mot · GM02Ub15 · 1999-06-01 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub15av m.fl. (fp)med anledning av skr. 1998/99:121 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - samverkan, ansvar och utvecklingSkolans huvuduppgift är attförmedla kunskap ochfärdigheterMed en liberal samhällssyn som utgångspunkt är skolan enförutsättning för ett fungerande demokratiskt samhälle.Skolan är samhällets kraftfullaste verktyg när det gäller attge alla människor jämlika livschanser. Skolans uppgift är attge alla människor kunskaper så att de kan förverkliga sinalivsmål. Kunskap behövs också för att fullt ut kunna delta idet offentliga samtalet och för att komma in på enarbetsmarknad som kräver alltmer kvalificerad personal.Ibland talas om andra uppgifter för skolan som också ärviktiga, men det får aldrig råda någon tvekan om att skolansövergripande mål är att förmedla kunskap och färdigheter.Regeringens portalmening i skrivelsen lyder: "Tillgången till en bra skolaoch utbildning är en mänsklig rättighet." Det är utmärkt med en hög ambitionom en väl fungerande och kunskapsförmedlande skola. Därför är det extrabeklagligt för svenska elever och det svenska samhället att skolan inte leverupp till de krav som ställs.Skolan måste vara en framtidsverkstad och en grundbult för vår demokrati.Regeringen skriver att det största hotet mot en fungerande demokrati ärmedborgare som inte kan eller finner det mödan värt att engagera sig iviktiga samhällsfrågor. Grunden för demokratin är de mänskliga rättig-heterna att rösta och att ställa upp i allmänna val, tänka, skriva och talafritt.Dessa rättigheter är säkrade i just nu - även om inte alla väljer attutnyttja dem - men det är av yttersta vikt att mota bort anti-demokratiska ochtotalitära idéer, vilka utgör det verkligt största hotet mot demokratin.Även det s.k. politikerföraktet måste motverkas för att fler ska vara aktiva isamhällsdebatten och det offentliga beslutsfattandet. Därför är det betydelse-fullt att vi tidigt får möjlighet att vara med och bestämma, argumentera ochbli respekterade. Här har skolan en vital uppgift.Folkpartiets skolaBarn växer snabbt. Det är viktigt att tidigt fånga upp lustenatt lära. liberalerna vill därför att den allmännaförskolan ska erbjudas alla barn från ålder.Pedagogiska mål i förskolan är viktiga och inte minst arbetetmed barnens språkutveckling kan vara avgörande förbarnens fortsatta skolgång.Det krävs individuellt uppsatta mål för vad ett barn ska uppnå i skolan. Detmåste också formuleras att det är den pedagogiskt utbildade personalen,d.v.s. förskollärarna, som har ansvaret för förskolans verksamhet.Att införa maxtaxa inom barnomsorgen , när resurserna behövs tillkvalitetsförbättringar i förskola och skola, innebär en felaktig användning avknappa resurser.Barn är också olika. liberalerna har länge arbetat för att skolanska anpassas efter skolelevers olika behov - inte tvärtom. Elever med lägremotivation och med studiesvårigheter ska få det stöd och den uppmuntran debehöver, elever med utvecklat studieintresse ska få stimulans och peda-gogiska morötter. I detta finns ingen motsättning. Det är den likformigaskolan, utformad för genomsnittseleven, som stjälper elever med särskildabehov och kväver lusten att lära mer. Undervisningen måste bli mer individ-anpassad.För att fullt ut skall kunna bli flexibel och anpassningsbarefter elevernas varierande behov måste skolan verkligen vara målstyrd.Folkpartiet liberalerna anser att det skall vara målen i skolans kursplaner somska vara styrande när det gäller antalet timmar i varje ämne.Grundskolan ska vara tioårig och förskoleklassen utgöra det första året.Den utökade tiden i ska användas till att befästa de bas-kunskaper som skolan inte lyckas ge alla elever. I en tioårig grundskolablir undervisningen mer flexibel och skolan kan möta eleven på hans/hennesnivå. I detta syfte vill vi även avskaffa den centralt utformade timplanen. går alltför många elever ut utan att ha inhämtat tillräckligtmed kunskaper. Var femte elev kan inte läsa och skriva på ett tillfreds-ställande sätt. Många av dessa ungdomar går sedan det individuellaprogrammet, vilket är ett symptom på att inte fungerar som denska.Grundtanken i den nuvarande gymnasieskolan är att alla ska läsa vidare påhögskolan. liberalerna menar att detta är orealistiskt och villdärför riva upp gymnasiereformen, införa en lärlingsutbildning samt satsa påvuxenutbildning och kunskapskonton.För en liberal är valfrihet ett honnörsbegrepp. Vissa elever