mot · GN02So323 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So323av , ()Bättre villkor för de äldreSverige har världens äldsta befolkning. En störreandel i vårt land är , och än i någotannat land. Det är inte samma sak som att vi lever äninvånarna i alla andra länder. Exempelvis lever både mänoch kvinnor i längre än vi. Men vi lever . I barafyra länder lever kvinnorna längre än vad de gör i vårt land.Och i bara två länder lever männen längre än i Sverige.I nästan alla länder av vår typ väntas under de närmaste årtiondenabefolkningen kraftigt åldras och beroende på mycket låga födelsetal ocksåminska. Dessa förändringar tvingar fram en mycket seriös diskussion om vadvi nu kan göra för att underlätta den framtida finansieringen och det framtidaomhändertagandet av den äldre befolkningen.I några avseenden är situationen i vårt land inte fullt så bekymmersam somexempelvis i . En större del av vår s k åldersexplosion har redanägt rum. Våra födelsetal har under något årtionde det senaste kvartssekletvarit bättre än i länder som och . Vi har redan fattat beslutom viktiga förändringar i vårt pensionssystem och börjat genomföra dem nuinnan de stora årskullarna går i pension något årtionde in på det nya seklet.Vi liberaler tror, trots detta, att mycket måste göras inom familjepolitikoch äldrepolitik för att det nya århundradet skall bli bra för dem som skallleva och verka i vårt land.I denna motion koncentrerar vi oss på några äldrefrågor, främst sådanasom berör dem av de äldre som behöver mycket vård och omsorg. De ärglädjande nog en minoritet av dem som passerat den gamla pensionsdagen65 år, men det är förstås de som behöver mest uppmärksamhet från detallmännas sida.Rätt att stanna kvar i arbeteMedellivslängden har stigit mycket kraftigt . Trots det är det färre (män) som arbetar efter60 år än det var då livslängden var avsevärt kortare. Det äringen unik utveckling för . I själva verket har i deflesta länder denna paradoxala förändring varit starkare än ivårt land.Orsakerna till denna förändring är säkert många och diskuteras förnärvarande i många länder. Några som helst tecken på att dagens 65-åringarskulle vara mer slitna än de som fyllde finns inte. Dettorde också vara svårt att belägga att arbetslivet nu är så mycket hårdare änvad det var . Vad det gäller fysisk påfrestning talar nästanallt för motsatsen.För oss liberaler är det viktigt att människor i görligaste mån får bestämmasjälva över sina liv. Vi har därför länge pläderat för en flexibel pensions-ålder. Detta har - skulle man kunna säga - lyckats nedåt men inte uppåt.Många människor slutar nu avsevärt tidigare än . En hel del t.o.m. före60-årsdagen.I det nya pensionssystemet blir det möjligt att på försäkringsmässigavillkor gå i pension fro.m. Dessa villkor innebär dock för deallra flesta en mycket låg årlig pension om de går vid första tillfället. Baradesom börjat arbeta mycket tidigt och/eller valt att pensionsspara vid sidan avdet allmänna systemet och avtalspensionen torde lockas av en pensioneringpå 61-årsdagen. Däremot skulle säkert många kunna tänka sig enpensionering något eller före , speciellt genom att minskaarbetstiden till exempelvis halvtid.Möjligheten att stanna kvar är än så länge mycket begränsad föralla utom egna företagare. Detta beror på att den i lagen om anställnings-skydd (LAS) stadgade avgångsskyldigheten i nästan alla avtal avparterna reducerats till . Efter många års liberalt arbete har regeringenefter diskussion i Genomförandegruppen remitterat ut ett förslag ommöjlighet för den som vill att stanna till . Nästan alla remiss-instanser har - som väntat - kritiserat förslaget. En av de viktigaste aktörernapå arbetsmarknaden, , har dock beslutat arbeta för att iavtal se till att det blir möjligt att arbeta längre än till 65. Vi iFolkpartietliberalerna ser det som mycket angeläget att förslaget genomförs så att detäven blir flexibilitet uppåt.Först med en lagändring blir det möjligt - för de löntagare som så vill - attfortsätta ett eller till på arbetsmarknaden. Om flexibiliteten ocksåskulle öka inom de olika företagen, så är det säkert många löntagare somhellre skulle arbeta halvtid mellan 63 och 67 än heltid fram till 65-årsdagenför att sedan pensionera sig på heltid. Eller någon annan kombination sompassar den anställde och företaget. I det nya pensionssystemet kommer varjeytterligare arbetad månad att ge höjd årlig pension och förstås merproduktion i samhället och därmed också mer skatt till kommun, landstingoch stat.Sänkt skatt även förpensionärerEn av de förändringar som ingår i den storapensionsreformen är att pensioner skall beskattas på sammasätt som lön. Den gamla folkpensionen, pensionstillskottenoch det särskilda grundavdraget för pensionärer ersätts meden garantipension. Enligt pensionsöverenskommelsen skallde nämnda förmånerna omvandlas till en s k övergångsvisgarantipension fr o m . hardock föreslagit att tidpunkten skjuts fram till år2003. Något beslut i den riktningen har ännu inte fattats. Närbeslutet genomförs kommer pensionärerna i likhet med allaandra som har inkomster över ca . att betalaskatt.Regeringen har i årets budgetmotion föreslagit skattesänkningar för allalöntagare och detta som en del av en plan att sänka skatternaför löntagarna med nästan eller i genomsnitt ca 10 000kr. Detta som en s k kompensation för att löntagare betalarpensionsavgifter till den egna pensionen. Vi i liberalerna har svårtatt se varför löntagarna bör få "kompensation" för att de betalar pensions-avgifter till ett pensionssystem med relativt raka rör mellan avgift ochframtida förmån.I vårt förslag till sänkta inkomstskatter används mer än hälften av beloppettill en skattereduktion lika för alla, såväl för löntagare som för pensionärer.Pensionärer med lågainkomster och höga hyrorVad det gäller ekonomiska villkor så är skillnaderna mellanpensionärer mycket stora. Många har det hyggligtekonomiskt medan andra har det knackigt. För dem med lågapensioner är bostadstillägget (BTP) av stor betydelse.Tillsammans med det särskilda bostadstillägget (SBTP) serdet till att pensionärer utan förmögenhet och som intefrivilligt tagit pension före garanteras ett netto efterbostadskostnad och ev skatt på . per månad.De pensionärer som har minst utrymme är förstås de som har lågapensioner och höga boendekostnader. Det vanliga bostadstillägget beräknasbara på hyror . Denna nivå lades fast dåsystemet gjordes nationellt och innebar då för många kommuner en kraftighöjning av taket. Hyreshöjningarna har dock lett till att alltflerpensionärer har hyror . Vi föreslår därför att hyrestaket nästa århöjs till . För pensionärer som har en hyra på den nivåneller högre (och som inte redan har det särskilda bostadstillägget) innebärvårt förslag att de får en ekonomisk förbättring med . Vihar beräknat kostnaden för vår reform till per år.Förbättrat skydd mot högaläkemedelskostnaderLäkemedel används naturligtvis inte enbart av pensionärer,men pensionärerna är de som använder mest läkemedel. Deär därför mest känsliga för försämringar i subventioneringenav läkemedel. De försämringar av högkostnadsskyddet somägt rum och allra kraftigast fr o m hardärför drabbat många pensionärer hårt. Regeringens förslag ivåras som en riksdagsmajoritet av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister ställde sig bakom innebäratt konsumenten själv får stå för de första . ochatt frikort först fås efter det att konsumenten betalat 1 800 kr.själv.Regeringens förslag för att dämpa den snabba kostnadsökningen förläkemedel lägger i sin helhet bördan på dem som behöver läkemedel, främstde äldre. Vi föreslog i vår motion flera andra åtgärder för att dämpakostnadsökningen, bl.a. en utvidgning av reglerna för användning av s kgenerika och bättre information till läkarna. Enbart den första åtgärden har avNätverket för läkemedelsepidemiologi (NEPI) i en rapport beräknats kunnage en årlig besparing på . Vi föreslog och föreslår ocksåökade anslag för att hålla