mot · GM02U14 · 1999-05-21 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U14av m.fl. (v)med anledning av skr. 1998/99:128 Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1998Innehåll1 InledningEnligt svensk lag är export av krigsmateriel förbjuden. Dispenser kandock beviljas. Grundtanken med ett generellt förbud är att den svenskakrigsmaterielexporten skall vara restriktiv. Dispenserna får dock inte bliså många eller reglerna för undantag så vaga och oklara att självagrundtanken med det generella förbudet undergrävs. Flera exempel urden svenska krigsmaterielexportens historia visar att svenska företagbeviljats exporttillstånd till länder som rimligen inte borde ha fått köpakrigsmateriel från - det mest kända av dem är Indonesien.Av de exempel som vi framför framgår att regelverket för den svenskakrigsmaterielexporten har lett till en praxis, som hotar att sluta i princip-löshet. Resultatet har blivit lidanden för dem som utsätts för de exporteradekrigsmaterielens verkningar. Den har även varit förnedrande för svenskafolket, för dess regering och för dem som har haft att försvara exporten avkrigsmateriel.Vänsterpartiet verkar för att all svensk export av krigsmaterielexportsuccessivt skall upphöra. På kort sikt är vårt mål att åstadkomma en än merrestriktiv lagstiftning och att se till att nuvarande riktlinjer tolkas korrekt.Export av krigsmateriel till länder som , , , Venezuelam.fl. Detta vill vi ge regeringen till känna.2 Det svenska regelverketAtt från exportera krigsmateriel är förbjudet. Dispenser kan dockbeviljas av regeringen. När det gäller dispenser skall man under vissaomständigheter vara särskilt restriktiv. Regelverket när det gällerKrigsmateriel för strid säger att sådan materiel inte bör leveras till- stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat oavsett omkrigsförklaring har avletts eller ej;- stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda tillväpnad konflikt;- stat som har inre väpnade oroligheter;- stat där det förekommer omfattande och grova kränkningar avmänskliga rättigheter.Tillstånd för utförsel av Övrig krigsmateriel bör däremot enligtRiktlinjerna kunna ges om- mottagarlandet inte befinner sig i väpnad konflikt med annan stat;- mottagarlandet inte har inre väpnade oroligheter;- det inte i mottagarlandet förekommer omfattande och grova kränkningarav mänskliga rättigheter.Trots dessa regler har man kunnat konstatera att svenska krigs-materiel hamnat i länder dit de rimligen inte borde ha kommit. Så har detäven varit . Det framgår om man granskar regeringens skrivelseRedogörelse för den svenska krigsmaterielexporten (skr. 1998/99:128).Vänsterpartiet anser att den uppdelning som görs i regelverket mellanKrigsmateriel för strid och Övrig krigsmateriel är både olämplig ochvilseledande. Den är vilseledande såtillvida att den ger intryck av att densistnämnda kategorin krigsmateriel inte är lika farlig eller lika hotfullsom Krigsmateriel för strid. Därigenom skapar den felaktigaföreställningar om den svenska krigsmaterielexportens beskaffenhet.Eftersom denna uppdelning inte har något att göra med de effektermaterielen har när det gäller att åstadkomma mänskliga lidanden skallinte skilda regler för dem gälla. De regler som gäller för Krigsmaterielför strid skall även tillämpas för Övrig krigsmateriel. Detta vill vi geregeringen till känna.3 Demokrati som element i en restriktivkrigsmaterielexportpolitikRestriktioner i de svenska riktlinjerna för krigmaterielexport omfattarendast brott mot mänskliga rättigheter, konfliktsituationer där fredenhotas eller krig pågår. Ett utmärkande drag i svensk utrikespolitik somblivit alltmer framträdande är att på olika sättsökt understödja demokratiska krafter och en demokratisk utveckling iolika delar av världen. I konsekvens med en sådan politik borde Sverigeinte bedriva en politik för krigsmaterielexport som innebär att manexporterar krigsmateriel till diktaturer. En sådan politik skulle t.ex.innebära att man inte exporterade krigsmateriel