mot · GN02Fi212 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi212av , ()Ekonomisk politik för en ny frihetstid - ekonomisk-politiska motionSammanfattningDet är liberala idéer behöver inför 2000-talet. Detinnebär större tilltro till den enskilde, fler valmöjligheter,bättre klimat för företagande, större ansvarstagande förkommande generationer och mer solidaritet med människorinom och utom vårt land, som behöver stöd för att vidga sinfrihet.1999 råder högkonjunktur. Men all historisk erfarenhet talar för att det ärrätt att fortsätta åtgärda ekonomins långsiktiga problem också när tiderna ärgoda. Det är däremot fel att slå sig till ro. I alternativa politikinnebär det bland annat:- Ett stort åtgärdspaket för att minska marginaleffekter i skatte- ochbidragssystemen. Åter till skattereformen. Det måste löna sig att arbeta!Huvuddelen av det utrymme för skattesänkningar som skapas genomtillväxt och besparingar, använder vi till marginalskattesänkningar (värn-skatten, brytpunkten, LO-puckeln och åtgärder för lägre kommunalskatt).Vi säger nej till regeringens defensiva kompensationstänkande. Ökatgenerellt stöd till barnfamiljer bl.a. för att lyfta fler ur bostadsbidrags-beroende.- Större avbetalning av statsskulden - av BNP år 2000.- Omfattande program för bättre företagsklimat - företagsflykten måstehejdas och nyföretagandet öka.- En ny skolpolitik för att ge våra unga en gedigen grund av kunskaper.- Ett tydligt globalt perspektiv: starkt engagemang i internationellademokrati- och rättvisefrågor, helhjärtat engagemang i det europeiskasamarbetet, plan för EMU-medlemskap.- Förnyelse i välfärdssektorn - ja till alternativ, nej till regeringensaviserade stopp-lag om privata sjukhus. Inga extramiljarder i världenräcker för att lösa vårdens och skolans problem om inte verksamheternafår förnyas.- En ny kompetenspolitik där den enskilde, ibland tillsammans medarbetsgivaren, med avdragsrätt kan bygga upp ett eget kompetenskonto.- Större valfrihet för enskilda och familjer - i boendet, i familjepolitiken, imediepolitiken, i skolan, i vården och i många andra sammanhang.- En bättre miljöpolitik som arbetar med ekonomiska styrmedel, minskaristället för att öka koldioxidutsläppen och satsar mer på biologiskmångfald. Också i ett ekonomiskt perspektiv är en bevarad och återställdnatur ett konkurrensmedel.- En offensiv välfärdspolitik. Hela socialförsäkringssystemet behöverförnyas enligt de principer som tillämpas i pensionsreformen, medmera genomskinlighet, större trygghet och mera valfrihet. Eftersattagrupper måste få ökat stöd - det gäller till exempel handikappade ochänkor.En ny frihetstidEn liberal agendaDet är liberala idéer som behöver inför 2000-talet.Efter årtionden av socialdemokratisk dominans behöverSverige en ny frihetstid: större tilltro till den enskilde, flervalmöjligheter, bättre klimat för företagande, störreansvarstagande för kommande generationer och mersolidaritet med människor inom och utom vårt land sombehöver stöd för att vidga sin frihet.1900-talet ligger snart bakom oss - ett århundrade som fört mänsklighetentill högre höjder, men också djupare bottnar, än något tidigare. Sekelskiftetgör det naturligt att låta språnget mot framtiden ta sats i en blick tillbaka.I var liberalerna den dominerande politiska kraften under sekletsförsta . Resultatet blev en fredlig revolution: Demokrati. De första byggstenarna i ett nationellt trygghetssystem.Omfattande utbyggnad av skolor och annan utbildning.Resten av , alltså , har i i hög gradvarit Socialdemokraternas. Bara under elva av åren efter 1930 har något avde andra partierna innehaft statsministerposten (,och vartdera .) Liberalerna och andra icke-socialistiska krafter har naturligtvis inte varit avstängda från allt inflytandeunder de socialdemokratiska perioderna (det har till exempel förekommit ensamlingsregering, en koalitionsregering och en rad blocköverskridandeuppgörelser), men odiskutabelt är att Socialdemokraterna varit den klartdominerande