mot · GN02U514 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U514av , ()Europapolitiken1 InledningEuropatanken grundar sig på nödvändigheten av att knytade europeiska länderna närmare varandra i ekonomiskt samarbete ochömsesidigt beroende, för att på så vis förhindra kontinenten från att återförödas av krig. Europasamarbetet var och är alltså främst ett projekt föratt skapa fred och stabilitet i vår del av världen. serdet europeiska samarbetet som en nödvändig förutsättning för Europasfortsatta ekonomiska välstånd, för vår gemensamma säkerhet och för engod miljö. EU symboliserar dessutom gränsöverskridande broderskapoch solidaritet, vilka har en stark grund i den kristdemokratiskaideologin. Dessa mål kräver fortsatt reformering av samarbetet på fleraområden. är det av stor betydelse att medlemsländernasmedborgare känner sig delaktiga i denna process, genom att EU-politikeni större utsträckning utformas i nära relation till medborgarnasförväntningar och önskemål. Dessutom bör allmänheten få en störreinsyn i och förståelse för EU-politikens former och institutioner.Amsterdamfördraget är ett steg i denna riktning genom att det förtydligarmånga organisatoriska frågor och även tydliggör de områden där ettgemensamt europeiskt arbete är nödvändigt. Den fundamentala principenhärvidlag är att EU bara ska fatta beslut i frågor som det inte kan beslutasom på nationell eller lägre nivå, dvs subsidiaritetsprincipen. Dennaprincip, liksom det sociala ansvarstagandet är bärande iKristdemokraternas arbete i och i vårt partisamarbetepå Europanivån.De europeiska strävar efter att påverka utveck-ling i riktning mot social harmoni, gemensamt ansvarstagande och en positivekonomisk utveckling, liksom en global solidaritet och helhetssyn som står ibalans med de marknadsekonomiska principerna. kan vi förväntaoss att de europeiska partierna får en allt större betydelse inom EU-sam-arbetet.Inför 2000-talet ser östutvidgningen som EU:sviktigaste uppgift, en nödvändig del i den nya europeiska säkerhetsbygg-naden. Ett starkt måste också känna ansvar för utvecklingen i sinomvärld. En positiv utveckling i våra östra grannländer är också i allrahögsta grad viktig för svenska ekonomiska intressen. Vi vill understrykavikten av att alla kandidatländer får ett fullgott stöd för den politiska ochekonomiska utveckling som leder till medlemskap. Speciellt viktig för oss iSverige är utvecklingen i . vill därförverka för att den nordiska dimensionen uppmärksammas på ett bättre sättinom Europasamarbetet, och att de baltiska staterna även framgent kan kännaett starkt svenskt stöd i sina Europapolitiska strävanden. Inom EU-samarbetet måste vi med tanke på östutvidgningen vara beredda på enöversyn av institutionernas utformning; det är för oss uppenbart attnuvarande organisation på ett antal punkter skulle vara praktiskt omöjlig i enutvidgad union.Medan stöder ett fortsatt svenskt deltagande i EU-politikens reformering, måste vi konstatera att inteagerar tillräckligt kraftfullt vare sig för att värna svenska intressen ellerföratt reformera samarbetet på de sätt vi tror är bäst för framtiden. Det förrafallet gäller inte minst . Det senare gäller t.ex. kampenmot överbyråkratisering, arbetet med en gemensam miljöpolitik, och an-svaret för utveckling och fred utanför unionens gränser. Kristdemokraternaarbetar för ett mer engagerat och aktivt svenskt deltagande i utformningen avEuropas framtid. vore det oförsvarligt att inte se EU-samarbetetsom en del i det framväxande globala samarbetet i bl a miljö- ochhandelsfrågor. strävar efter att se det globala perspektiveti alltfler aspekter av Europapolitiken.Denna motion påvisar några centrala punkter i Europapolitiken därKristdemokraterna vill se ett aktivt svenskt agerande.2 Den första pelaren2.1 Grundläggande mänskliga fri- och rättigheterKristdemokraterna har under en följd av år arbetat för att Europakonven-tionen om mänskliga rättigheter ska införlivas i . Detta ären viktig principfråga eftersom konventionen är mer