mot · GN02Ub481 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub481av Wegestål, ()RiskforskningFrån ett samlat samhällsperspektiv utgör en förbättrad och utökadriskforskning en strategisk faktor för välståndsutveckling och ekonomisktillväxt. Tyvärr saknas oftast detta samlade perspektiv i den nationellaforskningsplaneringen. Av historiska och andra skäl har olika risker förhälsa, miljö och säkerhet behandlats inom enstaka ämnesdiscipliner ochmed ämnesspecifik teoribildning och terminologi. Resultatet har blivit enfragmenterad och ur samhällets totala synpunkt ineffektivforskningsinsats. gäller att ett riskbaserat beslutsfattande liggersom grund för åtgärder och insatser inom ett stort antal betydandesamhällsområden. Som senare tids händelser visat kan dessa åtgärder,eller brist på sådana, leda till katastrofer med oerhörda konsekvenser.Estoniakatastrofen utgör ett kännbart och fruktansvärt bevis på att risk-forskningen inte haft möjlighet att fylla den roll som samhället kräver.Statens har i flera utredningar av inträffade stora olyckorde påpekat att genomförda riskanalyser hade kunnat leda till attantingen olyckan (storbranden) förhindrats eller konsekvenserna mildrats.Industriföreträdare har påpekat att otillräckliga kunskaper omriskhantering lett till felaktiga planeringslösningar eller åtgärder.Exempel: Säkerhetsavstånd på båda sidor av väg eller järnväg för transportav farligt gods i tät bebyggelse varierar i kommunerna från 25 till 250 meter.Bedömningen av sannolikheter för en olycka sker ytterst sällan.En utredning om risker i samband med transport av farligt gods på norraälvstranden i ledde till bristfälliga slutsatser på grund avokvalificerad bedömning. Än allvarligare är att denna bedömning utan analysöverflyttas till motsvarande planeringsproblem i andra delar av landet.Ett stort antal katastrofer, nationella och internationella, illustrerar att entilltagande komplexitet i de teknologiska systemen sannolikt innebär enkraftig ökning av samhällets sårbarhet och riskpotential. Sett ur ett annatperspektiv kan konstateras att de totala samhällskostnaderna till följd avriskreducerande bestämmelser och regelverk ligger i storleksordningentiotals miljarder utan att det rationella i resursfördelningen närmarestuderas. Den enstaka åtgärd som långsiktigt kan förbättra samhälletsriskhantering är ökad utbildning och förbättrad kunskapsöverföring i allmän-het, baserad på forskning.Riskutredning vid LTH/LUUnder 1994 genomfördes en utredning angående förutsättningarna för attvid bilda en tvärsektoriell organisation för forskning,utvecklingsarbete och utbildning inom riskhantering, riskanalys ochsäkerhetsskydd.I utredningen genomfördes bl a en inventering av dels pågående egentligriskforskning vid , dels ett urval av ämnesinriktad forskningmed väsentlig riskanknytning. Sammanlagt berörs verksamheter hos ett 30-tal institutioner, täckande ett flertal fakulteter. Genomgången kan samman-fattas i ett antal punkter.1. Totalt sett är riskforskningen vid LU/LTH av en synnerligen betydandevolym med en även internationellt sett hög kvalitetsnivå.2. Forskningen är emellertid splittrad på ett antal ämnesområden -områden med ibland bristfällig kommunikation. I grunden likartade problembehandlas i olika discipliner, men ofta med en för respektive disciplinspecialiserad terminologi och analysmetodik med dåligt resursutnyttjandesom följd.3. Tvärvetenskaplig forskning med inriktning mot integrationen riskanalys(naturvetenskaplig/teknisk del), riskupplevelse (psykologi/sociologi) ochbeslutsanalys (inklusive ekonomi) är knappast påbörjad, varken nationellteller internationellt.4. Samma tillstånd karakteriserar forskning om riskhanteringens organisa-tionssociologi, dvs. frågan om hur managementstrukturer skall skapas för attsäkerställa en rationell och långsiktigt tillförlitlig praktisk riskhantering.5. En rationell metodik att jämföra risker från olika områden och prioriterariskreducerande åtgärder saknas.6. Forskning inom ovannämnda områden är av nationellt strategisk bety-delse.7. Större delen av den nödvändiga forskarkompetensen finns tillgängligredan nu vid LU/LTH. Vad som saknas är resurser att bygga upp enorganisation för systematisk samverkan och integration.Prioritering av stora olyckor - teknologiska systemFör att kraftsamla resurserna, fokusera forskningen till det område som ärhögprioriterat ur samhällets perspektiv samt för att utnyttja den nationelltsettunika utbildnings- och forskningspotentialen föreslås i ett första steg att enriskforskningsorganisation vid LTH/LU koncentreras till området storaolyckor -teknologiska system.Motiv för förläggning till LTH/LUDen kritiska åtgärden för att minska potentialen för katastrofartadeolyckor är säkerligen en förbättrad teknologiöverföring och utbildning,baserad på en fortlöpande forskningsverksamhet. På områdetteknologiska risker och speciellt räddningstjänstteknisk riskanalys finnsvid LTH/LU en unik grundutbildning - brandingenjörsutbildningen på140 p. Inom riskanalysdelen omfattar utbildningen bl.a.byggnadsbränder, utsläpp av kemikalier som leder till brand/explosion,andra typer av olycksartade kemikalieutsläpp, transport av farligt gods,fysisk