mot · GN02Kr234 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr234av Bjälkebring, ()Kultur för alla1 InledningKulturpolitiken måste ses från ett helhetsperspektiv - en verklighet somgaranterar alla människor tillgänglighet och delaktighet i kulturlivet. Attkommunicera med omgivningen, att förstå och bli förstådd är grundenför en människas utveckling. Att alla som bor i landet ska ha del ikulturlivet är därför något som statens kulturpolitik måste ta ett ansvarför. Att människor, såväl män som kvinnor, barn som vuxna, kan varaaktiva och engagerade är en nödvändighet för ett levande lokalt kulturliv.De kulturpolitiska målen lägger grunden för allas delaktighet:- värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla attanvända den- verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och tillkulturupplevelser samt till eget skapande- främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet ochdärigenom motverka kommersialismens negativa verkningar- ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande ochobunden kraft i samhället- bevara och bruka kulturarvet- främja bildningssträvanden- främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inomlandet2 Funktionshindrade2.1 LokalerKultur för alla innebär att publika lokaler är funktionsdugliga för alla. Atttelefonservice, TV-program, tidningar, kulturutbud, IT ochsamhällsinformation är tillgänglig för alla, även personer medfunktionshinder.2.2 ResorRätten till stöd och service (LSS) måste garanteras. Vi vill bygga utfärdtjänsten och anpassa kollektivtrafiken till de funktionshindradesförutsättningar. Om man inte kan ta sig till t.ex. teatern spelar det ingenroll hur anpassad lokalen är. Bilstödet behöver förändras för att meranpassas till den sökandes behov. Det är orimligt att alla skall få sammasumma pengar även om vissa har behov av större bil. Är man exempelviselrullstolsburen måste givetvis bilens storlek anpassas till att rullstolenfår plats. Staten måste komma med lösningar för hur personer medfunktionshinder skall få jämlika villkor att delta i samhällets kulturliv.Vänsterpartiet tar i en särskild motion om handikappolitiken uppfrågorna om färdtjänst och bilstöd.2.3 Den nya teknikenDen nya digitala tekniken kan användas för att ge alla som bor i landettillgång till information och kulturella upplevelser. Att trotsfunktionshinder kunna ta emot och bearbeta information som förmedlasvia ett tillgängligt medium är av grundläggande betydelse för individen,och ur ett samhällsperspektiv är det en demokratifråga. Därför måste detsatsas på att alla människor får tillgång till information av olika slag. Detkan gälla kassettböcker, kulturtidsskrifter och tidningar, eller digitaltsända tjänster i det digitala mark-TV-nätet som t.ex. TV-textremsa, ellertextremsan uppläst i en hörsnäcka eller visuell tolkning eller översättningtill annat språk. Detta bör ges regeringen till känna.3 Det mångkulturella SverigeUtanförskap är ett av dagens största problem. Om vi ska uppnå s.k.integration innebär det ett givande och tagande mellan människor, ochska vi nå dit måste det finnas möjligheter till delaktighet ochkommunikation.Bland konstarterna finns mycket som kan nyttjas eller njutas även av densom inte har tillgång till det skrivna eller talade svenska språket. De ärdärmed ett medel för kommunikation mellan människor med olika kulturellbakgrund. Bilden, musiken och dansen är kulturyttringar som kan närmamänniskor till varandra.Det svenska musiklivet har länge varit bra på att ta till sig former ochuttryck från andra musikkulturer. Teater- och bildkonstområdet ligger liteefter och museerna har bara just börjat samla på, beskriva och gestalta detnya mångkulturella . menar att det även är viktigt attden invandrade kulturen visas på gallerier, teatrar, biografer och museer istörre utsträckning än vad som är fallet och att det får genomslag påalla kulturens områden att inte bara är blågult utan också ettmångkulturellt land. Detta ges regeringen till känna.4 AmatörkulturenDe icke professionella kulturutövarna har blivit en allt viktigare del avdet offentliga kulturlivet. Det har alltid funnits människor somupprätthållit det kulturhistoriska arvet, spelat folkmusik och annanmusik, sjungit i körer, spelat teater o.s.v. har dennaamatörkultur fått en ny styrka och kraft och blivit allt mer synlig isamhället. Detta har givit oss en klarare insikt om en annan kultur än denvi brukat uppleva på teatrar och i konsertlokaler, en kultur som liggernärmare folks vardag och som det är lätt att känna igen sig i och göra sigsjälv aktivt delaktig av. Den kulturen är viktig såväl för vår självbild ochvår självkänsla som för omvärldens syn på . Och den är med sinbredd en oerhört viktig förutsättning för