mot · GN02MJ748 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ748av , ()Restaurering av vattenhållande landskapVid förra behandlades bl.a. vår motion 1998/99:MJ721 ibetänkandet 1998/99:MJU6 angående miljöpolitiken. I motionen togs deangelägna frågorna om restaurering av vattenhållande landskap upp tillbred belysning och en rad yrkanden ställdes.Utskottet delade i allt väsentligt våra synpunkter på våtmarkernas, små-vattnens och kantzonernas betydelse för reduktion av växtnäringsläckaget tillhavet och för den biologiska mångfalden. Vidare delade utskottet vår upp-fattning att i vissa delar av landet, främst i slättbygder, harvåtmarkernas omfattning minskat kraftigt de två senaste århundrandena. Detframhölls i betänkandet att det inom ramen för det utbyggda miljöersätt-ningsprogrammet skulle möjliggöras omfattande satsningar på an-läggande/återställande av våtmarker och småvatten med flera åtgärder. Hän-visningar gjordes också till utredningen som skulle lämna förslag till "fortsattinriktning och innehåll i ett svenskt miljöprogram om produktionsmetodersom är förenliga med miljöskydd och naturvårdskrav". Utredningsuppdragetavsåg förslag till nästa period vad gäller miljöersättningar inom ramen förEU-förordningen EEG nr 2078/92.Nu har emellertid misslyckats i varför det förnärvarande är högst osäkert hur det nya miljöersättningsprogrammet kommeratt utformas. Mot den bakgrunden anser vi att det är mycket viktigt att ånyoföra fram våra synpunker och förslag i en ny motion till innevaranderiksmöte.1 Målsättning att halvera näringsämnen till havSverige har i flera internationella konventioner och åtaganden förbunditsig att medverka till kraftiga reduktioner av närsalttransporten till havet.Sveriges nationella målsättning har enligt riksdagsbeslut varit atttransporten av kväve och fosfor från landbaserade källor till haven skallminskas 1995. Målsättningen harinte uppnåtts.För att minska markläckaget till vattendrag från jordbruksmark harlantbruket ålagts ett antal olika krav, såsom begränsning avantalet djur, regler om lagring och spridning av naturgödsel och lag om vissandel vintergrön mark. Trots att dessa genomförts, kan inte de västskånskavattendragsförbunden skönja någon säkerställd minskning av kväve-transporterna till havet. De variationer som kan utläsas i statistiken berorhuvudsakligen på nederbördsmängderna.2 Våtmarker kostnadseffektivaMetoder som förts fram som effektiva urreningssynpunkt är anläggande av våtmarker, dammar och skyddszonerlängs vattendragen, där marken inte får gödslas eller bearbetas. Genomvattendragsorganisationernas mångåriga arbete i västra och deutredningar och analyser som utförts, har man kommit till slutsatsen attanläggning av dammar, våtmarker och skyddszoner är de mestkostnadseffektiva åtgärderna för att eliminera kväve, långt merkostnadseffektiva än kommunala reningsverks tredje steg. Mätningarvisar att mellan och kväve elimineras per hektarvattenyta och år till en kostnad av jämfört med 20 till310 kr i ett reningsverk, enligt Statens naturvårdsverks beräkningar 1994.3 skiljer sigDe skånska och halländska vattenavrinningsområdena skiljer sig frånstörre delen av övriga på många punkter, vilket gör demlämpliga för denna typ av närsaltreducerande åtgärder.Bland dessa kan nämnas:- Hög nitratbelastning ger hög denitrifikationspotential.- Milt klimat och mellan tjälad mark och sådd respektiveskörd.- Mycket hög andel utdikade sjöar och våtmarker. Endast cirka 10 procentav ursprunglig vattenhållande kapacitet i landskapet återstår.- Vattnets väg till havet är kort.- Generellt billigt att åtgärda föroreningar där de är stora.Genom att anlägga dammar, våtmarker och skyddszoner vinner manäven andra fördelar i det skånska odlingslandskapet, såsom- Ökad vattenmagasinerande förmåga.- Ökad biologisk mångfald.- Värde för friluftslivet.- Bättre tillgång på vatten för bevattning.