långtgående än deformuleringar om mänskliga rättigheter som använts.Amsterdamfördraget är även på detta område ett framsteg, bl a när detgäller principen om ickediskriminering. Dock vill vi återigen framhållaatt oberoende organisationer såsom kritiserar denu pågående reformernas otillräcklighet. Framför allt behövs enutomstående och från EU oberoende rättslig kontroll. Som det nu ärberor reformernas effektivitet på medlemsländernas villighet att lagstiftainom området. Därför bör fortsätta att driva frågan aktivt.2.2 Den sociala dimensionenKristdemokraterna vill se ett familjernas och medborgarnas , därmänniskan och familjen ges frihet att välja så att socialt ansvar ochpersonlig utveckling förenas. Därvid måste EU arbeta för att lösaproblemen med social infrastruktur och sysselsättning. Detta måste ocksåkombineras med en ekonomisk politik som främjar företagsamhet ochframväxten av nya jobb. Den har tyvärr inteuppmärksammat europeiska förslag i denna riktning, t ex om ett mernäringslivsvänligt skattesystem.Ett konkret område där vill se ett större socialtansvarstagande gäller stödet till handikappade inom unionen. Amsterdam-fördragets icke-diskrimineringsparagraf omfattar funktionshindrade och är enviktig utgångspunkt för gemensamma åtgärder, men konkreta initiativ måstenu tas för att utnyttja detta. Den fria rörligheten är begränsadförde funktionshindrade, på grund av skillnader i regler mellan medlems-länderna. Enhetlig lagstiftning med obligatoriska minimidirektiv krävsdärför. ser positivt på de ansträngningar som görs inomett antal handlingsprogram (, och ) för att förbättrafunktionhindrades möjligheter till sysselsättning.2.3 Europeisk miljöpolitikKristdemokraterna ser positivt på att genom EU har möjlighet attdriva på hela unionens miljöpolitik genom ett aktivt agerande. Det är nuviktigt att även fortsättningsvis verkar för att ett ekologiskthelhetstänkande genomsyrar unionens arbete. Detta gäller inte bara dendirekta miljöpolitiken utan även industri, jordbruk, energi, trafik, handeloch biståndspolitik. Det är mycket positivt att den s kförsiktighetsprincipen är fastlagd i och med , liksomatt miljöbeslut i många fall kan fattas med kvalificerad majoritet. Vibehöver stärka samarbetet om en gemensam politik i energifrågorna medfokusering på en hållbar utveckling. Det är angeläget att utveckla ettgemensamt tekniskt ansvar för de risker som finns med åldrandekärnkraftsteknik i Europa.2.3.1 Stärk EU:s miljöambitionerSverige bör vara pådrivande i arbetet med att lägga fast en plan för enstegvis genomförd skatteväxling från skatt på arbete till skatter ochavgifter på miljöförstörande produktion och utsläpp. Genom enskatteväxling underlättas en effektivisering av energi- ochmaterielhanteringen i våra samhällen - en förutsättning för att på siktdämpa risken för en klimatförändring och andra ekologiska chocker.Vidare måste mål vara att högsta tillämpbara ambitionsnivå skallgälla i medlemsländernas miljöregler, och att inte skall behöva sänkasina miljönormer. bör också verka för möjligheten att enskilda EU-länder av miljöskäl, och inte av protektionistiska skäl, ska kunna införahårdare miljöregler. När det gäller utvecklingsländerna måste EU samarbetamed dessa för att överföra miljöanpassad teknik och verka för en gentemotutvecklingsländerna mer generös miljömärkningspolitik.Kristdemokraterna anser vidare att en stärkt miljögaranti med omvändbevisföring bör införas. ligger bevisbördan på det land som vill förbjudaen viss vara med åberopande av miljögarantin, vilket innebär en begränsningav miljögarantins effektivitet. vill att fortsätterattdriva denna fråga; de förbättringar som Amsterdamfördraget i artikel 100a.4medförde, är enligt vår mening inte tillräckliga. Om vi ska ta försiktig-hetsprincipen på allvar borde det vara självklart att låta producenten bevisaatt en vara inte är miljö- och hälsofarlig. är bevisföringen så svår attmiljögarantin åberopas alltför sällan.2.3.2 MajoritetsbeslutKristdemokraterna anser att beslut om miljöavgifter