mot · GN02Fi703 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi703av Silfverstrand, ()KreditupplysningslagenSkuldsaneringslagen trädde i kraft . Svårt skuldsatta människor hartack vare denna humana lag fått möjligheter att komma till rättamed sin ekonomiska situation. Inte sällan har det handlat om människorsom hamnade i skuldfällan då bostadsmarknaden kollapsade i början av90-talet. Alltsedan dess har många skuldsatta varit utsatta för en hårdekonomisk, social och psykisk press. Det har först gällt väntan på enskuldsaneringslag, sedan en lång handläggningstid som ofta utmynnat iett avslag med påföljande domstolsförhandlingar och därefter en tillvaro på existensminimum som skuldsaneringslagenföreskriver.Det är inte svårt att föreställa sig vad ett liv på existensminimum innebärför de drabbade och deras familjer. Därtill skall läggas alla de restriktionersom i dagens samhälle blir följden av att ha betalningsanmärkningar. Detgäller t ex svårigheter att skaffa bostad, telefon, bankomatkort eller att hyraen släpvagn på en bensinstation.I förarbetena till skuldsaneringslagen sägs att när gäldenären fullföljt sinfemåriga betalningsplan bör han vara definitivt befriad från betalnings-ansvaret för de skulder som omfattas av skuldsaneringslagen. Lagstiftarensavsikt har med andra ord uppenbarligen varit att ge dessa människor enchans att starta om efter fem år.I år skriver vi 1999. Det betyder att de första som fick sin skuldsanerings-ansökan beviljad nu skulle beredas möjlighet att påbörja sitt nya liv. Menhärtill sätter kreditupplysningslagen stopp. I 8 § i denna lag stadgasnämligen:Kreditupplysningar om fysiska personer, som inte är näringsidkare, får inteinnehålla uppgifter om omständigheter eller förhållanden som är av betydelseför bedömningen av personens vederhäftighet i ekonomiskt avseende, om treår förflutit från utgången av det år då omständigheten inträffade ellerförhållandet upphörde.Det betyder i klartext att kreditupplysningsföretagen står i sin fulla rättatt efter avslutad skuldsanering förse intresserade banker,bostadsföretag, butiker och myndigheter med information om att dessamänniskor inte är vederhäftiga i ekonomiskt avseende. De fem åren haralltså i praktiken utökats till åtta!Konsekvenserna av detta för de drabbade är uppenbara, något som ocksåpåtalats av ett flertal remissinstanser i samband med den översyn avkreditupplysningslagen som pågår inom Justitiedeparte-mentet. skriver t ex:Frågan är om inte uppgifter om skuldsanering bör gallras tidigare än vad somgäller enligt nuvarande ordning. En mer relevant tidpunkt för gallring i dessafall kan t ex vara när betalningsplanen är uppfylld, dvs normalt efterskuldsaneringsbeslut. har de i skuldsaneringen aktuellafordringarna ändå upphört att gälla. Som jämförelse kan nämnas attuppgifter om en fysisk persons konkurs gallras efter konkursbeslut.Den nu pågående översynen av kreditupplysningslagen påJustitiedepartementet handlar dock om att anpassa lagen tilldataskyddsdirektivet, vilket innebär att de brister som här påtalats intekommer att rättas till inom ramen för uppdraget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändring i kreditupplysningslagen medinnebörden att kreditupplysningsföretagen inte tillåts att lämna utuppgifter om att en person fått skuldsanering eller att betalnings-anmärkningar kvarstår efter det datum då skuldsaneringen avslutats.Stockholm den 27 september 1999Bengt Silfverstrand (s)