nyrekryteringen till deprofessionellt utövade konstarterna. Även samarbetet mellanprofessionella och icke professionella kulturutövare är berikande förkulturen och för hela samhället och något som måste ha stöd ikulturpolitiken.Stora delar av den ovan beskrivna folkkulturrörelsen är beroende avsamhällets stöd, men de summor det handlar om är oerhört små i förhållandetill den betydelse de har för kulturliv, folkhälsa, demokrati. Ändå har stödettill de centrala amatörorganisationerna, vilket tillkom ,minskat.De centrala amatörorganisationerna ger service och stöd till sinamedlemmar, skapar fortbildning, utvecklar studiematerial, fungerar somremissinstans, levererar statistikunderlag, samarbetar med professionellakulturutövare, håller i folkbildning på skolor och kulturskolor, upprätthålleroch utvecklar kontakter internationellt samt är pådrivare i kulturdebatten.Den djupa kompetens som amatörorganisationerna samlat på sig fyller enviktig funktion genom att ta tillvara kunskap och kompetens och sprida denvidare, till medlemmar, skolor och bildningsorganisationer.Vänsterpartiet anser att regeringen bör ge i uppdrag attundersöka möjligheten att inom ramarna för budgeten för , alternativtinför nästkommande verksamhetsår, åter stärka stödet till de centralaamatörorganisationerna. Detta ges regeringen till känna. I en särskild motionom ideella föreningars ekonomi tar upp kravet på likställighetskattemässigt mellan idrottsföreningar och ideella föreningar som arbetarmed exempelvis amatörkultur.5 Att spegla de homosexuellas verklighetDe homosexuellas verklighet måste bli ett naturligt inslag ikulturverksamheterna. Kulturens roll måste vara att spegla människorsvardag och ur olika perspektiv. finner detanmärkningsvärt att det är så ovanligt med positiva skildringar av homo-och bisexuell kärlek i böcker, teater, film, musik eller i bildkonsten. Inomhomosexuellas egna kulturaktiviteter finns också svårigheter att nå ut bredare publik, bland annat beroende på att de traditionella vägarnavia etablerade eller fria grupper inte är öppna. tar i ensärskild motion upp det angelägna i att de institutioner i samhället somstödjer kulturaktiviteter även prioriterar kulturaktiviteter som skildrarhomo-/bisexuellas och transpersoners situation.6 Klass och könKulturen får inte bara vara tillgänglig för de människor som har det braekonomiskt. Ofta hör vi att den verkliga kulturkonsumenten i dagenskulturliv är den väletablerade medelålders kvinnan. Utan att för den skullvilja ändra på dessa kvinnors kulturvanor vill vi bryta den dominansenoch göra konsten och kulturen mer tillgänglig för grupper som samhälletskultursatsningar inte når ut till. För att uppnå detta måste man vidtaen rad åtgärder, varav vi berört ett antal ovan.6.1 Att nå ut via skolanSkolan är den enda institution i samhället som faktiskt når ut till alla,oavsett bakgrund. Särskilda insatser måste göras för flickor och pojkar iskola och förskola. Detta tjänar dessutom flera syften. Elever som t.ex.får spela musik och dansa får lättare att lära även inom heltandra, teoretiska områden. Museibesök o.s.v. tjänar till att levandegörainlärningen. Det gäller också att etablera goda kulturvanor för unga att tamed sig in i vuxenlivet. En åtgärd vore att alla flickor och pojkar, menäven vuxna studerande, skulle få gratis tillträde till museer. Vi föreslår attregeringen utreder förutsättningarna för detta.6.2 Kulturpolitiken ska främja jämställdhetenVi saknar i stor utsträckning kunskap om huruvida samhälletskultursatsningar främjar jämställdhet, d.v.s. hur stor andel avsatsningarna som når kvinnor respektive män. Detta anser Vänsterpartietatt regeringen bör utreda. föreslår dessutom att det införsett åttonde kulturpolitiskt mål för att säkra könsperspektivet i statenskulturpolitik. Regeringen bör återkomma med förslag.7 Hemställan7 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om funktionshindrades rätt till delaktighet ikulturlivet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det mångkulturella ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge i uppdrag att införnästkommande verksamhetsår pröva möjligheten att stärka stödet tillde centrala amatörorganisationerna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda möjligheten att införa kostnadsfrittinträde på museer för förskolebarn, skolelever och andra studerande,5. att hos regeringen begär en utredning om i vilkenutsträckning samhällets kultursatsningar främjar jämställdhet,dvs. hur stor andel av satsningarna som når kvinnor respektive män,6. att begär att regeringen återkommer med förslag tillett åttonde kulturpolitiskt mål för att säkra könsperspektivet i statenskulturpolitik.Stockholm den 3 oktober 1999Charlotta L Bjälkebring (v)()()()()()()