nere kostnaderna för dem som behöver läkemedel.Med våra föreslag blir nivån som den enskilde får står för ochhögkostnadsskyddet inträder vid . i stället för vid . somriksdagsmajoriteten nu infört.Assistenter även tillhandikappade som fyllt 65årDen som har erhållit personlig assistent före ålderförlorar den i och med att 65-årsdagen inträffar. Detinnebär att de får återgå till det som var tidigare, kommunenshemtjänst. Denna omställning från ett relativt fritt liv till ettberoende av när kan komma, olika människorsom utför hjälpen, minskad valfrihet och mer krångel ärnågot som har arbetat för att avskaffa. Nuaviserar regeringen en proposition om attavskaffa åldersgränsen; den skall i bästa fall träda i kraft år2001. anser att det inte behövs mer utredande ochdiskussioner utan reformen kan införas år2000. Vi har avsatt medel för detta i vår ekonomisk-politiskamotion och anslår 150 miljoner kr.Liberal äldreomsorgspolitikUnder senare år har det med rätta talats mycket om kriseninom äldreomsorgen och ett antal skandaler har uppdagats.Dessa skandaler har ofta berott på kommunernas brister iplaneringen av äldreomsorgen, brist på särskilda boenden föräldre och brister inom vård och omsorg. Med de statsbidragsom tidigare tillförts och tillförs kommunerna måstekommunerna dels prioritera äldreomsorgen, dels planerainför framtiden.Framtidens äldreomsorg får inte präglas av kriser, platsbrist och skandaler,utan måste präglas av god planering och god kvalitet för att de äldre skallkunna känna trygghet . "Den lilla människan måste få ett värde. När hennes drömmar förvandlastill minnen, skall inte bara det svåra i livet speglas. Alla människor är värdahänsyn, bevarad integritet och värdighet. Många har gjort en storsamhällsinsats. De är värda all aktning. Ingen har rätt att förhäva sig mot deoskyddade. I ett samhälle som kallar sig humant har alla människor likavärde. Glöm ej: alla som får leva länge blir gamla" - slut på ett citat från en"liten människa".För är detta viktiga ledord när det gäller äldrepolitiken, det ärför oss liberaler självklart att även äldre människor har rätt till respekt,integritet och valfrihet.I samhällets omsorg om de äldre med behov av olika insatser måste detidag konstateras att det finns brister. Det brister när det gäller den enskildeäldres möjlighet att påverka var han/hon vill bo, vem som ger hjälpen osv.Alltför många lösningar är avsedda för en grupp - pensionärsgruppen - ettkollektiv. Vi människor blir inte likadana bara för att vi blir äldre, viförblirden vi varit tidigare, men kanske med vissa skröpligheter, men med storlivserfarenhet.De äldres livserfarenhet tas inte heller till vara, vilket är en stor förlustförsamhället. När en person går i pension förväntas hon/han inte längre deltaaktivt i arbetslivet, det gäller både den privata och offentliga sektorn. Detfinns till och med "yrkesförbud" för läkare, tandläkare och sjukgymnasteratt fortsätta arbeta efter . Om de har ett vårdavtal med landstingetförnyas det då i regel inte. Inom några områden har initiativ tagits för attinföra mentorskap t ex att en pensionerad läkare går in som för enyngre läkare, något som borde kunna utvecklas inom i princip alla områden.Sverige har inte råd att avstå från den kunskap och kompetens som finns hosvåra pensionärer.Attityderna till äldre människor måste radikalt förändras. De skall inte sessom ett problem utan som en resurs. Vi anser att regeringen bör ta initiativtill att utarbeta en plan för hur de äldres resurser och kunskaper skall kunnatas tillvara både i arbetslivet och i samhällsarbetet i övrigt.OmsorgsgarantiFolkpartiet vill införa något som vi valt att kalla för enomsorgsgaranti. Den skall innehålla de delar som ärväsentliga för att den enskilde äldre skall erbjudas enkvalitativt god omsorg och valfrihet. Kommunerna skall,utifrån en av utarbetad skiss, fastställa enomsorgsgaranti. De kommuner som inte lever upp till derättigheter som garanteras av omsorgsgarantin skall bliskyldiga