föredrar enfristående skola framför en , och självklart ska friskolor få verkapå lika villkor som den kommunala skolan. Föräldrar och elever ska frittkunna välja mellan offentliga och enskilda skolor.Fånga upp elever tidigtGrundskolans främsta mål måste vara att ingen ska gå vidareutan att vara godkänd i svenska, engelska och matematik. Deåtgärder som regeringen föreslår för att säkra kvaliteten iskolan är inte tillräckliga. Det är dock positivt att regeringennu går i rätt riktning och föreslår en allmän förskola för allafyra- och femåringar. anser att den allmännaförskolan ska erbjudas alla barn . Det ärobegripligt att regeringen inte inser att de nationellaämnesproven i svenska, engelska och matematik ska varaobligatoriska i årskurs 5. I det svenskaskolsystemet slussas många elever vidare tillhögre nivåer, som de inte har tillräckliga kunskaper för attklara av. Dessa elever vore mera hjälpta av att stödjandeinsatser sätts in tidigt.I dag får eleverna betyg först i årskurs 8, vilket är alldeles . Det ärhederligare mot en elev att ge honom/henne information om studieresultatentidigare - lämpligen i årskurs 6. Betygsskalan ska vara sexskalig för att ge enrättvisare bild av elevens kunskapsnivå. Betygen måste följas upp av ut-vecklingssamtal med elever och föräldrar, där individuella planer görs uppför hur eleven på bästa sätt ska arbeta för att nå målen. Dessa utvecklings-samtal ska skolan vara skyldig att dokumentera skriftligt. liberalerna vill också se fler nationella prov, för att säkra attalla skolor och elever hänger med.Säkra kvaliteten i skolanSkolan behöver en fristående kvalitetsinstans som enbartarbetar med kvalitetsfrågor. Den ska inte syssla medfördelning av resurser eller utöva tillsyn. Däremot ska denarbeta med stöd och råd, med nationella jämförelser ochutvärderingar samt med utbildning i kvalitetsarbete. Allaelever ska ha rätt att veta vilken kvalitet deras utbildninghåller i ett nationellt perspektiv. ska varafristående från och skulle t. ex. kunna bestå avföreträdare för universitet och högskolor, kommuner, ideellaorganisationer och näringsliv. Ett fristående kvalitetsinstitutska även ha rätt att kritisera brister i den fördaregeringspolitiken, något som en kvalitetsinstans inomskolverket inte har rätt till.Gymnasieskola i krisEnligt regeringens beskrivning har av elevernasom påbörjat en gymnasieutbildning inte fullföljt den . Det är inte godkänt.I flera stora städer närmar sig antalet elever som hoppat av eller gått ututan godkända betyg . En "gymnasieskola för alla" blir en alltmermissvisande benämning på den svenska gymnasieskolan. Det individuellaprogrammet är ett stort misslyckande, där av elevernalyckas fullfölja nationellt program.Regeringens inriktning att genom utvecklingsarbete rätta till problemen ärverklighetsfrämmande. liberalerna anser att gymnasieskolans målatt alla elever ska uppnå högskolebehörighet är en viktig orsak till mångaelevers misslyckanden. Det måste i stället bli möjligt att fullfölja enyrkesinriktad utbildning utan att läsa samma kärnämneskurser som i studie-förberedande program. Lärlingsutbildning, där skola och företag delar påansvaret måste erbjudas fler elever. En annan orsak till många eleversmisslyckande i gymnasieskolan är otillräckliga kunskaper. De godkändabetygen i motsvarar uppenbarligen inte de kunskapskrav somställs för att klara kärnämnena i gymnasiet. Vi kräver att en grundligutvärdering av betygen i görs genom att jämföra dem medresultat på nationella ämnesprov, och genom att sätta dem i relation till dekrav som ställs i gymnasiet.Trygg och ordnadarbetsmiljö i skolanRegeringens bedömning av hur arbetet med skolansvärdegrund ska utföras saknar ett medvetande om att skolanmåste ställa tydliga krav på alla som vistas i skolan. Brottsom begås i skolan ska polisanmälas, närvaroplikt ska gällaäven i gymnasieskolan och bruk av alkohol, narkotika ochtobak inte accepteras. En nationell handlingsplan börupprättas för hur kampen mot ungas missbruk skaintensifieras.En skola med självständiga och ifrågasättande elever kan bara utvecklas ien trygg och ordnad arbetsmiljö.Lärarbristen - ett allvarligthotLärarbristen är ett allvarligt hot mot den svenska skolanskvalitet. liberalerna anser att alla har rätt att bliundervisade av behöriga lärare. För att komma till rätta medproblemen att rekrytera tillräckligt många och bra läraremåste yrkets status höjas. Skolans huvudmän ska gemöjlighet till fortbildning och ökade karriärmöjligheter förlärare. Det är dessutom