politiska kraften.Vår uppfattning är att den politisk-fackliga makthegemoni, som Social-demokraterna tillsammans med skapat, varit till nackdelför . Men eftersom landet varit i fred och en del av en expanderandevärldsekonomi, har välståndet fortsatt att öka, om än i allt långsammare takt.Mycket under denna epok har naturligtvis varit bra. Åtskilliga politiskabeslut, inte minst många av dem som medverkat i, framstår somväl motiverade för att öka friheten och rättvisan i samhället. Social-demokraterna var länge mycket angelägna om att söka samförstånd med destora företagen om hur dessa skulle få goda villkor. Även vissa forsknings-områden gavs goda villkor. Vidare har Socialdemokraterna "under galgen"tvingats till en rad beslut under krisåren som i huvudsak kunnat fattas i sam-förstånd med de borgerliga (EU-medlemskapet, skattereformen, avreg-leringen av kreditmarknaden, införandet av en karensdag, budgetsaneringen,nya budgetsystemet med mera).Men något frapperande med , jämfört med andra västerländskademokratier, är ändå ett antal negativa faktorer: Högre skatter och störrepolitisk-facklig dominans. Mindre utrymme för den enskilda människansegna val på många områden, till exempel boende, läkarvård, skolgång ochradio/TV. Sämre klimat för mindre företag. Skolan som experimentverkstadför flummiga socialistidéer. Ett drag av nationell isolering, manifesteratfrämst i oviljan att under söka medlemskap i det som nuär Europeiska unionen.Socialdemokraternas maktdominans måste brytas. behöver en nyfrihetstid. liberalerna presenterar i denna motion inriktningen aven politik på det ekonomiska området, som skulle lägga grunden för en sådanny kurs för Sverige.Resultat och slutsatser avkrispolitikenEtt decennium av krispolitik har börjat ge resultat. Tillväxtenhar de senaste kvartalen - äntligen, ännödvändigt - nått i närheten av den nivå där behöverligga uthålligt för att pressa tillbaka massarbetslösheten ochfå ner statsskulden till en mera hanterlig nivå. Vi har nubakom oss av låg inflation och medöverskott i bytesbalansen. Viktiga strukturreformer börjar geresultat.Det är slående att de inslag i krispolitiken som marknaden och olikautländska bedömare värderar högst är de som varit djuptinblandat i: skattereformen, budgetreformen och det nya pensionssystemet.Socialdemokraterna är ideologiskt vilsna. När de efter 80-talets yra vaknadeupp till en glåmig ekonomisk kris 1989/90 var derasryggmärgsreaktion mer regleringar. Det s k Stopp-paketet, där till och medstrejker skulle förbjudas, framstår som ett av de mer bisarra försöken atthantera krisen. Men därefter har man i realiteten - om än aldrig i retoriken -accepterat ett antal liberala reformer.När resultatet av de reformerna möter en god världskonjunktur blir detbättre tillväxtsiffror än normalt i . Särskilt glädjande är genomslagetpå arbetsmarknaden. Antalet nya jobb är något större än vi och de flestaandra bedömare trott att det skulle bli. Det beror dels på att sjukfrånvaronstigit kraftigt (motsvarar ca 40 000 nya jobb), dels på att produktivitetenutvecklats mycket svagare än beräknat.Vår slutsats är naturligtvis: Fortsätt med strukturreformer - det lönar sig!Det är , mitt i högkonjunkturen, det är den allra bästa tiden att gå vidareoch göra ännu fler strukturreformer. Det svenska skattetrycket är fortfaranderekordhögt. Det lönar sig för dåligt att arbeta. Företagsklimatet är intetillräckligt bra. Arbetsmarknaden fungerar inte bra.I denna motion förordar vi en politik som kraftigt skiljer sig från dennuvarande regeringens. Vi har också på några punkter förändrat våra egnaförslag i ljuset av de nya bedömningar av läget i svensk ekonomi som nugörs. Med tanke på att tjänstesektorn börjat gå bättre av egen kraft föreslår viatt sänkningen av löneskatten (arbetsgivaravgiften), som vi föreslår, kanpåbörjas , då regeringens bedömning är att tillväxttaktenannars avtar. Våra förslag till sänkningar av inkomstskatten har fått en ännutydligare inriktning mot lägre