att ge de äldre, som inte får den omsorg somfastställts, motsvarande avgiftsreduktion. Det blir dessutomett ekonomiskt incitament för kommunerna att leva upp tillmålsättningarna i omsorgsgarantin.Omsorgsgarantins niopunkterRätten till medicinsk kompetensDet är viktigt att den medicinska kompetensen förstärks. Detmåste finnas en medicinskt ansvarig läkare kopplad till varjeäldreboende och tillräckligt många sjuksköterskor inomäldreomsorgen. Trots att utlovat att se till att läkare knyts tilläldreboenden, kvarstår fortfarande en stor brist. Att denmedicinska kompetensen stärks är helt nödvändigt för attkvaliteten i äldreomsorgen skall kunna garanteras. För denäldre innebär det också att intagning på sjukhus i många fallkan undvikas.Bättre samverkan med primärvården är en snabb och säker väg tilllångsiktiga kvalitetsförbättringar inom äldrevården. Husläkare skall kunnafördjupa sin kunskap i åldrandet och de äldres sjukdomar. Samarbetet medspecialistläkare vid geriatriska institutioner måste vara ett naturligt inslag iäldrevården.Mer än 140 sjuksköterskor har disputerat och drygt 200 sjuksköterskorgenomgår forskarutbildning. Ett stort antal sjuksköterskor har avlagtmagisterexamen inom sitt karaktärsämne. Denna kompetens är en betydandepotential som i allt för liten utsträckning tas till vara för att utvecklaomvårdnaden. Det är dags att öppna stängda dörrar och sprida och användadenna viktiga kunskap på ett systematiskt sätt inom vård och omsorg.En stor andel av de viktiga undersköterskorna och vårdbiträdena har fåttsluta sina arbeten . Det tyder på att de styrande politikernainte anser att deras arbete är viktigt.Folkpartiet kräver en ändrad attityd från kommuner och landsting. Det ärnu hög tid att ge dessa ändamålsenligt utbildade människor arbete inomvården för att återställa förtroendet för kunskap om omvårdnad.Rätten till värdigt omhändertagandeOmvårdnad utgör en omfattande och viktig del avverksamheten i sjukvården jämte den medicinskabehandlingen. Den medicinska delen får av tradition störreuppmärksamhet än omvårdnaden. Båda är dock avgörandeför en god och effektiv vård. Organisation och ledarskap ärofta utformad utifrån synsättet att vård är medicinskverksamhet även i de fall då omvårdnadsinsatsernaöverväger.En god omvårdnad måste vara en självklarhet i äldrevården. Det måstefinnas tillräckligt med personal för att kunna mata och ge dryck. Det måstefinnas så mycket personal att patienterna kan komma upp ur sina sängar irimlig tid och dessutom få hjälp att komma ut på promenader mm, dvs seandra miljöer än det egna rummet/vårdavdelningen. Självfallet skall detockså finnas så mycket personal att varje patient kan känna sig synliggjord,personligt tilltalad och ompysslad.Prioriteringsutredningen har definierat omvårdnadens roll och uppgift:Omvårdnaden skall tillgodose allmänmänskliga och personliga behov ochdärvid tillvarata individens egna resurser för att bevara eller återvinnaoptimal hälsa, liksom att tillgodose vård i livets slutskede. Omvårdnadenskall gå som en röd tråd genom all vård och utgöra ett komplement tillbehandling. Det kräver engagemang och kunskaper såväl av naturveten-skaplig som humanvetenskaplig art.Omvårdnad utförd av legitimerade sjuksköterskor kan jämställas med detengelska begreppet nursing alt. nursing care. Detta till skillnad från detengelska ordet caring som används om det omvårdnadsarbete som utförs avundersköterskor och vårdbiträden. Sjuksköterskans arbetsområde - professionell omvårdnad - beskrivs avVårdförbundet med bl.a.: Sjuksköterskors och barnmorskors självständigayrkesansvar omfattar omvårdnad, arbetsledning och medicinska bedöm-ningar. Omvårdnad sammanfaller delvis med och utgör ett komplement tillmedicinsk vård. Omvårdnad tar hänsyn till psykiska, fysiska och medicinskabedömningar. Allt för att tillvarata individens egna resurser för att bevaraeller återvinna optimal hälsa. Sjuksköterskor är betydelsefulla somhandledare och undervisare. De har ansvar för att