ansvaret för skolan, men inte ansvaret för att organisera och erbjudautbildningen.När denna kostnad lyfts av kommunerna, skapas ett utrymme som kan ut-nyttjas för att sänka kommunalskatten. Långsiktigt motsvarar detta utrymmeen skattesänkning på genomsnittligt för hela landet. För attgarantera att det utrymme som successivt skapas verkligen utnyttjas ställskrav på kommunerna att de skall sänka skatten med lika mycket somkostnaderna minskar.För år 2001 finns i det moderata budgetalternativet ett utrymme för att taöver kostnader som motsvarar en sänkning av den genomsnittligakommunalskatten med en krona. finns ett utrymme sommotsvarar en ytterligare sänkning av kommunalskatten med en krona.Det är viktigt att varje kommun koncentrerar sig på sina kärnuppgifter ochtar tillvara möjligheterna att effektivisera verksamheten. Därigenom kankommuninvånarna erbjudas vård, omsorg och skola med god kvalitetsamtidigt som det i de flesta kommuner kan bli möjligt att sänka skatte-uttaget utöver vad som finansieras genom att staten tar över kostnader.Höjt grundavdragVi föreslår att grundavdraget lägsta nivå höjs till 10.000kronor. Det skall gälla såväl det allmänna grundavdragetsom det särskilda grundavdraget för pensionärer.Internationellt sett börjar inkomstbeskattningen på en lågnivå i . Det är eftersträvansvärt att beskattning intesker på låga inkomster. Grundavdraget bör höjas såatt det blir lika stort för alla inkomsttagare.Hösten 1997 föreslog regeringen att arbetsskadelivränta som är samordnadmed förtidspension skulle reducera det särskilda grundavdraget och förslagetbifölls av . Vi anser att skall besluta om en återgång såatt arbetsskadelivränta som är samordnad med förtidspension inte skallreducera det särskilda grundavdraget.Grundavdrag för barnBidragsberoendet är störst för familjer med barn. Särskiltflerbarnsfamiljer har små eller obefintliga ekonomiskamarginaler. Barnfamiljernas ekonomi bör stärkas genom atthänsyn tas till försörjningsbördan vid beräkningen av denbeskattningsbara inkomsten. Vi föreslår därför att det frånoch med vid sidan av nu utgående barnbidrag införsett extra grundavdrag på för varje barn vidden kommunala beskattningen, vilket ger cirka 250 kronorper månad och barn.För de familjer vars inkomst inte är tillräckligt stor för att de skall kunnatillgodogöra sig grundavdraget fullt ut skall en kontant utbetalning utgå. Denmotsvarar det inte utnyttjade avdragsbeloppet multiplicerat med denkommunala skattesatsen. Som framhållits iföregående avsnitt kompenseras kommunerna fullt ut.Hälften kvar1991 års skatteomläggning syftade till en marginalskatt för den helt övervägande delen av inkomsttagarnaoch högst för den resterande delen. Bakom dettabeslut stod en bred majoritet av partier. Reformenhar därefter urholkats. Socialdemokraterna införde hösten1994 en extra straffskatt, s.k. värnskatt, på 5 procentenheterför dem som betalar statlig inkomstskatt för tiden fram tilloch med 1998. Man svek emellertid de utfästelser som dågjordes genom att skatten alltjämt ligger kvar. Regeringenhar dessutom accepterat kommunalskattehöjningar på igenomsnitt . Inflationsskyddet har urholkats så attuppemot hälften av de heltidsarbetande betalar statligskatt.Den högsta marginalskatten sjunker från exklusivearbetsgivaravgiften till vid genomsnittlig kommunalskatt.Marginalskattesänkningen varierar i olika inkomstlägen till följd av grund-avdragets upp- och nedtrappning. Den uppgår till mellan 4 och 7 procent-enheter.Sänkt fastighetsskattTaxeringsvärdena, som ligger till grund för fastighetsskatten,har frysts nivå. Frysningen på småhus skallupphöra 2001 medan hyreshusen skall taxeras . Detta kommer att leda till kraftigt höjdfastighetsskatt. I vissa områden av landet har prisökningenpå bostäder varit mycket kraftig. Underlaget har där ökatmed . I budgetpropositionen räknar regeringenmed att fastighetsskatten skall öka med 6,6 miljarder