till , ett land som ipraktiken styrs av en enväldig sultan.Detta vill vi ge regeringen till känna.4 Krigsmaterielexportens roll och ställningKrigsmaterielindustrin har i många tekniskt utvecklade länder en viktigroll som mottagare av kvalificerade samhällsbeställningar. Så även iSverige. Produktionen kräver ständig tillgång på kapital, forskning ochavancerad teknikutveckling. Här är de s.k. marknadskrafternaotillräckliga. Verksamheten är, på grund av sin natur, finansierad medoffentliga medel.Mot bakgrund av sambanden mellan krigsmaterielförsäljning, krig ochflyktingströmmar har föreslagit en successivavveckling av den svenska krigsmaterielexporten. Svensk export ingår somen del i en ond cirkel. Krigsmateriel säljs och sprids över världen - legalteller illegalt. Benägenheten att lösa konflikter med dessa krigsmateriel ökar.Flyktingströmmar orsakade av krig skapas. Nya konflikter uppstår sedan i sintur orsakade av flyktingströmmarna. Så exporterade exempelvisunder en lång följd av år krigsmateriel till , som bidrog tillupprustningen av den jugoslaviska armén och till att stora mängder vapen varspridda över hela det gamla . har vi genomlevt ettdecennium då dessa vapen sannolikt med tiden kommit att utgöra en del avolika serbiska, bosniska, kroatiska förbands arsenal. En del av dessa tidigaretill exporterade vapen är sannolikt förbrukade, men de harfungerat som verktyg av krig och folkfördrivningarsom ägt rum i det senaste årtiondet. rapporte-rades dock på Ekot, P 1, att svenska luftvärnskanonertillverkade av varit i bruk under bombningarna av . Den 21maj uppgav att även som används iJugoslavien är bestyckade med Boforskanoner.Sveriges viktigaste bidrag till att få stopp på denna onda cirkel vore attupphöra med krigsmaterielexporten och inleda en omvandling av densvenska krigsmaterielindustrin. anser att en successiv avveck-ling av exporten, inkluderande ett utarbetande av omställningsprogram förindustrin, bör inledas . Målet för politik när det gällerkrigsmaterielexporten måste vara att denna helt upphör.Försvarsindustrin har förklarat att man inom EU måste hävda sig gentemotden amerikanska dominansen när det gäller krigsmaterielproduktion blandannat genom att man inom EU underlättar företagsfusioner, utformar gemen-samma regler för upphandling av försvarsmateriel m.m.Vänsterpartiet har i samband med tidigare skrivelser om krigsmateriel-exporten krävt att regeringen i EU-sammanhang måste verka för en merrestriktiv hållning i frågor om krigsmaterielexporten från hela EU-området.Den 8 juni 1998 antog EU:s utrikesministrar en uppförandekod. Dennauppförandekod är ett framsteg. Den är dock inte bindande utan harkaraktären av rekommendation. Ett land som bryter mot uppförandekodendrabbas inte av några repressalier. Följaktligen anser att denuppförandekod som gäller för EU-länderna inte bör stanna vid enrekommendation. Man måste fortsätta arbetet med uppförandekoden, så attden blir mer restriktiv och bindande. Detta vill vi ge regeringen till känna.Under senare tid har det även börjat växa fram ett samarbete mellan svenskaföretag och företag i andra EU-länder när det gäller produktion av krigs-materiel. Även i detta sammanhang måste svenska regler för krigsmateriel-export gälla. Detta vill vi ge regeringen till känna.Liksom vi ansett att svensk krigsmaterielproduktionplanmässigt borde omvandlas till civil produktion anser vi också att sådanasträvanden borde ingå som en del i det europeiska samarbetet när det gällerkrigsmaterielproduktion. Detta vill vi ge regeringen till känna.5 Regeringens skrivelseAv regeringens skrivelse framgår det att den totala svenskakrigsmaterielexporten uppgick till ett värde av 3 514 miljonerkronor (Krigsmateriel för strid 1 662 miljoner och 1 852 miljoner Övrigkrigsmateriel). Krigsmaterielexporten ökade i förhållandetill 1997. Den totala varuexporten ökade . Exportenav krigsmateriel för strid ökade jämfört med föregående år från 939 till 1662, dvs. beviljades utförseltillstånd ökade underföregående år från 2 