viktigt att lärarna får det stöd debehöver för att klara sina viktiga arbetsuppgifter. Därutöverbör lärarnas löner höjas.Regeringen presenterar inte tillräckligt konkreta åtgärder i skrivelsen föratt öka rekryteringen av motiverade och kvalificerade studenter till lärar-yrket.Riv upp gymnasiereformenRegeringen har oklara formuleringar om att denaturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga programmensfrämsta uppgift är att kvalificera för högre utbildning.Folkpartiet liberalerna anser att vissa gymnasieprogram skavara tydligt högskoleförberedande. Att fortsätta att minskaskillnaderna mellan studieinriktade och yrkesinriktadeprogram är något som både studieintresserade och mindrestudieintresserade elever förlorar på.Regeringen har beslutat att försöksverksamheten med lärlingsutbildningska förlängas. Denna försöksverksamhet riskerar att urvattnas, eftersomregeringen i tilläggsbudgeten beslutat att avsatta pengar även ska kunnaanvändas till annan verksamhet inom gymnasiets program. Folkpartietliberalerna menar att pengar ska avsättas för försöksverksamhet medlärlingsutbildning.Upprätta en strategi förvuxenutbildningenI finns inte en långsiktig strategi förvuxenutbildningen. liberalerna beklagar attKunskapslyftskommitténs uppdrag att lämna förslag omframtidens vuxenutbildning försenats på grund avtilläggsdirektiv av regeringen. Enligt liberalernabör ett system utvecklas, där alla ungdomar/vuxna har enutbildningsbank med rätt till gymnasieutbildning och vissakompletteringar, oavsett när utbildningen genomförs.Regeringens planer på stimulans till kompetensutveckling i arbetslivetutgår inte från den enskilda individens rätt att ta ansvar för sina studier.Enligt liberalerna behövs ett helt nytt system med kompetens-konton för att människor ska kunna finansiera bl. a. vidareutbildning. Enanställd ska kunna finansiera även utbildning som arbetsgivaren inte ärberedd att räkna som personalutbildning. Därför ska det nuvarandeavdragsgilla pensionssparandet kunna breddas till ett "pensions- ochutvecklingssparande". liberalerna föreslår också att det till vissgräns ska bli möjligt att låna av det allmänna pensionssystemet. Den somtagit ut pensionsår i förväg kan återvinna denna pensionsrätt genomsparande.Jämställdhet i skolanJämställdhetsarbete handlar mycket om att bryta struktureroch att se kvinnor. Det finns dock skäl att varna förkategoriska uttalanden om hur kvinnor och män är.Naturligtvis finns inte bara en mansroll. Lika litet som detfinns en kvinnoroll. Män och kvinnor är olika. Men oftast ärskillnaderna mellan olika män och olika kvinnor större änskillnaden mellan ett genomsnitt av kvinnor och män. Ändåkan vi se vissa mönster i vårt samhälle där könsuppdelningenär tydlig. Den historiska åtskillnaden sätter ännu klaraavtryck i samhället och kommer med all säkerhet att göra såunder . Inte desto mindre är det angelägetatt ge sig i kast med att förändra situationen.För att skolan ska kunna bli jämställd måste undervisningen planeras medmedvetenhet om att det finns stereotypa könsroller. Det är viktigt att skolaninte förstärker dessa, eftersom det är så att kvinnor och män intehar lika möjligheter att styra över sina egna liv. Skillnaderna mellan hurkvinnor och män använder sin tid i arbetslivet och i hemmet är stora.Pedagogik och metodik måste anpassas så att såväl flickor som pojkar kanintressera sig och aktivt ta del av undervisningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det aldrig får råda någontvekan om att skolans övergripande mål är att förmedlakunskap och färdigheter,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att undervisningen bör blimer individanpassad,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bör varatioårig och förskoleklassen utgöra ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den allmänna förskolanskall erbjudas alla barn ,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införa en sexgradigbetygsskala,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett friståendekvalitetsinstitut,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en nationell handlingsplanom ungas drogmissbruk,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utveckla ett system, däralla ungdomar/vuxna har en utbildningsbank med rätt tillgymnasieutbildning och vissa kompletteringar, oavsett närutbildningen genomförs,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det är angeläget att ettjämställdhetsperspektiv används i skolan.Stockholm den 1 juni 1999Barbro ()()()