kronorper år.Moderata samlingspartiet anser att fastighetsskatten successivt skall av-vecklas. Som en viktig åtgärd skall underlaget för skatteberäkningen frysaspå dagens nivå. Följderna av en höjning blir helt oacceptabla för boendesåväl i hyreshus som i småhus.Skattesatsen på småhus skall för sänkas så att den blir samma somför hyreshus - . Därefter skall skattesatsen successivt sänkas. Förår 2001 skall den enligt vår mening vara och för 1,0procent. Underlaget för skatten skall vara byggnadsvärdet samt halva mark-värdet.Därmed kan ytterligare ett problem få sin lösning. Man kan nämligen antaatt de kraftiga ökningarna av de totala taxeringsvärdena i attraktiva områden,som inte bör ligga till grund för beskattning, huvudsakligen manifesterasgenom att markvärdet stiger kraftigt. Lindringen blir väsentligt större där destora regionala orättvisorna finns.Det finns vidare anledning att sträva efter en förenklad fastighetstaxering.Det underlättas genom ett lägre skatteuttag. Ju lägre skatteuttag, desto grövrekan de olika regler som jämför olika fastigheter med varandra vara. Det börvara möjligt att relativt omgående införa en klassificering av byggnaderna ien normalgrupp, en grupp med väsentligt bättre standard och en medväsentligt lägre standard. Därmed försvinner mycket av det "kineseri" somför närvarande präglar fastighetstaxeringen.1996 års fastighetstaxering har också lett till att många vanliga små-husägare får erlägga förmögenhetsskatt. Som ett led i avvecklingen av för-mögenhetsskatten bör sambeskattningen slopas somgränsen för skatteplikt höjs till . Året därpå bör ingen för-mögenhetsskatt utgå.Sänkt bensinskattSverige är ett glest bebott land. För många hushåll är resornatill och från arbetet långa. Kollektivtrafiken är i många fallinget alternativ. Det är då nödvändigt att använda bilen.Dessutom krävs ofta biltransporter för privata ändamål föratt det skall vara möjligt att bo kvar i mindre tättbefolkadeområden.Denna situation kräver särskilda avvägningar när det gäller att utformaockså skattepolitiken. Höjd bensinskatt (i kombination med andra kostnads-ökningar) försvagar hushållsekonomin och minskar dessutom intresset för attta arbete på större avstånd från hemmet. Det minskar rörligheten på arbets-marknaden.Mot denna bakgrund bör bensinskatten sänkas med (inkl. moms) till den nivå som gällde före den senaste höjningen.Dessutom bör avdraget för resor till och från arbetet höjas till permil och inkludera resor till barnomsorg. Det inte avdragsgilla beloppet, somfrämst berör kollektivresor, bör sänkas från 7.000 till . Självklartbör inte heller skatten på diesel höjas som regeringen föreslår.Sänkt skatt på pensionssparandeRegeringen har försämrat förutsättningarna för det enskilda,frivilliga pensionssparande som för många har varit enmöjlighet att skapa bättre trygghet inför ålderdomen med denosäkerhet som gäller beträffande de offentliga pensionerna.De löften som ställdes ut av Socialdemokraterna i sambandmed att ATP-systemet infördes har visat sig inte hålla. omläggning av pensionssystemet har därför tvingatsfram. En överenskommelse träffades 1994 mellan de flestaav partier. Det står nu klart att den offentligapensionen för många kommer att bli lägre än vad man räknatmed och som tidigare utlovats. Det är därför av stor vikt attdet skapas tillräckligt bra förutsättningar för ett enskiltpensionssparande. Det långsiktiga och bundna sparandetskapar dessutom bra förutsättningar för ett enskilt sparandesom kan bidra till riskkapitalförsörjningen. Ett väsentligt ledi att skapa förutsättningar för detta var införandet av detindividuella pensionssparandet 1994.Socialdemokraterna har försvagat förutsättningarna för enskilt pensions-sparande genom att minska den avdragsrätt som motsvarar avdragsrätten förinbetalning av ATP-avgifter. Man har dessutom höjt avkastningsskatten påpensionssparandet. Det försvagar intresset för