marginaleffekter genom att vi dels föreslår enutjämning av den s k LO-puckeln, dels satsar mera på att alltfler ska slippastatlig skatt. Dessa åtgärder kompletteras av skattesänkningar med en klarfördelningsprofil (sänkt skatt för barnfamiljer och sänkt skatt för alla medlika krontal), men också de förändringarna kan ses i ett marginal-effektsperspektiv. De bidrar till att lyfta människor i inkomstskalans nederstaskikt från bidragsberoenden och fattigdomsfällor. Vår uppfattning är därföratt vårt alternativ i skattepolitiken är bättre både från tillväxt- ochfördelningssynpunkt än regeringens förslag.Vår glädje över att fler får jobb grumlas i hög grad av vår oro för tvåföreteelser i med mycket allvarliga långsiktiga konsekvenser:- Företagsflykten. På bara har huvudkontor och/eller ägande imängder av svenska företag flyttat utomlands. håller på att bli endotterbolagsnation. I politisk agitation används ibland uttrycket"förskingra familjesilvret", oftast av socialister som kritiserar borgerligaregeringars försäljning av statliga företag. Men om det i någotsammanhang är berättigat att använda det uttrycket, är det inför desvenska Socialdemokraternas totala passivitet inför företagsflykten frånSverige. Svenska nationalklenoder försvinner utan att de politiker, varsuppgift är att hävda svenska intressen, reser ett finger. Svenska succéhistorier som kommer att styras långt frånSverige. Det kommer att innebära färre jobb, och lägre betalda jobb, iSverige. Och när företag väl flyttat är det förmodligen mycket, mycketsvårt att få dem att flytta "hem" igen.- Nyföretagandet. har en alldeles för låg andel små och medelstoraföretag. Och ingenting tyder på att det håller på att förändras. Statistikfrån olika källor (SCB, , Stiftelsen ) tyder på attnyföretagandet har sjunkit. Det borde vara en lika allvarlig larmsignalsom att de stora företagen väljer att lämna med sinaledningsfunktioner. Det enda som kan klara sysselsättningen på en långsikt är en sjudande småföretagsamhet - om det råder det total enighetbland dem som försökt analysera framtidens arbetsmarknad. Då är detminst sagt oroande att nyföretagandet snarare sjunker än stiger. "Fördel " - en handlingsplanEfter valet skapades ett nytt "superdepartement".Men de båda pratande näringsministrarna har inte fåttmycket uträttat. Departementets första år har sammanfallitmed det värsta året av företagsutflyttningar i Sverigeshistoria.Det är dags för näringsministrarna att sluta prata om hur bra allting är ochse problemen i vitögat. Först då kan lösningarna och möjligheterna hittas.Utan storföretag med ledningen i kommer underleverantörer,entreprenörer och innovatörer att få stora svårigheter. Vi får en utvecklingdär välutbildade ungdomar ser en ljusare framtid i andra länder än i Sverige.Driftiga och erfarna ledarbegåvningar i det privata näringslivet flyttar medföretagens huvudkontor. Kompetenta spetsforskare försvinner ur landet.De människor som flyttar ut har ofta en initiativkraft som är viktig förlångt fler än dem själva. Det utarmar när dessa personer lämnarlandet. Det är därför mycket allvarligt att den inte påallvar tar tag i uppgiften att göra till ett konkurrenskraftigt land att booch verka i. De stora företagen klarar sig utan , men klararsig inte utan de stora företagen. Regeringens uppgift är att skapa ettföretagarvänligt klimat på de områden politiken påverkar: skatter, lagar, ut-bildning och forskning.Det behövs en nationell handlingsplan för att ska kunna bli ettförsta rangens företagarland, inte förvandlas till ett dotterbolagsland.Folkpartiet föreslår:- Genomför en marginaleffektsreform. avvisar talet om"kompensation för egenavgifter". Om det är något på skattsedeln maninte behöver kompensation för är det den avgift man betalar till sin egenpension. Vi satsar det utrymme vi skapar genom att dels säga nej tillregeringens förslag, dels genom besparingar på att bygga ett långsiktigtrobust skattesystem. De tre stora marginalskatteproblemen (värnskatten,den för låga brytpunkten och LO-puckeln) åtgärdas. Resten av utrymmetanvänds till en sänkning av skatten, lika för alla och en särskildskattesänkning för barnfamiljer. Till dessa skatteförändringar kommer enutfasning av bostadsbidrag, som i hög grad bidrar till att barnfamiljerfastnar i fattigdomsfällor. Genom att höja barnbidragen kraftigt blir färreberoende av bostadsbidrag.