ska kunna fattas medkvalificerad majoritet. har inte stött detta, eftersomman hävdar att det är en skatt och att den därför bör omfattas av sammabeslutsregler som övriga skatter, det vill säga enhällighet. Vikristdemokrater anser att det i första hand rör sig om en miljöfråga ochinte en skattefråga, vilket skulle motivera beslut med kvalificeradmajoritet. Så länge beslut fattas med enhällighet omöjliggörs i praktikenvårt mål om en gemensam miniminivå för miljöavgifter på koldioxid ochandra miljöskadliga utsläpp samt om skatteväxling.2.4 Ekonomisk utvecklingKristdemokraterna ser stabila och positiva villkor för företagande,sparande och investeringar som grunden för en europeisksysselsättningspolitik. Vi vill medverka till åtgärder som gör att särskiltmindre och medelstora företag ges bättre förutsättningar att ta del av defördelar som denna växande hemmamarknad innebär. Det handlar omallt från att bättre och mer företagsanpassade regler för offentligupphandling genomförs även i , till att onödigt krångel ochbyråkrati avvecklas. menar vi att den inre marknadenslångsiktiga framgång bygger på att den utvecklas inom sociala ochekologiska ramar. Vi vill också att slår vakt om konsumenternasrättigheter genom att verka för en hög konsumentskyddsnivå, inte minstgenom Konsumentråd.Kristdemokraterna vill låta svenska folket avgöra frågan om deltagande iEMU genom en folkomröstning hösten . Vi ser potentiella fördelarmed en gemensam valuta, såsom pristransparens, ökad konkurrens och enstörre stabilitet i eurons valutakurs. Men vi är medvetna om deproblem som kan följa på ett svenskt deltagande. Förutom att en stark folk-opinion mot medlemskap funnits i , är de strukturella förutsätt-ningarna, såsom skattesystemet och arbetsmarknadsregleringarna, ogynn-samma och föråldrade. Den nuvarande nedgången i arbetslösheten är till vissdel konjunkturberoende, medan en långsiktigt hög sysselsättning kräverstrukturella åtgärder. Detta är till stor del den socialdemokratiska regeringensansvar. dåligt fungerande arbetsmarknad och bistra företagarklimatär följden av en långvarig oförmåga hos regeringen till strukturella reformeroch tillväxtfrämjande åtgärder.2.4.1 Harmoniserad beskattningMed en fri gränshandel och fri rörlighet av varor, tjänster, personer ochkapital är det inte längre långsiktigt hållbart att hålla en väsentligt högreeller annorlunda skattestruktur i än i våra grannländer; framförallt gäller det kapitalskatterna. bör arbeta för attgemensamma miniminivåer fastställs inom flera skatteområden.Energiskatterna ska utformas så att miljöbelastande energislag beskattashårdast medan introduktionen av miljövänliga och förnybara energislaguppmuntras. Det är viktigt att av rättviseskäl driva miljöskattefrågorna främstpå Europanivå. På det viset undviker vi att negativt särbehandla svenskaföretag. Dessutom är miljöproblemen så gränsöverskridande att endastgemensamma europeiska satsningar kan bli verkligt effektiva. En skatte-växling bör eftersträvas där skatten på arbete sänks som skatten påenergi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser höjs. Inom EU:smedlemsstater som helhet har den direkta skattesatsen för lönearbetandearbetskraft ökat med ungefär en femtedel . Detfinns skäl att sänka beskattningen på arbetskraft i syfte att främja sysselsätt-ningen inom medlemsstaterna till dynamiken i det framväxande tjänste-samhället. När en allt större del av företagens produktion handlar om renatjänster, slår skatten på arbete hårt mot tillväxtpotentialen. Att reduceraskattebördan för arbetskraften skulle därför i viss mån kunna varasjälvfinansierande. har inom EU pågått ett arbete somsyftar till gemensamma bestämmelser om en minimiskattesats för koldioxid-utsläpp. driver kravet på att den svenskaregeringen ska verka för en europeisk miniminivå för koldioxidskatt. Dettaskulle inte minst förbättra svenska företags konkurrenssituation.2.4.2 En europeisk transportpolitik för hållbar tillväxtEn gemensam europeisk transportpolitik måste uppfylla