pensionssparande, samtidigtsom det lett till ett utflöde av sparande till utlandet där beskattningen ärlägre.Avdragsutrymmet för pensionsförsäkringar fördubblas till ett basbelopp.Avdrag bör dessutom medges för pensionssparande för makes räkning.Behåll skattebasernaDen internationella ekonomiska integrationen medför enbetydande risk för att väsentligt högre skattesatser i Sverigeurholkar rörliga skattebaser. Det har redan märkts när detgäller exempelvis beskattningen av kapitalinkomster,punktskatter som ölskatten och beskattningen av drivmedel.Det är väsentligt att så snabbt som möjligt minimeratendenser till urholkning av skattebaser genom att sänka detsvenska skatteuttaget i berörda avseenden.Effekter av skattesänkningsförslagenSammantaget föreslår vi skattesänkningar utöver regeringensom uppgår till , 2001 till drygt55,och 2002 till drygt 90 miljarderkronor. Skattesänkningarna kommer huvudsakligen låg- ochmedelinkomsttagare till del.Våra skattesänkningar för en "normalfamilj" blir ,och mer än i regeringensförslag. Hushållet består av en heltidsarbetande och en deltidsarbetande med16.500 kronor respektive i månadsinkomst. Familjen har tvåbarn i skolåldern. Beräkningarna av effekterna av förvärvsavdrag, sänktkommunalskatt, höjt grundavdrag och sänkt fastighetsskatt har utförts avRiksdagens budgetkontor. (Utgångspunkten är genomsnittlig kommunalskatt,31,. Familjen antas bo i eget hus med ett taxeringsvärde på 450.000kronor, varav markvärde . )Utöver detta tillkommer bl.a. högre avdrag för resor till och från arbetet,sänkt skatt på hushållstjänster, sänkt skatt på pensionssparande, avdrag förbarnomsorgskostnader och sänkt energiskatt.Samtidigt finansieras skattesänkningarna av besparingar som delvis på-verkar hushållsekonomin. Det gäller främst en ny läkemedelsförsäkring frånår 2001, högre egenavgift till arbetslöshetsförsäkringen, som uppgår tillcirka av den försäkrade inkomsten, överföring av kostnaderna förtrafikolycksfall till trafikförsäkringen (motsvarar i ökadekostnader ), en ytterligare karensdag i sjukförsäkringen (medhögkostnadsskydd) samt en återgång till den tidigare ersättningsnivån i socialförsäkringarna.Eftersom ersättningar från socialförsäkringarna är skattepliktiga omfattasde dock av de skattesänkningar vi föreslår. Det gäller såväl förvärvsavdragetavseende pensionsgrundande inkomst som sänkta kommunalskatter.De ökade kostnader för hushållen som följer av dessa besparingar täcksmer än väl av skattesänkningarna, eftersom dessa till stor del finansieras avbl.a. minskat företagsstöd, sänkt partistöd och slopat presstöd, lägrekostnader för energiåtgärder eftersom kärnkraften inte förtidsavvecklas,mindre kostnader till följd av en effektivare arbetsmarknadspolitik och, i taktmed ökat skatteunderlag, minskade statsbidrag till kommunerna från 2001.Skattepolitiken på längre siktMed en politik som stimulerar ökad sysselsättning i denprivata sektorn och bättre tillväxt skapas successivtytterligare skattesänkningsutrymme. Detta utrymme, somkan uppgå till flera de år som följerefter budgetperioden , kan naturligtvis intetas i anspråk innan en sådan utveckling bekräftats.Inriktningen av skattepolitiken på måste vara att fullfölja denskattepolitik vi förordar . Grundläggande är att skapaett gott klimat för det företagande som är grunden för välståndsutvecklingen.En viktig förutsättning är därvid att inkomstskatten sänks ordentligt för såvälmedarbetare som företagare.På lång sikt bör man överväga att slopa den statliga inkomstskatten ikombination med att grundavdraget höjs ordentligt. Det skulle minskamarginaleffekterna kraftigt - inte minst genom att upp- och nedtrappningenav grundavdraget skulle kunna elimineras. sänks skatteuttagetkraftigt för normala och låga inkomster.Dagens system med arbetsgivaravgifter som finansierar löntagarnassocialförsäkringar bör bytas mot ett som ger en direkt koppling mellan avgiftoch förmån. Betalningsansvaret