- Sänk arbetsgivaravgiften. har fortfarande ett enormt arbetslös-hetsproblem. Det måste bli billigare att anställa. Vi vidhåller att lägrearbetsgivaravgifter är den enskilda åtgärd som snabbast resulterar i nyajobb.- Gör hushållsnära tjänster billigare.- Betala av mer på statsskulden. Vi har stött regeringens statsskuldpolitikmed en amortering över konjunkturcykeln. Det bör tolkas så attvi , när vi sannolikt är på toppen av konjunkturen, bör betala mer än2 %.- Fortsätt spara på statsutgifterna. "Besparingarnas tid är förbi" harstatsministern sagt. Det är ett farligt uttalande. har fortfarandemycket höga offentliga utgifter och höga skatter. Konjunkturkänslighetenär för stor. Det finns all anledning att fortsätta att spara på sådant som ärmindre angeläget.- Reformera offentliga sektorn. förordar omfattande utför-säljningar av statliga och kommunala företag, konkurrensutsättning avkommunal verksamhet samt mer av valfrihet i vård och skola, vilketstimulerar förnyelse. Att bara satsa mera pengar i verksamhet,utan att göra förändringar av verksamheten, kommer inte attlösa de allvarliga kvalitetsproblemen i vården och skolan.- Förbättra företagsklimatet och modernisera arbetsrätten. Företagsflyktenoch det sjunkande nyföretagandet borde vara tillräckliga larmklockor.Folkpartiet föreslår slopad dubbelbeskattning, slopad förmögenhetsskatt,enklare regler m m.- Bejaka globaliseringen och fortsätt stå för frihandel. välstånd äri mycket hög utsträckning byggt på att , som en liten öppenekonomi, tidigt satsade på frihandel. Det ska vi vidareutveckla. Europa-samarbetet måste i hög grad inriktas på att reformera jordbrukspolitiken.Den kommande WTO-rundan, den s k millenierundan, måste utmynna iatt världens handel med jordbruksprodukter blir en del av frihandeln.Detta är avgörande för att människorna i de fattiga länderna ska få enmöjlighet till egen försörjning och välstånd.Bryt utanförskapetSverige går på högvarv - men för många människor går dettahelt spårlöst förbi. Utanförskapet i de segregerade förorternabara växer. Klyftan mellan glesbygd och storstad ökar också.En politik för jobb och tillväxt måste i hög grad inriktas påatt de som står utanför kan komma in i gemenskapen.Vi vill underlätta för småföretagen och skapa god grogrundför livskraftiga företag i hela . Men det räcker inte.Arbetsmarknaden måste ställas om, så att de som i dagstängs ute kan släppas in. Jobb och egen försörjning äravgörande för att utanförskapet ska brytas.Det måste bli lättare att kombinera svenskundervisning med arbete. Vimåste göra det lättare att översätta examina. Högre kvalitet på arbets-marknadsutbildningen, specialiserade arbetsförmedlingar, aktivitetscentradrivna av de arbetslösa själva, starta eget-lotsar, starta eget-stöd också förinvandrare, mikrolån med mera är viktiga inslag i inte-grationspolitik.Alla har rätt till ett språk som fungerar i de sammanhang där de vistas.Därför måste svenskundervisningen förbättras för såväl barn som vuxna.Vi tror att några delar av politik, som är utformade för attgälla generellt, faktiskt har störst betydelse för invandrare. Två exempel: Vivill göra det lättare för alla att starta företag, men det kanske påverkarinvandrarna mest, eftersom de har svårast att få anställning påarbetsmarknaden. Vi vill göra det lättare för alla att välja skola, men vi troratt det kan betyda allra mest för invandrarfamiljer. Skolvalet ger dem enmöjlighet att bryta den segregation som boendet ofta skapar. Skolvalet gerdem ett maktmedel som de tidigare saknat, och mer makt betyder mest fördem som tidigare helt saknat makt.Det ekonomiska