859 miljoner till 5 061 miljoner. Under 1998beviljades utförseltillstånd till ett värde av 3 273, vilket torde visa attäven om krigsmaterielexporten sjönk var en ökning under1998 att vänta. Årets minskning av värdet av utförseltillstånden kanbetyda att krigsmaterielexporten kommer att sjunka något under 1999.Med vetskap om att krigsmaterielexporten fluktuerat kraftigt år från åringer det sistnämnda dock inte särskilt stora förhoppningar för framtiden.Detta alldeles särskilt som de regler som är avsedda att gälla förkrigsmaterielexporten fortfarande fungerar dåligt eller tillämpas illa.6 Krigsmaterielexportens ekonomiska betydelseKrigsmaterielexport utgör en viktig del av den svenska exporten.Krigsmaterielexportens anhängare framhåller ofta att den spelar en viktigroll när det gäller att finansiera det svenska försvaret och att utvecklateknisk kompetens på hög nivå. framhåller dess anhängare, närexporten utsätts för kritik, att svensk krigsmaterielexport är striktreglerad och att andra, mer samvetslösa länder skulle ta över större delarav marknaden, om minskade sin export.Krigsmaterielproduktion skapar sysselsättning och bidrar till tekniskutveckling av produktion för civila ändamål. Antalet sysselsatta i krigs-materielindustrin är sjunkande och utgjorde under föregående år cirka 15 000personer. Antalet anställda inom försvarsindustrin har dock en tendens attsuccessivt minska. Sysselsättningen som argument för krigsmaterielproduk-tion innehåller en ohållbar kombination av ansvarskänsla och frånvaron avansvar. Man tar ansvar för sysselsättningen i som manförtränger det faktum att all krigsmaterielproduktion i grunden är destruktivoch ett stort slöseri med samhälleliga resurser.Men i finns en stark opinion mot krigsmaterielexporten. Det finnsinflytelserika fredsorganisationer som medverkat till attförhindra eller avslöja krigsmaterielexport som stridit mot såväl lagstiftningsom god moral.I detta fält mellan krafter som önskar upprätthålla krigsmaterielexportenoch krafter som eftersträvar att förverkliga det generella förbudet mot svenskkrigsmaterielexport - eller att man åtminstone uppnår en stark restriktivitetnär det gäller undantagen från detta generella förbud - manövrerar densvenska regeringen.Med anledning av regeringens skrivelse Redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten (skr. 199798/99:128) finns det på ett antalpunkter mycket att diskutera.7 Begreppet följdleveranserI samband med skrivelse angående krigsmaterielexportenpekade på att tillämpningen av begreppet följdleveranser ifallet lett fram till en situation som blivit alltmer generandeför anseende. hade bedrivit ett mångårigtförtryck av den egna befolkningen och praktiserade en folkmordspolitikpå . Den alltmer utvidgade tolkningen av begreppet ledde till attexporten av krigsmateriel till framstod som alltmerorättfärdigt.Vänsterpartiet har också återkommande pekat på detinfekterade förhållandet mellan och . Konflikterna mellandessa båda länder är flera och kan lätt blossa upp. Likafullt har Sverigefortsatt att exportera krigsmateriel till båda länderna. hamnadeSverige återigen i nya förlägenheter till följd av den vida tolkningen avföljdleveransbegreppet. Detta i all synnerhet som både och Pakistangenomfört kärnvapensprängningar.Vänsterpartiet har tidigare framhållit betydelsen av att alla utförseltillståndskall granskas utifrån restriktiva riktlinjer, dvs. ingen skillnad skall görasmellan nya leveranser och s.k. följdleveranser. Detta vill vi ge regeringen tillkänna.Begreppet följdleveranser är inte entydigt och har inneburit stora tolk-ningssvårigheter. gjorde en omfatt-ande granskning av följdleveransbegreppet.Konstitutionsutskottet skrev i sitt betänkande att "vad utskottet anfört omproblem som särskilt har samband med följdleveransbegreppet ger enligtutskottets mening regeringen anledning att överväga och precisera det avsnitti riktlinjerna som behandlar följdleveranser" (bet. 1996/97:KU25 s. 39 f.).Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets utlåtande. Regeringen lämnadeden direktiv för en utredning av följdleveransbegreppet.Denna utredning har blivit offentlig.Av utredningsmaterialet (SOU 1999:38) Följdleveranser i samband medexport av krigsmateriel, .) framgår att flera länder inteanvänder sig av begreppet följdleveranser över huvud taget i samband medsin krigsmaterielexport. I prövas varje utförselansökan "på sammagrunder, oavsett om det föreligger ett samband med en tidigare leverans ellerinte". leveranser bidrar dock till att möjligheter till fortsattaleveranser lättare beviljas.I utredningen förklaras angående krigsmaterielexporten från :"Enligt ansvariga finska befattningshavare lämnar formuleringarna 'tilläggs-leveranser', reservdelar och 'kompletterande leverans' inget utrymme förpresumtion för bifall till sådana leveranser utan varje utförselärende ärunderkastat samma helhetsbedömning från fall till fall. "I finns enligt utredningen "ingen formell eller informellförteckning eller beskrivning av situationer som konstituerar följdleve-ranser". Det förekommer emellertid att den ursprungliga exportlicenseninnehåller utfästelser om följdleveranser. Det har dock utvecklats 'starkpresumtion för bifall till sådan utförsel som är en följd av eller har ett klartsamband med tidigare i vederbörlig ordning utfärdad exportlicens'.När det gäller används ett system med tvåårigaexportlicenser, vari följdleveranser kan innefattas. Presumtionen kan dockvara stark för följdleveranser om krigsmateriel tidigare exporterats.I krävs särskilt tillstånd även för följdleveranser, men i Artikel 23i den schweiziska krigsmateriellagen skall dock exporttillstånd beviljas"såvida inte exceptionella förhållanden inträffat som motiverar återkallandetav den initiala licensen".Av dessa axplock ur utredningen kommer man snart fram till atteuropeiska länder har en ganska varierad lagstiftning och praxis när detgäller följdleveranser. I den svenska debatten om krigsmaterielexporten hardet framstått som om det av trovärdighetsskäl och konkurrensskäl var nästintill omöjligt att tänka sig något annat än att en en gång beviljad leveransautomatiskt måste åtföljas av följdleveranser praktiskt taget intill tidensände,detta oavsett vilken regim som satt vid makten och oavsett vilka brott motmänskliga rättigheter den än begår. Utredningen visar att så inte varit fallet,eftersom andra länder hållit sig med lagrum för att kunna avstå från export avföljdleveranser. Jämfört med andra länder måste framstått somextremt "pålitligt" när det gäller följdleveranser av krigsmateriel.Själva syftet med regleringen och restriktiviteten när det gäller densvenska krigsmaterielexporten är att utrikespolitik som innebär storrespekt för och försvar av mänskliga rättigheter inte skall komprometteras avvår krigsmaterielexport. är anhängare av denna uppfattning.Vänsterpartiet anser att anseende som försvarare av de mänskligarättigheterna skall värderas högre än pålitlighet som krigsmateriel-exportör.Utifrån denna utgångspunkt anser vi att svenska regeringar i t.ex. falletIndonesien och fallet med konflikten mellan och värderat"trovärdighetsaspekten" högre än vikten av att visa respekt för mänskligarättigheter. Och man har gjort det utifrån ett argument om "trovärdighet" i relation till andra länder som inte stämt överens medverkliga förhållanden.Det finns ingen given rätt för en köpare av svensk krigsmateriel att erhållaföljdleveranser, men inte sällan har det i debatten framstått som om det ipraktiken funnits en sådan rätt. anser att följdleverans-begreppet avskaffas. Detta vill vi ge regeringen till känna.Vänsterpartiet anser att det i riktlinjerna för svensk krigsmaterielexportskall införas en särskild paragraf eller formulering som anger att det intefinns någon given rätt för en köpare av svensk krigsmateriel att erhållaföljdleveranser.Anledningen till att föreslog att uppdra åtregeringen att tillsätta en utredning om följdleveransbegreppet var attbegreppet med tiden fått en allt vidare tolkning. Under tidens