mot · GN02Ub260 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub260av Tolgfors, ()Reformerad gymnasieskolaEn reformerad gymnasieskolaGymnasieexamen är ett grundkrav för att klara sig på arbetsmarknaden . De allra flesta går också vidare från tillgymnasieskolan. Alltfler saknar dock de grundkunskaper som krävs föratt klara av gymnasieutbildningen. Följden blir att det individuellaprogrammet växer och att många hoppar av sin gymnasieutbildning.Dessa båda trender måste vändas.I senaste rapport, "Jämförelsetal för barnomsorg och skola",framgår just att alltfler ungdomar söker till gymnasieskolans individuellaprogram. 1992 började på det individuella programmet och 1994hade andelen stigit till . Det är en dramatisk ökning.Omfattningen av det individuella programmet är nu så stort att det är dettredje största gymnasieprogrammet, efter samhälls- och naturvetenskapspro-grammen.Alltför många behöver särlösningar för att klara gymnasiestudier. Det indi-viduella programmet har alltmer fått uppgiften att vara ett undantagsprogramför de elever som inte har tillgodogjort sig de kunskaper lär ut.Orsaken till ökningen av det individuella programmet är brister i grund-skolan som gör att alltfler elever inte får med sig de baskunskaper som ärnödvändiga för att klara gymnasieundervisningen. För att stärka gymnasietssätt att fungera måste därmed bristerna i åtgärdas. Det får intevara så att elever med bristande baskunskaper släpps igenom år föratt misslyckas när det är för sent att göra något åt problemet.Utvecklingen är en signal som - tillsammans med andra - gör att man be-farar att de elever som har svårt hänga med i undervisningen och klaragrundskolans mål blir alltfler. Det är naturligtvis ytterst oroande, allrafrämstför de enskilda eleverna men också för som kunskapssamhälle.Rapporten visar också att andelenelever som fullföljer sin gymnasieutbildning fortsätter att minska. Av demsom började fullföljde sin utbildning och för elever sombörjade året därpå sjönk siffran till . Av eleverna som började1994 var det bara tre av fyra, , som gick ut inom fyra år.Trenden med allt lägre andelar elever som fullföljer sin gymnasieutbild-ning är mycket allvarlig och måste vändas. Uppenbarligen misslyckas skolanmed att erbjuda utbildning som känns meningsfull och realistisk för denenskilde eleven. Det är ett underbetyg mer för skolpolitiken än för skolan.Det är säkert också här fråga om att många elever inte har med sig tillräck-liga förutsättningar från för att klara gymnasieskolan, utandärför hoppar av.Förmodligen är en viktig del av förklaringen till den låga examenspro-centen att linjer som var tvååriga nu har gjorts treåriga. Teorikravenär lika för alla, oavsett intresse, motivation eller förutsättningar. Alla skall fåhögskolebehörighet, är tanken.Det var fel väg att gå. Inslagen av valfrihet för eleven borde ha ökats i ut-bildningen i stället.De teoretiska kurserna har utökats i omfattning, vilket drabbar de eleversom tidigare hade möjlighet att välja en mer praktiskt inriktad utbildning.Följden blir att många misslyckas, känner att kraven är för höga och läggerav. Det ökar utslagningen, då det helt saknas alternativ för skoltrötta ellerpraktiskt intresserade elever.Gymnasieskolan måste erbjuda fullgoda alternativ för alla elever, oavsettom intresset ligger för teoretiska eller yrkesinriktade praktiska ämnen.Sålunda måste de tvååriga praktisk inriktade yrkeslinjerna återkomma igymnasieskolan.Det viktiga är att de elever som väljer en kortare yrkesinriktad linje harmöjlighet att komplettera med teoretiska ämnen för högskolebehörighetlängre fram, om de så önskar. Det måste ges många chanser till utbildning ilivet. En förutsättning för det livslånga lärandet är de livslångt åter-kommande möjligheterna att uppdatera och komplettera sin utbildning.Är tröskeln för hög redan vid steget mellan grundskola och gymnasiumeller får många unga en sämre start på yrkeslivet än omde går en praktisk yrkesförberedande linje, med möjlighet att senare läsa inhögskolebehörighet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ingen elev skall behöva gå ur grundskolanutan nödvändiga baskunskaper,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad valfrihet och återinförande av tvåårigayrkesinriktade linjer på gymnasiet.Stockholm den 4 oktober 1999Sten Tolgfors (m)