lägetDen internationella utvecklingen Det internationella ekonomiska läget har förbättrats. Det ären remarkabel förändring som skett . Då fanns efterdevalveringen i och kriserna i ochLatinamerika en allmän rädsla för att den osäkerhet somdessa kriser skapade skulle sprida sig även till Västeuropaoch . Så blev det inte. De farhågor som då fanns för enomfattande finansiell kris med återverkningar på den realavärldsekonomin har inte visat sig befogade. Internationellaorgan som och har reviderat sina prognoser ipositiv riktning. Detta kan illustreras med att IMF i sin nyaprognos räknar med att de utvecklade länderna ska få entillväxt på och 2,7 . sedanvar IMF betydligt försiktigare i sin bedömning.Ett viktigt skäl till att utvecklingen blivit bättre än väntat är tillväxten iUSA. Högkonjunkturen är där inne på sitt sjunde år och visar egentligen ingatecken till avmattning. Den amerikanska ekonomin har visat en ovanligväxtkraft och dynamik. Hur länge detta kan fortgå beror i hög grad på vilkafaktorer som ligger bakom att kunnat ha så högtillväxt utan egentliga störningar. Om detta råder olika meningar. En skolaanser att förklaringen är att bland annat den tekniska utvecklingen i form avinformationstekniken skapat ett modernare och mera produktivt näringsliv.Den flexibla arbetsmarknaden anses också vara en viktig förklaring till att enså snabb produktions- och sysselsättningsökning varit möjlig utaninflationsuppgång.En annan skola pekar, när det gäller den gynnsamma inflationsut-vecklingen, på att en viktig förklaring kan vara en rad sammanfallandefaktorer. En stark växelkurs, bättre statsfinanser och en gynnsamoljeprisutveckling har enligt denna förklaring givit en så låg inflation attexpansionen kunnat fortgå utan överhettning . När dessagynnsamma, sammanfallande faktorer inte längre har samma kraft, skulleUSA återgå till en mera "normal" trend med mindre exceptionella tillväxttal.På den ekonomiska politikens område bör tilläggas att den förbättring avbudgetläget som inträtt haft positiv effekt på förtroendet förpolitiken. Inte minst viktig har den av Federal Reserve fördapenningpolitiken varit för att ge möjlighet till en god tillväxt utanöverhettning, och den tilltro som denna penningpolitik mött.Något som utgör en potentiell riskfaktor är den starka börsutvecklingen.Sedan 1996 har de amerikanska börskurserna fördubblats. Detta har givitunderlag för en kraftig konsumtionsboom. Konsumenterna konsumerar, iförlitan på sina finansiella tillgångars värde, mer än sina löpande inkomster.Sparkvoten är negativ. Detta kan rimligen inte fortgå hur länge som helst.Det har därför uttalats farhågor för en börskrasch. Skulle den amerikanskabörsen gå ner kraftigt, skulle det dels innebära att hushållen skulle spara meroch konsumera mindre, dels att återverkningarna runt om i världen blir stora.Den amerikanska utvecklingen är den kanske största källan till osäkerhetom världskonjunkturen.Asienkrisen kom att i flera avseenden bli snabbare övergående än vadmånga trodde när den var som djupast. Som vi konstaterade i motion1998/99 Fi211 fanns anledning till optimism om dessa ländersutveckling på , även om detta skulle komma att ta tid.Återhämtningen har blivit snabbare än vi, och många andra, väntade. Dettatyder i och för sig på att flera av dessa ekonomier är mera robusta än detverkade. En följd av den snabba återhämtningen kan bli att ett antalstrukturella problem som borde åtgärdas förblir oåtgärdade. Styrkan iflertalet av dessa länder är en hög utbildningsnivå och ett högt privatsparande. Svagheten är alltför mycket regleringar, för lite öppenhet, mer ellermindre dolda kopplingar mellan stat, banker och vissa företag etc. Det är intemarknadsekonomin som är orsaken till dessa länders problem, det är bristenpå marknadsekonomisk öppenhet och marknadsekonomiska spelregler, somlett till svårigheterna.