gång hardessutom begreppet följdleveranser även omdefinierats från att gällareservdelar till att istället handla om "leveranser där det annars vore oskäligtatt inte ge tillstånd" - en formulering som är öppen för en betydligt vidaretolkning än att endast omfatta reservdelar.Skulle det bli så att finner att man inte bör avskaffa begreppetföljdleverans, anser att man bör återgå till den ursprungligadefinitionen som inte medför det vida tolkningsutrymme som konstitutions-utskottet riktade kritik mot när man föreslog att ge regeringen iuppdrag att utreda begreppet följdleveranser. Detta vill vi ge regeringen tillkänna.8 Krigsmaterielexporten till krigförande NatoländerEnligt de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport får krigsmaterielinte ske till länder som befinner sig i krig. En logisk följd av detta tordevara att krigsmaterielexporten till länder som tillhör det iJugoslavien krigförande Nato upphörde. I ett svar på en frågaom detta från () svarade statsrådet :"framhålls i riktlinjerna att prövning skall ske efter entotalbedömning av alla betydelsefulla omständigheter i det enskilda falletoch med utgångspunkt ifrån en försvars- och säkerhetspolitiskbedömning och den svenska utrikespolitiken.Den bedömning av och dess följderär sådan att fortsatt export till medlemsstater i Nato, till exempel ochDanmark, inte med automatik kan anses stå i strid med principerna ochmålen för svensk utrikespolitik. Varje ansökan om krigsmaterielexport skallnaturligtvis även i fortsättningen prövas från fall till fall. "Statsrådet svar är torftigt när det gäller såväl ordmängd sominformationer och argument. Med hänvisning till något som benämns "enförsvars- och säkerhetspolitisk bedömning och den svenska utrikespolitiken"ger nästan inget svar alls på den fråga som ställs. Vad som ingår ieller ligger till grund för denna bedömning antyds inte ens. Utifrån dennagåtfulla "bedömning" menar han att det inte finns någon automatik mellan desvenska riktlinjerna för ett upphörande av krigsmaterielexport till svenska vapenexporten till Nato är inte obetydlig. Den uppgår till ettvärde av 1 860,6 miljoner - inklusive (21,6 miljoner), som intedeltar i kriget mot . Cirka hälften av den svenska vapenexportengår till Natoländer eller lika mycket som hela den svenska exporten av Övrigkrigsmateriel.Såvitt vi kan utläsa av riktlinjerna skall inte exportera vapen tillkrigförande länder. Vi trodde att detta var en viktig princip när det gällde vårutrikespolitik. Av statsrådet svar framgår att det finns en annanutrikespolitik som är överordnad principen om förbud av krigsmaterielexporttill krigförande länder. Vi förstår inte riktigt hur kriget i Jugoslavienpåverkatdet utrikespolitiska läget för del. En strikt neutralitetspolitik torde idet nuvarande läget utgöra en utmärkt position när det gäller att arbeta förfred på - en neutralitet som även borde omfatta vår krigsmateriel-exportpolitik.I dag går det för övrigt knappast längre att förneka att Natos bombkrig intebara riktar sig mot militära mål, som det sades i början av kriget. I dagbombas infrastrukturer i sådan omfattning att man kan påstå attden jugoslaviska civilbefolkningen inte drabbas. Därutöver tenderar gränsenmellan bombningar av infrastrukturer och direkta bombningar av civilbefolk-ningen att bli allt suddigare. Vad beträffar den kosovoalbanska befolkningenhar man endast lyckats med att förvärra deras situation och förvandlatkosovoalbanerna till lätta villebråd för paramilitära styrkor.Vänsterpartiet anser att vapenexport till skall upphöra så längekriget i pågår. Detta vill vi ge regeringen till känna.9 Krigsmaterielexport och konfliktförebyggandeåtgärderDet är uppenbart att situationen i flera länder är instabil och lätt kanförändras på ett sådant sätt att befinner sig i den situationen att vitill följd av våra egna lagar och bestämmelser blir tvingade att mot vårvilja exportera krigsmateriel till diktaturregimer eller till länder sombefinner sig på krigets och ofredens tröskel.Om regeringen i