för dessa avgifter bör därför föras över tilllöntagarna som bruttolönen höjs i motsvarande mån. Kvarståendearbetsgivaravgifter, som är ren skatt, bör slopas.Det kommer också att finnas ett behov av att skapa utrymme för att slopaeller sänka nationellt och internationellt konkurrenssnedvridande skatter.Många flyktiga skattebaser kommer annars snabbt att urholkas, vilket i sintur riskerar leda till att ogenomtänkta åtgärder vidtas. Dessa kommer ihuvudsak att drabba de mest utsatta medborgarna hårdast.En social reformPrinciperEn förändring av skattepolitiken enligt de riktlinjer vi här harförordat måste kombineras med en social reform - envälfärdsreform för att säkerställa allas trygghet. Den reformvi vill genomföra syftar till att medborgarna skall bli mindreberoende av det offentliga och mer kunna förlita sig på detegna arbetet, den egna kompetensen, det egna sparandet ochde egna sociala nätverken.De principer en sådan måste bygga på är generella och därmed lätta attöverblicka och förstå. Vår reformstrategi har några viktiga utgångspunkter:- äger tre fjärdedelar av alla offentliga transfereringar rum inom livs-cykeln för varje enskild person. Bara en fjärdedel av alla inkomstöver-föringar sker till människor som behöver stöd av andra. Det går såledesatt minska utgifter och skatter utan att urholka stödet till dem som ärverkligt behövande.- Den stora majoriteten som försörjer sig själva över livscykeln får det be-tydligt bättre om skatter och bidrag sänks. Det viktiga är att ge stöd åtden lilla och ömtåliga grupp människor som alltid kommer att behövagemensam omsorg.- Statens grundläggande ansvar skall slås fast. Ansvaret gäller dels förmänniskor som föds med eller drabbas av allvarliga handikapp eller sjuk-domar eller annat som gör att de får ett permanent behov av gemensamförsörjning, dels människor som av andra skäl inte kan försörja sig själva,permanent eller temporärt.- De sociala trygghetsanordningarna skall baseras på ett rimligt mått avutjämning, så att ingen själv skall behöva bära de fulla konsekvensernaav att bli sjuk, eller att få lägre arbetsförmåga.- Staten bär ett yttersta ansvar för att medborgarna inte far illa. Staten harockså en moralisk förpliktelse gentemot alla medborgare att försäkra sigom att de som behöver statens stöd är så få som möjligt.- behöver ett större individuellt sparande och högre tillväxt. Detvill vi främja. Möjligheterna att flytta ansvaret för kostnaderna till andra,och själv inkassera förmånerna, skall minimeras.- som de allra flesta har goda möjligheter att ta ansvar för sinegen trygghet, finns det andra som har stort och permanent behov avgemensam hjälp. De människor som och utan egen förskyllaninte kan försörja sig själva skall kunna räkna med hjälp i så generellaformer som möjligt. Vår norm är att staten här skall vara generös. Denhumanitära plikten är stark.En stor välfärdsreform måste inkludera bl.a. skatterna,socialförsäkringarna, och sjukvården.På kort sikt är det uppenbart att de ekonomiska resurser som finns i denoffentliga sektorn är tillräckliga för att utföra de gemensamma kärnupp-gifterna väl. Vad som krävs är politiker som förmår prioritera och se till attde resurser som finns utnyttjas effektivt.På är det sannolikt att den demografiska utvecklingen gör detnödvändigt med större resurser till sjukvård och äldreomsorg. Detta måsteuppnås genom att sysselsättningen i den privata sektorn ökar.SjukvårdenDet är särskilt angeläget att utan dröjsmål reformerasjukvården. Det krävs av många skäl, men framför allt därföratt många människor far illa.Trots att många tror och också upplever att resurserna till sjukvården helatiden minskar så är de ungefär lika stora som de var . Även om utvecklingen har gjort det möjligt att göra mer visarbristerna i tillgänglighet att dagens sjukvårdsorganisation inte förmår att tatillvara på de resurser som finns på bästa sätt. Misshushållning