Återhämtningen i innebär att farhågorna om att krisen skulle leda tilldubbla problem för industrivärlden var överdrivna. Man befarade dels attAsien skulle bli en svag marknad för industriländernas export, dels attasiatiska företag som såg sin hemmamarknad svikta skulle intensifiera sinaexportansträngningar i och . Vi ser nu att dessa ländersimport sjönk men ånyo ökat och enfortsatt ökning väntas . De sydostasiatiska ländernas exportökninghar varit stark, men inte exceptionell.Även för del finns det nu tecken på att den långa avmattnings-perioden är över och en försiktig återhämtning tycks vara på väg.I euroområdet var det en avmattning och under vintern.Till detta bidrog de internationella kriserna men också en svag inhemskefterfrågan. var försiktigheten påtaglig hos både hushåll ochföretag. tycks dock en mera optimistisk stämning ha spridit sig.Introduktionen av euron är lyckad och de internationella kriserna har mattats.Det råder dock betydande olikheter inom euroområdet. Det är främst iTyskland och som tillväxten är svag, knappt 11/, medanIrland har en tillväxt på . , och liggeröver . Tillväxten i euroland väntas stiga från i årtilldrygt 21/. De tre stora , , och ,väntas alla ha en tillväxt på drygt 21/. Den tyska återhämtningen hardock varit långsam.En av de stora riskfaktorerna är, som nämnts, den amerikanska börsut-vecklingen. Skulle farhågorna för en börsrekyl besannas kan återverk-ningarna både på den amerikanska ekonomin och på världsekonomin blibetydande. Det som gör situationen svårbedömd är att sådana farhågor harfunnits , utan att besannas. Skulle en nedgång bli fallet ställscentralbankerna, främst då den amerikanska Federal Reserve, inför den svårauppgiften att genom en väl avvägd penningpolitik undvika ett meraomfattande ras i ekonomin.Den nya , , har inte ställts inför någrasvårare prövningar vad gäller penningpolitiken. Under förutsättning att ennegativ amerikansk utveckling inte kastar om bilden kommer ECB att underhösten eller ställas inför uppgiften att eventuellt skärpapenningpolitiken. Skulle det bli fallet, är det troligt att även de svenskaräntorna kommer att höjas.EMU-processen ställde krav på en minskning av budgetunderskotten i deländer som sökte medlemskap. Det är troligt att saneringen av budgetarnadärmed gick snabbare än den annars skulle ha gjort. De restriktioner somtillväxt- och stabilitetspakten innebär är en garant för att länder medstrukturellt svaga statsfinanser inte glider tillbaka i underskott när väl"inträdeskraven" är avklarade.Det är dock troligt att, om överhettningstendenser skulle visa sig, det iförsta hand blir ECB som kommer att svara för stabiliseringspolitiken. Vilkaåterverkningar som den divergerande utvecklingen inom olika delar aveuroområdet får på den ekonomiska politiken återkommer vi till i avsnittetom EMU.Enligt IMF kommer världsekonomin att växa och 3,5procent . De utvecklade industriländerna växer något långsammare,2,. prognos varförsiktigare vad gäller industriländerna, . Enligtregeringens prognos kommer den internationella tillväxten att bli följande:Tabell 1. Den internationella BNP-tillväxten 1998-2002Procentuell volymförändringTabell 1: (1998 1999 2000 2001 2002 )Sammantaget torde det kommande årets utveckling innebäraatt marknaden för svenska exportprodukter kommer att växamed mot och ca 4procent . Det handlar således om en viss återhämtning,om än inte till tillväxttakt.Läget i SverigeDen svenska ekonomin var på väg in i en ordentlig uppgångunder 1994. Den varade in på 1995. Den ekonomiskapolitiken bröt denna utveckling och medförde en påtagligtsvag tillväxt . Det är först under 1998och som det blivit en återhämtning.Att kriserna i , och inte fick så allvarligaåterverkningar på världsekonomin har naturligtvis också gynnat Sverige.Exporttillväxten har hållits uppe och återverkningarna på räntor ochaktiekurser blev inte så allvarliga. Detta medförde att både hushåll ochföretag kunde känna större tillförsikt och vågade öka sina konsumtions- ochinvesteringsutgifter.Det finns betydande likheter mellan uppgången nu och den som kom under80-talet devalvering.