andra sammanhang talar om nödvändigheten av attbilägga konflikter innan de brutit ut torde det vara rimligt att sammaprinciper även tillämpades när det gällde den svenska krigsmaterielexporten.Det kan vara svårt att se in , men det finns ett antalexempel på länder dit inte borde exportera vapen och där denpolitiska situationen lätt kan bli infekterad så att fredliga förhållanden hotaseller respekten för mänskliga rättigheter sätts ur spel.Det finns anledning att ytterligare diskutera de principiella aspekterna pålagstiftningen om krigsmaterielexporten. Men det är lika viktigt att gå vidareoch granska förutsättningarna i de enskilda länder till vilka krigsmaterielexporteras.I det följande pekar vi på några länder, till vilka vi anser att krigsmaterielicke bör exporteras. Det är ingen fullständig katalog, vilket innebär attVänsterpartiet inte ger klartecken för länder som inte nämns nedan.10 , demokratin och de mänskligarättigheternaSvenska socialdemokratiska regeringar har varit ganska restriktiva närdet gällt export av krigsmateriel till diktaturer i . Exportenhar varit ringa. går flera latinamerikanska länder mot endemokratisk utveckling. Detta är dock inget skäl för att man obehindratskall kunna exportera vapen till dessa ännu späda demokratier. Ty ävenom man har ett demokratiskt statsskick är det ingalunda säkert att manuppnått någon stabil fred.Det finns även anledning att fundera över vad det är olika länder sätterfrämst när det gäller användningen av sina tillgångar. Trots att den socialasituationen i t.ex. är mycket svår överväger exempelvis regeringen attimportera svenska JAS-plan.Krigsmaterielexporten till var tidigare obetydlig när man hade enren militärdiktatur i landet. Men ökade dock den svenskakrigsmaterielexporten till ett värde av . Under 1997sjönk vapenexporten något för att återigen stiga kraftigt.Brasilien kan visserligen benämnas som en demokrati, men det finns flera.Presidenten har mycket stor makt. Presidenten har ofta använt sig av attregera på dekret. Det har bl.a. gällt frågor som rör indianbefolkningen, vilkenfördrivs och förjagas från sina områden. När det gällt brott mot mänskligarättigheter har sådana begåtts inte minst när det gäller just indianbefolk-ningen.Vidare åtnjuter polis och militär fortfarande en extraordinär maktställning.Trots att polis och militär bevisligen mördat och torterat människor har dessastatstjänstemän dömts till lindriga straff eller sluppit straff. AmnestyInternational betraktar de brott mot mänskliga rättigheter som begås iBrasilien som "grova och omfattande".Vidare är en ny stor importör av svensk krigsmateriel. Inteheller detta land hyser såvitt vi kan se tillräcklig respekt för mänskligarättigheter. Det förekommer godtyckliga arresteringar, försvinnanden ochutomrättsliga avrättningar. Det är anmärkningsvärt att exporten avkrigsmateriel ökat så kraftig till detta land under 1998.Vänsterpartiet anser att tillstånd för export av krigsmateriel till ,och inte skall ges. Detta vill vi ge regeringen till känna.11 , och somkonfliktområdeTvå stora importörer av svensk krigsmaterielexport är ochPakistan. Till har exporterat för ochtill för . Det är välkänt att det råder ettspänt förhållande mellan dessa båda länder när det gäller ochKashmir. Pakistanskt understödda paramilitära grupper opererar iKashmir och bekämpas av indisk militär. På båda sidor begås brott motmänskliga rättigheter. Övergrepp drabbar en oskyldig civilbefolkning.Det borde vara självklart att man inte exporterar krigsmateriel till dessabåda länder. har det utbrutitkrig eller uppstått krigsliknande tillstånd mellan de båda länderna.Det torde även ha blivit ännu mer uppenbart att man inteskall exportera krigsmateriel till . Det är väl känt att pakistanskatrupper i inbördeskriget i uppträtt på talibanernas sida.I denna del av världen är hotet om stora konflikter alldeles uppenbartmycket överhängande. har förhållandet mellan ochPakistan allvarligt försämrats i och med att de båda länderna genomförtkärnsprängningar.