flera syften:stimulera tillväxt, gynna den fria rörligheten, ge stöd åt svagare regioneroch, genom tydliga miljökrav, bidra till en hållbar utveckling. Härvidmåste konkurrensneutralitet och harmonisering vara det övergripandemålet. Svensk transportnäring lider i vissa fall av hårdare regler ochavgifter än i grannländerna, vilket naturligtvis missgynnar näringen. Detär därför angeläget att aktivt driva harmoniseringsfrågan. Bland annatskulle svenska åkare ha mycket att vinna på en miljöklassning avtransportfordon, eftersom våra transportföretag ofta har jämförelsevismiljövänliga fordon. Svensk diesel är också miljövänligare än i flertaletmedlemsländer, vilket stärker skälen för att harmonisera skatterna imiljöhänseende.2.5 JordbrukDe jordbruksreformer som beslutats om inom ramen förAgenda 2000 är fortsatta steg mot ökad marknadsanpassning.Kristdemokraterna stöder denna utveckling. Däremot är det positivt försvenskt jordbruk att EU i övrigt inte delar den tankarom en snabb avveckling av den gemensamma jordbrukspolitiken. Vikristdemokrater vill slå vakt om grundförutsättningarna förlivsmedelsproduktion i hela vårt land, och ändra på den svenskajordbrukspolitik som missgynnar svenska bönder. Det är hög tid attgöra något åt de konkurrenssnedvridande skatter som drabbar densvenska lantbruksnäringen. ser också med besvikelsepå hur den misslyckats med att utverka fortsattersättning från de europeiska strukturfonderna till de svenskaglesbygdsbönderna. Det visar tydligt regeringens ointresse för landetsjordbruksnäring och målet att hela ska leva. jordbruk,som på många områden är ett av de mest ekologiskt välfungerande ivärlden, förtjänar ett starkare stöd.2.5.1 Ett ekologiskt hållbart jordbrukSverige bör sträva mot att öka andelen jordbruk med ekologisk inriktningoch mot fortsatt höga hälsokrav på livsmedelsproduktionen. Jordbruketska inte bara ge oss bra mat till rimliga priser, det ska också bevaraodlingslandskapets mångfald av växter och djur. Det är viktigtur ett globalt perspektiv att åkermarken i och finnstillgänglig för livsmedelsproduktion, och att därför den fortsattajordbruksproduktionen i och andra länder säkras. Utformningenav stödet kan dock behöva ses över.Kristdemokraterna vill också arbeta för principen att miljöavgifter förjordbruket i sin helhet ska återgå till näringen själv. Det är rimligt att denbörda som avgifterna ändå innebär i slutändan används till att förstärkanäringens långsiktiga förmåga till ekologiskt helhetstänkande.Sverige ska också vara starkt pådrivande för ökade djurskyddskrav. Sundastallmiljöer och en värdig behandling av djur i samband med transport ochslakt borde enligt vara en självklarhet. Amsterdam-fördraget går här i rätt riktning. Ett fortsatt engagemang för djurskydds-frågorna gynnar dessutom , eftersom de höga svenska kraven ärförenade med stora kostnader. anser utöver detta även attde exportbidrag som utbetalas för transport av levande djur stegvis böravvecklas.2.5.2 Avreglering av produktstandarderKristdemokraterna vill att aktivt verkar för att de allra flestaregleringar av produktstandarder inom jordbruket avvecklas, eftersomkonsumenterna själva kan göra sitt eget val av pris och kvalitet, nu när enallt större del av priset betalas direkt på marknaden. Detta gäller t.ex.kriterier för mått och form. Naturligtvis måste det även fortsättningsvisfinnas tydliga normer och märkningsregler för hälso- och miljösäkerhet.2.6 BioetikKristdemokraterna menar att vår generation har ett mycket stort ansvargentemot kommande generationer för bevarandet av biologisk mångfaldoch den naturliga genetiska arvsmassan. Vi är alla förvaltare av ettoskattbart biologiskt arv, och det medför stora förpliktelser. Samtidigtmåste konstateras att genteknologin inneburit viktiga framsteg förmänskligheten. Vi menar dock att den långsiktiga förvaltarskapstankenalltid måste vara närvarande i den framtida genteknologiskautvecklingen.2.6.1 Ansvarstagande för den genetiska arvsmassanEtt moratorium för så kallad "utsättning" av