planering av stora olyckor, olyckor i samhälletsförsörjningssystem. Under genomförandet av den ovannämndautredningen framfördes från näringslivet önskemål om att inom civil-ingenjörsutbildningen inrätta en speciell utbildning med särskildkompetens- eller studieinriktning mot industriell riskanalys ochriskhantering. Det kan konstateras att LTH erbjuder en utomordentligoch kostnadseffektiv potential för en sådan utbildning.En utslagsgivande faktor i den nationella kompetensuppbyggnaden gällerforskarutbildningen. Denna kommer att inriktas mot centrala forsknings-områden och planeras som i en forskarskola.Uppläggningen av kurser utförs i görligaste mån så att även intresseradeforskarstuderande från andra områden kan följa utvalda kurser. Vissa kurserläggs också upp på ett sätt som underlättar för forskarstuderande från andrahögskolor att delta. En första start görs med den fakultetsövergripandedoktorandkurs i riskforskning och riskhantering som planeras bli genomfördunder 1995 med Miljövetenskapligt Centrum som ansvarig.Forskningsmässigt gäller att LTH innehåller den nödvändiga kärnan avpågående riskforskning. Bl.a. bedrivs internationellt högkvalitativ forskninginom områden som räddningstjänstteknisk riskanalys, processteknisk risk-analys, arbetsmiljö och risk, speciellt risker till följd av samverkanmänniska-maskin för komplexa system, transportrisker, speciellt transporterav farligt gods och farligt avfall och miljöpåverkan från stora olyckor.Sammanfattningsvis gäller att LTH plus övriga delar av LU erbjuder en förSverige sannolikt unik grogrund och effektivitetspotential genom att samtligabasforskningsområden finns representerade samt genom att en naturlig kärnafinns i brandingenjörsutbildningen och en planerad avslutande studieinrikt-ning för civilingenjörer.Till detta kommer en rad andra faktorer, bl.a.:Vid räddningsskolan i finns en ettårig påbyggnadsutbildning förbrandingenjörer med inriktning på . - genomför på uppdrag av ÖCB utbildningen "Civilberedskap i ett föränderligt samhälle". Utbildningen är till stor del inriktadpåsamhällets sårbarhet och risker och omfattar totalt 15 högskolepoäng. -Närheten till och övriga : Redan nu samarbetar institutionenför brandteknik med Risö Riskcenter inom forskningsprojekt tillhörande EU"Environment". I projektform sker också ett internationellt samarbete med enrad forskningsinstitutioner. En fördjupning och ut- vidgning av dettasamarbete ter sig naturligt, speciellt då med danska forskningsinstitutioner.Hot- och riskutredningenAlltfler samhällsorgan, myndigheter och andra intressenter användernumera begrepp som "riskanalys" eller "kvalificerad riskanalys" i sinaföreskrifter, anvisningar eller rekommendationer. Hot- ochriskutredningen har bl.a. konstaterat att dessa intressenter i hög grad ärbetjänta av ovannämnda typ av forskning, som ett rationelltutnyttjande av forskningsresultaten ställer stora krav på en kraftsamlingoch koncentration av resurserna. Det är mot denna bakgrund av väsentligbetydelse att den fortsatta utvecklingen av en gemensam resursbas påriskforskningsområdet sker där de mest gynnsamma förutsättningarnaföreligger. Frågan har varit föremål för ett omfattande utredningsarbete.Så t ex har fått regeringens uppdrag att i samrådmed och samt andramyndigheter utveckla ett ramprogram för forskning och utveckling inomriskanalysområdet.En förbättrad och utökad riskforskning är väsentlig både för att förhindrakatastrofer och mänskliga tragedier och i ett ekonomiskt perspektiv för attskapa tillväxt och ökat välstånd. Riskforskningen i är fragmenteradoch ineffektiv i jämförelse med andra nordiska länder.Tillväxtpotentialen hos regionens näringsliv beror till stor del på dess för-måga att hantera olika sorters risker. Till dessa risker hör: personella risker(t ex bortfall av nyckelpersoner), finansiella risker, skador på produktions-system, produktionsavbrott, risker i konsumentledet, risker relaterade tillsnabbt förändrade produktions- och ledningssystem. Den pågående drama-tiska omställningen i arbetslivet ökar dessutom företagens känslighet förrisker. En effektiv riskhantering bland företagen kommer att innebärakonkurrensfördelar. Dessutom är landets mest riskexponerade regiongenom sitt geografiska läge och höga befolkningstäthet. Riskpanoramatomfattar t ex stora olyckor med farligt gods, infrastrukturens sårbarhet,allmänna miljörisker och sociala risker.Det regionala universitets- och högskoleväsendet har unika förutsättningaratt stödja samhälle och näringsliv i regionen med relevant och samladkompetens inom riskhantering. Ett centrum för effektiv riskhantering vidLunds tekniska högskola och är på väg att initieras. För-svars- och Utbildningsdepartementen har under medverkan av landshöv-dingen och skånska riksdagsledamöter uppvaktats. I det sammanhangetklargjordes att en statlig satsning förutsätter en regional sådan. Mot dennabakgrund är det viktigt att den ansökan som lämnats in till Närings-departementet med delvis finansiering från de regionala tillväxtavtalen får enpositiv behandling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av ett centrum för effektiv risk-hantering vid och högskola.Stockholm den 4 oktober 1999Karin Wegestål (s)