- Recirkulering av närsalter.4 Västskånska vattendragsförbundensåtgärdsprogramDe västskånska vattendragsförbunden har upprättat åtgärdsprogram förhur man skall uppnå reduktionsmål på . Kostnads-beräkningarna för genomförandet av dessa ger en kostnadsbild på totaltmellan en halv och fördelad . Detta ärkostnader som ligger utanför vattendragsorganisationernas,kommunernas och markägarnas förmåga att bära. En betydandemedfinansiering från statens sida är nödvändig för att kunna genomföradessa åtgärdsprogram.5 Restaurering av det vattenhållande landskapetYtterst rör dessa projekt sig om en partiell restaurering av detvattenhållande landskap som utmärkte även och underförra århundradet. Näringsdränaget som vi måste reducera är tillstor del en följd av jordbrukspolitikens tidigare utformning. Samhällethar ställt stora krav på ett allt rationellare jordbruk för att åstadkommabilligare livsmedel och har bidragit därtill genom att staten lämnadeekonomiskt stöd till utdikning av åkerlandskapet. måste det läggasett stort ansvar på staten att rätta till det som vi med dagens kunskap vethar blivit fel i landskapet.6 EU:s miljöstödsprogramLantbruket, kommunerna och även landstingen har lagt nedförhållandevis mycket arbete och medel på sådana här åtgärder, mendessa insatser räcker inte. Staten måste bidra med medel i en helt annanstorleksordning. finns den möjligheten inom ramen för EU:smiljöstöd till jordbruket om detta utformas på ett ändamålsenligt sätt.Hittills har endast avsatts av totalt för våtmarker och skyddszoner av EU:s miljöstödsmedel. Ibudgeten utökades miljöstödet genom en ökad medfinansiering.Därigenom skulle kunna utnyttja hela det med EU framförhandlademiljöstödet till jordbruket. Detta är bra, men en större andel av dessa medelbör avsättas för våtmarker, och i högre grad destineras till och Hallanddär nyttan blir störst. Ekonomiskt utrymme finns. Av budgetpropositionenframgår att ett utnyttjande av miljöersättningsmedlen föreligger.I , som kan ses som ett föredöme på detta område och varsförhållanden liknar de västskånska, har man haft ett statligtprogram med nationella medel på 100 150 miljoner dkr/år för "natur-genopretning", d v s återupprättande av förstörd natur. avdessa medel har gått till just våtmarker och dammar.7 Information och medfinansieringMen pengar löser inte allt. Andra nödvändiga åtgärder är att spridainformation och kunskap till markägarna. De som ytterst skall genomföraoch medfinansiera anläggningarna måste uppmuntras att se värdet avdem.8 Reglerna måste ses överReglerna för miljöstödet för anläggande av våtmarker och smådammar ärinte ändamålsenliga. De uppmuntrar inte markägaren i tillräcklig grad.En översyn synes nödvändig av såväl som våra nationellaregler.Som exempel på detta kan nämnas att ersättningen utgår som arealer-sättning under . Ingen ersättning utgår till anläggningskostnaden.Stöd får endast utbetalas om småvatten anläggs på , således ejbetesmark. Vattnet får inte användas för bevattning och dammvall får ejanläggas. Skyddszonerna måste vara av en viss minimilängd och vatten-draget utmärkt på den ekonomiska kartan. Således utgår ingen ersättning förskyddszon längs ett återuppgrävt, tidigare kulverterat dike.Regelverket och även ersättningsnivåerna måste ändras så att de blir meraändamålsenliga och blir ett positivt incitament för markägaren att vilja an-lägga och medfinansiera våtmarker och småvatten. Anläggning på betesmarkmåste vara väl så effektiv och attraktiv som en anläggning på annan mark urkvävereduktionssynpunkt. Bevattning från ett småvatten kan knappast utgöranågon nackdel, eftersom näringsämnena på så sätt återförs till grödan.Dessutom måste reglerna ändras så att hjälp till anläggningskostnaden kanutgå.Det torde finnas goda möjligheter att ändra reglerna i denna riktning utanhinder från EU:s sida. Detta framgår klart av ett svar som EU:s dåvarandemiljökommissionär gav på en fråga i mars 1997.Ändå kan det finnas anledning att dessa frågor uppmärksammas i EU:sministerråd, då EU i sin positiva inställning till våtmarker mer talar omvärdet av biologisk mångfald och rekreation än om närsaltreduktion.9 Hemställan9 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kostnadseffektivitet i anläggning av våtmarkerför näringsreduktion,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vattendragsorganisationernas åtgärdsprogram,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om restaurering av det sydsvenska landskapet genomanläggande av dammar, småvatten, våtmarker och skyddszoner,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att mer medel inom ramen för EU:s miljöstödriktas till anläggning av dammar, småvatten, våtmarker ochskyddszoner i odlingslandskapet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av information och kunskapsspridning tillmarkägare vad avser anläggning av dammar, småvatten, våtmarkeroch skyddszoner,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändringar i reglerna för jordbrukets miljöstöd iEU.Stockholm den 3 oktober 1999Ingvar ()()