genetiskt modifieradeorganismer är, till dess att eventuella konsekvenser av sådan "utsättning"kan bedömas, av stor betydelse. Ett sådant har i praktiken införtsprovisoriskt av EU . bör (bl a genommiljökommissionären) verka för att det kommande EU-direktivetutformas på ett kraftfullt sätt med försiktighetsprincipen som grund.Samma principer bör också gälla i EU:s agerande inom WTO.Det nya patentdirektiv för skydd av biotekniska uppfinningar som antogs1998 gör det möjligt att ta patent på gener, växter och djur samt vävnad ochkroppsdelar från människor så länge dessa är "isolerade från den mänskligakroppen". menar att centrala direktiv för reglering avdessa frågor är nödvändiga; avsaknad av lagstiftning skulle innebära en storrisk för mycket liberala bedömningar av möjligheten att erhålla patent påarvsmassa. Dock anser att även det nuvarande direktivethar en alldeles för liberal grundinställning till möjligheten att ta patent påliv.Det är oetiskt att betrakta levande varelser som uppfinningar. Vi anser därföratt bör arbeta aktivt för att göra det mer restriktivt, så attförsiktighetsprincipen verkligen gäller. Det gäller för det första den genetiskamodifieringen av växter och djur i kommersiellt syfte. Framför allt måste detnoggrant utredas vilka konsekvenser manipulerade organismer kan få för deekologiska system de befinner sig i och vilka hälsorisker de kan utgöra förkonsumenten. För det andra finns oerhört svåra frågor vad gäller människansegen kropp. anser att vi måste vara synnerligen restriktivanär det gäller tillstånd att med genteknik förutsäga och eventuellt förhindraärftliga svagheter hos människokroppen. Försiktighetsprincipen ochrespekten för den enskilda människan måste vara överordnade i sådana över-väganden.Dessa frågor berör emellertid inte bara , utan även resten avvärldshandeln. Vi anser därför att och EU måste kämpa för att endylik reglering även införs av WTO i den kommande millennierundan.Överhuvudtaget gäller att Europapolitiken i större utsträckning måsteutformas med ett globalt perspektiv.3 Den andra pelarenDen globala världsekonomin är ett faktum, och innebär många nyamöjligheter för ekonomisk utveckling och handel. Dock ställer globali-seringsprocessen och andra världsdelar inför svåra problem.Sådana problem kräver gemensamma lösningar i form av väl utveckladespelregler, där också sociala och miljömässiga målsättningar vägs in.Även solidariteten med utvecklingsländerna måste vara en del i sådanalösningar.Den europeiska familjen måste ta sitt ansvar för att bilägga konflikter i vårtnärområde. Härvid måste samarbetet i FN, , Nato och VEU ses överför ett snabbare agerande vid kriser liknande den i Kosovo. Än viktigare äratt arbeta förebyggande genom ekonomiskt bistånd och preventiv diplomati.Det rena försvarssamarbetet inom VEU måste även fortsättningsvis varamellanstatligt, och bör inte integreras i EU.De s k Petersbergs-uppgifterna utgör en god grund för ett fortsatt sam-arbete i fredsbevarande och humanitära åtgärder, även för neutrala länder.Samarbetet underlättas även av möjligheten till konstruktivt avståndstagande,så att en icke deltagande part inte behöver hindra ett gemensamt agerande,trots enhällighetsprincipen. Dessutom är det positivt att en enhet för plane-ring och tidig varning nu skapas vilket underlättar ett snabbt och kraftfullteuropeiskt agerande vid framtida kriser.Vår solidaritet med omvärlden kräver också att vi arbetar för en merrestriktiv vapenexport bland de europeiska länderna, så att den inriktas motstabila demokratiska stater. Redan har, i enlighet med kristdemokratiskakrav, en uppförandekod för vapenexporten antagits. Vi vill verka för attdenna kod efterlevs noggrant av samtliga medlemsländer, och ser helst attden blir lagligt bindande.3.1 Europeiskt ansvarstagande för världens fattigaFör är den rika världens solidaritet med de allrafattigaste en huvudprincip i europeisk utrikespolitik. Därför ser vi medbesvikelse att ligger kvar vid "skammens gräns" ibiståndet, trots en