såväl omvårdnadsåtgärdersom ordinerade medicinska behandlingar genomförs i överensstämmelsemed patientens diagnos. De arbetar förebyggande och hälsofrämjande medpatienten. Utmärkande för omvårdnaden är att man stödjer det friska.Tryckskador eller trycksår anses vara en viktig indikator för kvalitet iomvårdnaden. De förorsakar lidande i form av smärta, förlängda vårdtider,långsammare tillfrisknande och ibland för tidig död. Trycksår uppkommervid inaktivitet i samband med sjukdom, handikapp eller hög ålder. Störst risklöper de som har nedsatt allmäntillstånd, minskad aktivitet och rörlighet samtbristande födointag. Majoriteten av dem som drabbas av trycksår är äldre.Omkring 80% av de som drabbas är över 65 år.Orsakerna till trycksår beror både på patientens tillstånd och personalensomvårdnadsinsatser. av sjuksköterskorna anger bristandeomvårdnad som orsak till såren. Det finns dock ingen tidsbesparing i att inteförebygga uppkomsten av trycksår. De som drabbas kräver stor del avpersonalens tid och resurser. För att förebygga uppkomsten måste manidentifiera dem som är i riskzonen för att utveckla skador eller sår. Patientensförmåga att tillgodogöra sig näring har också betydelse för både uppkomstenoch läkningen av trycksår. God hygien samt att informera och aktiverapatienten bidrar till förebyggande och läkning.Det som saknas är en helhetssyn på problemet kring trycksår. Patientenstotala situation måste beaktas. Omvårdnadsinsatserna är av avgörandebetydelse för att förhindra och behandla trycksår i sjukvården. Forskarehävdar att av alla tryckskador eller trycksår skulle kunna undvikas omomvårdnaden förbättrades.Rätten till fungerande trygghetslarmsom åtgärdas i tidI rapporterna om vanvård i äldrevården har det framkommitatt äldre inte får hjälp i rimlig tid, trots att de har larmat. Ivissa fall har till och med trygghetslarmen tillfälligt variturkopplade. Detta är självfallet fullständigt oacceptabelt.Vården måste organiseras så att trygghetslarmen gör skäl försitt namn. Larmen skall fungera och den hjälpsökande skallvara garanterad hjälp inom rimlig tid.Rätten till en väl fungerandefärdtjänstEn fungerande färdtjänst är oerhört betydelsefull. Detinnebär rörelsefrihet, men också trygghet för den äldre attveta att man kan lita på färdtjänsten. harneddragningarna på färdtjänsten gått mycket långt. Detställer till svåra problem för många äldre. anseratt det finns en smärtgräns då friheten för äldre och andramed behov av färdtjänst inskränks för mycket.Det är också viktigt att slå fast att taxiföretag som åtagit sig att körafärdtjänst inte får behandla färdtjänstkunder sämre än normalkunder. Detallmänna betalar för att få en väl fungerande färdtjänst. Orimliga väntetider,inte minst på grund av att färdtjänstkörningarna prioriteras sist itaxiväxlarna,är oacceptabelt. Att det är en allmän service betald med allmänna medel fårinte betyda att kunderna nonchaleras.När någon, på egen hand eller med stöd av anhörig, kontaktar hemtjänstenför att få hjälp, måste enligt vår mening ansvarig personal hos kommunenhöra av sig för att bestämma tid för ett möte kring de problemsom den äldre har och vilket stöd kommunen då kan erbjuda.En plan skall göras i samråd med den äldre och eventuellt dennes anhörigasom visar vad skall ombesörja, om det ges omsorg på annat sättän via hemtjänst samt om rehabilitering skall erbjudas, vad denna skall ledatill och inom vilken tid. Samma skriftliga plan skall göras upp om den äldremåste flytta till särskilt boende. En kontinuerlig kvalitetsuppföljning skallgöras och det skall stå klart för den äldre vad som kommer att ingå i defrågor som ställs i samband med uppföljningen. Om den äldre har en anhörigsom klarar av att ge viss omsorg, skall denne anhörige ges stöd genomavlastning i någon form. Denna avlastning skall planeras gemensamt medden anhörige, så att den kan genomföras på dennes villkor.Skulle hemtjänstpersonalen av något skäl inte komma , skalldetta meddelas och hjälp ändå