mot · GM02N10 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N10av Per m.fl. (m)med anledning av skr. 1998/99:96 Lägesrapport angående de regionala tillväxtavtalenTillväxtavtalen ingethuvudspår för tillväxtMed regionala tillväxtavtal, som beslutade om imaj 1998, fogades ytterligare ett begrepp till den redan såsnåriga och svårgenomträngliga regionalpolitiken. Syftetmed tillväxtavtalen, att bättre samordna och utnyttjaregionalpolitiska resurser, kan synas sympatiskt men byggerpå den socialdemokratiska regeringens uppfattning attekonomisk tillväxt kan planeras och administreras fram.Regeringen har uppenbarligen ingenting lärt av tidigaregenomförda experiment inom området.Näringslivets medverkan i utarbetandet av avtalen, det s.k. partnerskapet,är ett steg i rätt riktning men har den svagheten att bara vissa branscher ochvissa företagare är företrädda i samtalsgrupperna. I skrivelsen pekar rege-ringen också på svårigheten att engagera näringslivet i avtalsarbetet. Det i sintur har medfört att det i första hand är näringslivets organisationer somdeltagit och inte aktiva företagare. Riskerna är påtagliga att mångfalden gårförlorad och därmed kommer tillväxtavtalen att bli ett trubbigt vapen ikampen mot den höga arbetslösheten och det låga nyföretagandet i landet.De regelförenklingar som eftersträvas måste genomföras med eller utantillväxtavtal. Småföretagardelegationens förslag till förenklingar för före-tagandet är utmärkta förslag som redan borde ha genomförts. I detta instäm-mer de företag från hela som lider av klumpig lagstiftning, snårigaregler, höga skatter, problematisk riskkapitalförsörjning o.s.v.För som går utan att resoluta förslag läggs om förenklade reglerför företagandet, försämrar det näringslivets förmåga att utvecklas och växa.Detta till men för jobben och välfärden.Den faktor som ofta förklarar skillnaden i regioners utveckling är före-tagandets dynamik. Regioner med många små och medelstora företag upp-visar ofta bättre resultat än andra regioner. Grunden för detta är att före-tagandet skapar tillväxt i regionen och arbetslösheten minskar. Därför måsteföretagarklimatet förbättras i vårt land.För att ska få ett mer dynamiskt företagarklimat för fler riktigajobb krävs insatser på områden som i första hand inte tillhör den traditionelltregionalpolitiska arenan. Det gäller skatter, arbetsmarknad, energipolitik,engagemang i EU, regelförenkling och kunskapsutveckling. Påsamtliga dessa områden saknar regeringen en politik som stimulerar indivi-den till att ta risker, förkovra sig och jobba mer. Det gäller såväl detregionala som det nationella planet.I stället för en generell stimulanspolitik, som grundas på förbättradekonkurrensförutsättningar för näringslivet, fortsätter regeringen på deninslagna vägen med selektiva företagsstöd, samtalsgrupper och treårsplaner.Regeringen borde i stället för att hålla fast vid stöd och bidrag i olikaformer byta till en mer framåtsyftande näringslivspolitik, inte minst motbakgrund av den avfolkning som sker runt om i landet. går flyttlassen,inte beroende på att människor vill flytta utan därför att det saknas jobb.Under 1998 minskade befolkningen i 210 av landets 288 kommuner.Samtidigt är det exempelvis brist på vissa sorters ingenjörer i över 60procent av de svenska kommunerna. För utveckling är det mycketviktigt att kompetensen finns i och är spridd över landet, så att inte storabrister uppstår på vissa håll. Resultaten av regeringens misslyckade politikuppenbaras därmed med smärtsam tydlighet.Erfarenheten visar att traditionell lokalisering och planeringspolitik imycket begränsad omfattning kan åstadkomma tillväxt och nya jobb. Dethöga skattetrycket och ett dåligt företagarklimat har gjort att de nya jobbenuteblivit. Därför måste politiken förändras och ges en inriktning mot en mergenerell stimulanspolitik på bekostnad av olika bidrag. Bidrag måste växlasmot sänkta skatter. Särskilt viktigt är att små och medelstora företag gesmöjligheter att starta och växa.Att öppna för konkurrens inom den offentliga verksamheten skulle imånga fall gynna kvinnors företagande och förbättra det regionala företagar-klimatet. Regeringen bör tydligare markera kommunallagens regler så attinte kommunala verksamheter konkurrerar med privata näringslivsinsatser.Att goda allmänna konkurrensvillkor eller konkurrensneutralitet är denviktigaste förutsättningen för företagande framgår med all önskvärd tydlighetvare sig man talar med företagare i eller i . I stället för bidragoch stöd efterfrågas sänkta skatter. Därmed skulle regelsystemen minska iomfattning liksom antalet handläggare som har att behandla bidragsärendena.Krånglet och byråkratin med företagandet skulle minska och jobben öka.Statlig regionalpolitik kan aldrig kompensera för bristen på en konsekventoch slagkraftig tillväxtpolitik. Tillväxtavtal och företagsstöd har marginellbetydelse för den lokala företagaren när han har att brottas med höga skatteroch snåriga regler för företagandet.Förutom att företagsstöd visat sig ineffektiva från tillväxtsynpunkt,tenderar de att snedvrida konkurrensen mellan företag. Företag som inteerhåller stöd riskerar att slås ut från marknaden. Kortsiktigt erhålls enanställ-ningseffekt i ett bidragstagande företag, men är det alltid företagetskonkurrensförmåga som avgör ifall företaget kan växa eller måste permitterasin personal.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de regionala tillväxtavtalen.Stockholm den 29 april 1999Per ()()()()()()()()()()