genombyråkrati och ineffektivitet är ett allvarligt problem i svensk sjukvård. Dettaär ett problem som kommer att bli allt mer besvärande då behovet av vårdökar genom att de vårdkrävande mycket gamla blir fler och fler.Också personalen far illa. I frustrationen över att ha ansvar men intebefogenheter att utnyttja sina kunskaper tilltar utbrändheten. Den vill alltoftare ha en annan arbetsgivare än och många har under detsenaste året allvarligt funderat på att sluta. Allt färre ungdomar vill jobbainom den offentliga vården, vilket gör att landstingen får det allt svårare attrekrytera ny personal.Att få god vård och vård borde vara en självklarhet. Så är det inteidag. Vi har ett vårdmonopol som både finansierar och producerar vård ochdär den politiska styrningen rycker undan grunden för en professionellledning. Vårdköerna är ett tydligt tecken på att systemet inte fungerar.Konsekvenserna av detta misslyckande drabbar såväl patienter, personal somsamhällsekonomi.Internationellt sett går trenden mot att allt fler länder inför obligatoriskasjukvårdsförsäkringar. Såväl länder med skattefinansierad sjukvård somländer med privatfinansierad sjukvård byter till obligatoriska sjukvårdsför-säkringar.Vi menar att detta är en lösning som passar även för . Vår hälso-försäkring skulle omfatta alla, oavsett betalningsförmåga eller hälsotillstånd.Inom ramen för en sjukvårdsförsäkring skulle det nuvarande landstings-monopolet brytas upp till förmån för en mångfald av vårdgivare.Genom en vårdgaranti säkras den enskilde individens rätt att få god vårdinom rimlig tid. Hög kvalitet i sjukvården främjas dessutom genom att enoberoende statlig medicinalstyrelse inrättas.Samhällets äldreFinansieringen av äldreomsorgen måste sannoliktbygga på en kombination av skattefinansiering och någonslags individuellt utformad försäkring som ger de äldre stortinflytande. Enbart skattefinansiering skulle sannoliktaccentuera de problem i fråga om resursavvägning somredan nu drabbat äldre i vissa kommuner. Det finnsemellertid inte underlag att ta statlig ställning i dennafråga. Regeringen måste skyndsamt låta utreda frågan meden inriktning som syftar till hög kvalitet och fritt val.I avvaktan på en mer långsiktig lösning måste valfriheten för den enskildeinom äldreomsorgen stärkas radikalt.Även äldre med stora behov av vård och omsorg måste - i såväl praktiksom teori - ges möjlighet att kunna välja olika former av service, vård ochboende. Här måste särskild uppmärksamhet ägnas de personer som behöverstöd för att föra sin talan och få sina intressen tillgodosedda. De äldresställning måste stärkas gentemot offentliga monopolsystem.Utgångspunkt för en förändring måste vara den enskilde äldres och deanhörigas önskemål och uppfattningar om sina egna behov, inte kommunalapolitikers och tjänstemäns uppfattningar om dessa.En äldrepeng som tar hänsyn till de olika behov som finns är ett alternativsom kan ge den enskilde rätt att lösa sitt omsorgsbehov. Rätten enligtsocialtjänstlagen att kräva omsorg som kommunen ordnar kvarstår ograveradför den som inte väljer att ta ut äldrepengen. Denna kommunalt ordnadeäldreomsorg kan naturligtvis - som - drivas såväl i offentlig somi privat regi. De privata verksamheterna kan drivas på entreprenad ellergenom någon form av brukarval/pengsystem. Oavsett drifts- och styrformhar dock kommunen ett yttersta ansvar för att den kommunalt styrdaverksamheten lever upp till de krav som den äldre och samhället i övrigt kanställa.När någon väljer att använda sig av äldrepengen blir omsorgen inomramen för kommunens behovsbedömning i stället en fråga mellan denenskilde och vårdgivaren. Det kommer att ligga i vårdgivarnas eget intresseatt informera om sin egen verksamhet och dokumentera att man lever upp tillolika kvalitetsnormer. Ansvaret för att verksamheten uppfyller kvalitets- ochomvårdnadskrav ligger inte längre på kommunen, utan på