erbjudas av någon personalen. Uteblir helt, skall den äldre kompenseras på någotsätt, exempelvis genom att kommer en extra gång vid ett senaretillfälle eller genom att avgiften sänks den månad det gäller. Det skall klartframgå för den äldre och dennes anhöriga vem hos kommunen som äransvarig och kontaktperson när något inträffar.Den äldre har rätt att välja vem som skall ge den service och omsorg somanses behövas. Kommunerna skall ha jourtjänst och såatt ingen riskerar att skrivas ut från sjukhus utan att få kontakt medsocialtjänsten. Varje sjukhus skall ha uppgifter om vem som har jour så attden äldre kan garanteras en kontakt med kommunen.De som har invandrat till skall garanteras att få ha tolk med vidsamtal med . Erfarenheten visar att många gamla snarare minnssitt modersmål än svenskan och speciellt i svåra situationer ärdet en trygghet att få uttrycka sig på sitt modersmål.Rätten att veta att viktminskning ochfallskador utreds och åtgärdasOroväckande larmsignaler om att allt inte står rätt till måstetas på allvar tidigt. Det är också en självklarhet att åtgärdersätts in om det är möjligt. Att äldre ibland faller och skadarsig är ganska vanligt, det har också ökat i omfattning. Oftasker detta utan att de skador som uppkommer vid falletrapporteras eller noteras. I äldrevård skall allafallskador utredas. Konkret innebär det att så fort en äldrefaller så skall en läkare tillkallas för undersökning, så attskadorna inte förblir oupptäckta.En annan signal om att allt inte står rätt till är plötsliga viktminskningartillföljd av undernäring. Bland äldre, som fortfarande bor hemma, har 3-7%rapporterats vara undernärda.Förekomsten av undernäring bland äldre som vistas på sjukhus är betydligthögre. Det visar att äldre människor inom vården har svårt att tillgodogörasig näring och har lätt för att bli undernärda. I en studie av 500 geriatriskapatienter uppmättes andelen undernärda till . Kvinnor är undernärda ihögre grad än män och de som är i högre grad än de som äryngre.Undernäring bland äldre utvecklas under sjukhusvistelsen på grund avbristande omvårdnad. Studien visar att fler patienter utvecklar undernäringpå sjukhuset än de som övervinner sin undernäring.Andra studier visar brister när det gäller att utforma strategier förbedömning av och planering för de äldres näringsintag. Dessa båda studiervisar att undernäring är ett vanligt förekommande problem bland äldrepatienter i sjukvården. De visar också att tillräcklig och näringsriktig kostförbättrar vården och minskar lidandet för de gamla. Om problemet medundernäring inte uppmärksammas och åtgärder vidtas, försämras de äldrestillstånd under sjukhusvistelsen och rehabiliteringen försvåras.Målet med vården bör vara att patienterna får tillräckligt med näring för attbibehålla eller förbättra sitt tillstånd. Eftersom äldre äter lite ställs högakravpå matens kvalitet. Intaget av föda bör ske individuellt i lämplig miljö. Engod omvårdnad vad gäller näringsintaget innebär att anpassa måltiderna tillvarje patients förutsättningar och behov.Rätten till valfrihetVal bör om möjligt finnas i fråga om boendeform ochleverantör av hemtjänst. Personer som väljer att bo ivårdhem eller på skall ha rätt till eget rum. Äldresom bor i särskilt boende skall ha rätt att flytta för att bo näraen anhörig i en annan kommun.Även när man är gammal skall det vara självklart att man själv kanbestämma var man vill bo. Äldre skall ha rätt att tacka nej ett antal gångertillerbjudet äldreboende utan att därför hamna utanför boendekön.Även för den som är äldre och i behov av mycket hjälp måste det vara enrättighet att kunna få välja vem som skall komma in i det egna hemmet ochutföra ett arbete. För att garantera valfriheten för äldre bör ett system medhemtjänstcheckar införas. De kan utformas på följande sätt:Den som behöver någon omvårdnad eller service vänder sig tillkommunen, där en bedömning görs. Därefter får den enskilde en check somger rätt till en viss omvårdnad och service.