uppåtvändande ekonomi. Vi verkar för att Sverigeåterigen skall framstå som ett gott exempel bland länder ibiståndspolitiken. Därför vill vi också se att verkar för enreformerad europeisk biståndspolitik. Detta bör göras i dialog medbiståndsländerna själva, och med en ekologiskt hållbar utveckling sommål. En bättre koordinering av EU:s och medlemsländernas biståndmåste ske för att öka effektiviteten. Vi välkomnar varmt den utredningom komplementaritet som genomförts av kommissionen i detta syfte.Utöver detta bör biståndet decentraliseras för att komma närmarefältarbetet. Budgetarbetet bör resultatstyras i större utsträckning.Vi bör eftersträva en större betoning på fattigdomsbekämpning, så att vårtbistånd kommer de allra fattigaste människorna till del. Det är oroväckandeatt OECD-rapporter visar hur andelen europeiskt bistånd till dessa länderminskat betydligt . bör påverka EU-länderna attfortsätta skuldsaneringsarbetet i tredje världen genom att föregå med gottexempel. Ytterligare ett prioriterat område bör vara teknikutveckling. Detgemensamma biståndet bör underlätta för utvecklingsländerna att genomföratekniksprång ifråga om framför allt den nya informationstekniken, samtmiljöanpassad teknik inom områden som energi, transporter och vattenhus-hållning.För ett effektivt europeiskt bistånd krävs noggranna kontrollmöjligheter.Medborgarna bör också få större insyn, för att öka dess engagemang i detgemensamma biståndet. vill därför se att arbetarför ett oberoende gemensamma biståndet. Detbehövs i kampen mot den utbredda misskötsel av EU:s medel som uppdagatsunder senare tid.Vår solidaritet med omvärlden får inte begränsas till ren hjälpverksamhetpå biståndssidan, för att sedan motverkas av politiken på andra områden. Omvi menar allvar med den globala solidariteten, måste ett motsägelsefritthelhetstänkande genomsyra våra relationer till världens fattiga länder. Här ärdet speciellt viktigt att gifta ihop handels- och biståndspolitiken. IdaginnebärEU:s tullar på jordbruksprodukter och textilier svåra hinder för utvecklings-ländernas export. EU:s handelspolitik i WTO måste därför drivas medförståelse för utvecklingsländernas handelsvillkor, som deteuropeiska jordbrukets speciella situation inte får glömmas bort.4 Tredje pelarenKristdemokraterna menar att ett fördjupat samarbete krävs även inominrikesfrågor och rättsliga frågor. I vissa fall, såsom i flyktingpolitiken, ärdet därför nödvändigt att beslut kan tas med kvalificerad majoritet istörre omfattning. Vi ser positivt på den fördjupning av samarbetet somgjorts inom Europol, för en aktivare kamp mot drogtrafik ochmänniskohandel. Gränsöverskridande kriminella grupper är ettallvarligt hot mot välstånd och dess medborgares säkerhet, etthot som vi måste möta gemensamt. Det är olyckligt att de ökadeproblemen tidigare mötts av kraftiga svenska neddragningar inomtullväsendet, och även i årets budget är resurserna för små.Kristdemokraterna menar att kommer att krävabetydligt större resurser för svensk tull, polis och kustbevakning. Skyddetför medborgarnas säkerhet kräver ett sådant ansvarstagande avmedlemsländerna. Vidare måste en fullständig avveckling av de inregränserna få vänta på ett effektivt svar på de ökande problemen ifrågaom illegal handel med droger, alkohol och tobak. Kristdemokraternakommer att kompromisslöst bekämpa alla liberaliseringssträvanden inomnarkotikapolitiken. Vi slår också vakt om den restriktiva svenskaalkoholpolitiken.4.1 Rättslig samverkan över gränsernaDet rättsliga samarbetet spelar en stor roll inom den europeiska brotts-bekämpningen. Tyvärr har åklagare och domstolar stora svårigheteratt driva internationella brottsutredningar. Dessutom varierar de rättsligadefinitionerna på samma brott inom EU. Organiserad brottslighet tjänaridag mycket på sådana brister. För en effektivare rättshjälp ländernaemellan måste de berörda rättsliga instanserna kunna kommuniceradirekt med varandra och inte, som , tvingas gå via respektive landsbeskickningar och utrikesdepartement.