statligamyndigheter, som skall godkänna och utöva tillsyn över samtligaäldreboenden och omsorgsgivare i landet. Kommunens ansvar blir attbedöma graden av omvårdande insatser som den enskilde har behov av samtse till att pengar för detta betalas ut till den godkända vårdgivare som denenskilde vill ha sin omvårdnad utförd av.BarnfamiljernaDebatten om förändringar i familjepolitiken och dessaskonsekvenser utgår oftast enbart från dem som redan får delav de stora barnomsorgssubventionerna. Vår principiellahållning är i stället att alla barn bör få lika del av detoffentliga stödet.En tryggad försörjning baserad på egna inkomster. I finns mångabidragssystem som helt eller delvis riktas till barnfamiljerna, t.ex. barnbidragoch bostadsbidrag. Bägge dessa bidrag syftar i praktiken till att garantera attföräldrar klarar sin försörjningsbörda. är extremt i denmeningen att vi har en nästan skoningslös beskattning av barnfamiljerna.Skattesystemet tar inte någon hänsyn till hur stor försörjningsbörda somvarje inkomsttagare har.Det krävs nu en socialpolitisk skatteväxling mellan bidrag och lägreskatter. Eftersom nästan alla svenskar betalar skatt, går det naturligtvis attutforma ett skatteavdrag eller en skatterabatt som medför att man kan leva påsin lön. Vi föreslår nu inrättandet av ett grundavdrag för barn på 10.000kronor vid den kommunala beskattningen. Barnbidrag bör tills vidare hållaspå oförändrad nivå, men på överföras till grundavdraget. Hän-synstagandet till barnfamiljernas försörjningsbörda bör alltså på längre siktutformas som ett enda avdrag. För de familjer där inkomsten är så låg attavdraget inte kan tillgodoräknas fullt ut skall ett motsvarande bidrag utgå.Stöd till föräldrarna . Föräldraförsäkringen hargjort det möjligt för de allra flesta föräldrar att vara hemma med sina barn. Ipraktiken har dock många föräldrar problem att ta ut föräldraförsäkringenp.g.a. Det behövs flexiblare regler i föräldraförsäkringen.På finns också anledning att överväga den långsiktiga fördel-ningen av ansvaret mellan stat och individ och huruvida just enförsäkringslösning är mest ändamålsenlig på detta område. Beslutet att skaffabarn är oftast genomtänkt. Begreppet försäkring ter sig därmed alltmera malplacerat i detta sammanhang.Stödet fram till skolåldern - avdrag, kompletterat med en barnomsorgs-peng. Vårt förslag för barnomsorgen upp till skolåldern är enkelt. Avdragskall medges för styrkta barnomsorgskostnader upp till ett generöst tak.En barnomsorgspeng lika för alla barn kan komplettera avdraget.Barnomsorgspengen utgår till alla föräldrar medan avdraget framförallt fårbetydelse för de förvärvsarbetande.Strävan måste vara att nivåerna i skatteavdraget och i barnomsorgspengenblir så höga att det i praktiken blir möjligt för alla att finansiera sin egenbarnomsorg utan kommunala subventioner. Den skattelättnad som följer avavdraget måste vara den tyngsta delen av reformen medan bidragsdelenskapar en grundläggande rättvisa och underlättar en övergång bort fråndagens kraftiga barnomsorgssubventioner. Vårt alternativ skapar förut-sättningar för en god barnomsorg med en mångfald alternativ. Det höjerkvaliteten redan på kort sikt och utvecklar hela barnomsorgen på längre sikt.En familjereform med denna inriktning skulle öka föräldrarnas möjligheteratt ge sina barn en trygg uppfostran.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av skattepolitiken,2. att beslutar införa ett förvärvsavdrag på för år2000,3. att beslutar införa ett förvärvsavdrag på år 2001och på 2002,4. att beslutar höja det lägsta beloppet för grundavdragetoch det särskilda grundavdraget med ,5. att hos regeringen begär förslag om en växling avsänkt utdebitering mot statligt övertagande av kommunalakostnader i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar om en slopad samordning av arbetsskade-livränta och det särskilda grundavdraget i enlighet med vad somanförts i motionen,7.