mot · GM02So24 · 1999-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:So24av m.fl. (c)med anledning av prop. 1998/99:106 Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m.Regeringen föreslår i proposition att högkostnadsskyddet förläkemedel ska höjas från till 1 800kronor. yrkar avslag på propositionen i den delsom rör höjningen av högkostnadsskyddet. I fråga ompensionstillskottet hänvisar vi till motion medanledning av regeringens vårproposition. Regeringen har föravsikt att göra en samlad översyn av läkemedelsförmånen.Det välkomnar . Vi anser dock att det redan nuär möjligt att vidta en rad åtgärder för att sänka läkemedels-kostnaderna utan att det ska drabba dem som är i stort behovav att få sina läkemedel subventionerade. anser,till skillnad från regeringen, att bör avvecklas. För att öka prispressen ochför att förbättra servicen i hela landet bör enskilda apoteksäljas ut, och nya ska kunna startas.Centerpartiet kan inte ställa sig bakom en försämring av högkostnads-skyddet som så drastiskt drabbar dem som är mest utsatta. Höjningen kanförvisso av människor med normal läkemedelsförbrukning ochnormala inkomster. Däremot innebär det ytterligare en börda för människorsom har stort behov av läkemedel för att kunna leva ett normalt liv och somhar små ekonomiska marginaler. För barnfamiljer, kroniskt sjuka ochfunktionshindrade är höjningen, tillsammans med andra kostnader, ytterligareen ekonomisk börda. delar inte regeringens bedömning attåtgärderna inte leder till att någon drabbas av läkemedelskostnader som blirså höga att hälsa eller vården blir eftersatt. Vi saknar en sammantagensamhällsekonomisk analys av förslagets effekter, t.ex. i form av ökad sjuk-vård och fler sjukskrivningar.Läkemedelskostnadernaskjuter i höjden, regeringenvidtar fel åtgärderProblemen med de ökade läkemedelskostnaderna måsteåtgärdas, men kortsiktiga åtgärder kan bli kostsamma församhället. Det hjälper dock inte att angripa symtomen - utandet är de grundläggande orsakerna till skenandeläkemedelssubventioner som ska åtgärdas. Regeringen väljernu att överlasta problemen på barnfamiljer, äldre kronisktsjuka och människor med funktionshinder i stället för attvidta åtgärder som långsiktigt kan sänkaläkemedelskostnaderna.Regeringen skriver i propositionen: "Regeringen vill understryka vikten avatt patienten ser delbetalningssystemet som ett naturligt sätt att betala sinaläkemedelsinköp och att inköpen därför regelmässigt kommer att görasgenom en uppdelning av kostnaden." Problemet i detta sammanhang är attdet enligt regeringens förmenande är patientens syn på delbetalningssystemetsom ska vara avgörande. Det är inte tillräckligt så länge intehar samma uppfattning. Patienten är i förhållande till apoteken i underläge.Apoteket uppfyller inte de krav som ställt på att delbetalningeninte ska anses som en kredit utan som en del av förmånssystemet, något somkommer att få till följd att det kommer att ske en kreditprövning avkunderna. Detta bör ges regeringen till känna.En höjning av högkostnadsskyddet är enligt fel väg att gå föratt åtgärda den stigande kostnaden för läkemedelsförmånen. Kostnaden försubventionen har i det närmaste fördubblats . Den kraftigakostnadsökningen har sina orsaker i, vilket också regeringen skriver i propo-sitionen, den demografiska utvecklingen att allt större del av läkemedlenskrivs ut i öppenvård samt tillkomsten av nya dyrare läkemedel.Vårdtiderna har kortats kraftigt och alltmer sjukvård utförsinom öppenvården. Bättre och effektivare läkemedel är en starkt bidragandeorsak till en bättre och effektivare sjukvård. Utvecklingen inom läkemedels-området går snabbt och många nya läkemedel har hjälpt många kronisktsjuka att leva ett nästan normalt liv, utan smärta och plågor.Läkemedlen och utvecklingen inom sjukvården bör ses i ett sammanhang.Det var bl.a. med bakgrund av detta som läkemedelsförmånen överfördes tilllandstingen. Läkemedlen är en viktig faktor i sjukvården men de skaanvändas rätt. Det ska inte finnas några hinder för att de som har behov avläkemedel ska få dem, men ska en alltför vidlyftig förskrivninggranskas.Kostnader för läkemedel stiger och om de fortsätter att stiga tränger deundan den av landstingen finansierade hälso- och sjukvården. De senasteåren har läkemedelspriserna stigit , en helt orimlig kostnads-utveckling. Det hjälper inte att skjuta över kostnaderna på äldre och sjuka. Istället måste regeringen ta tag i de grundläggande orsakerna till höga läke-medelspriser. Det finns flera utredningar som överlämnats till Social-departementet och i dessa finns förslag till förändringar som kan reducerakostnaderna utan att patienterna drabbas.Hög läkemedelsanvändningett problemEn oroande tendens inom omsorgen är att många äldrekonsumerar för mycket medicin, vilket i värsta fall kan ledatill försämrad hälsa. har i studier påvisat attdet brister i rutinerna för läkemedel till äldre. använderde sjukhemsboende i snitt nio läkemedel per person. avboende på sjukhemmen har tio eller fler läkemedel samtidigt.Studien visar också att av de boende har någon form avpsykofarmaka. Dessutom har av de boende ordineratsantipsykotiska läkemedel trots att rapporteras hadessa symtom. För äldre som bor hemma är det svårare att fåen samlad bild över läkemedelsanvändningen. finns detingen självklar rutin för informationsöverföringen mellanolika förskrivare av läkemedel. I vissa fall kan användandetav läkemedel försämra hälsan.Problematiken med alltför vidlyftigt användande av läkemedel kommerman inte åt med att höja högkostnadsskyddet. Och det ska inte heller regleraspå detta sätt. Det ska i stället regleras av läkarna, och med hjälp av ökadmedicinsk kompetens inom äldrevården. Höjningen av fribeloppsgränsen kani stället leda till att nödvändiga läkemedel inte tas ut.Våra förslagDet är av största vikt att med alla medel pressa kostnadernaför läkemedel. Därför bör nya vägar prövas för att få nedkostnaderna och förbättra servicen och säkerheten förenskilda människor. Regeringen borde lägga kraften på attfullt ut nyttja de möjligheter som överförandet av ansvaretför läkemedel till landstingen ger, t.ex. genom bättreordinationsrutiner, noggrannare kontroll av hur olikaläkemedel förskrivs, utvecklade arbetsformer förläkemedelskommittéerna och en ökad priskonkurrens påläkemedel i . Det är bra att regeringen gör en samladutredning av förmånssystemet. Det finns dock några förslagsom är genomförbara redan nu.Avvisar förslaget om höjthögkostnadsskyddCenterpartiet avvisar regeringens förslag om höjthögkostnadsskydd. Anledningen till att vi avvisar förslagetär, som vi redovisat ovan, att det blir ytterligare en börda förpersoner som är i stort behov av att få sina läkemedelsubventionerade.Bryt ApoteksbolagetsmonopolApoteket fick 1970 ensamrätten att bedriva detaljhandelmed läkemedel. är det enda OECD-land som har ettstatligt monopol avseende detaljhandel med läkemedel. Dethar, som i så många andra fall, visat sig att monopol leder tillineffektivitet och till en expansion av verksamheter som ärgynnsamma för bolaget men ogynnsamma för samhället idess helhet.Apoteksbolagets framtid och läkemedelsförsörjningen har varit föremål förutredning i flera omgångar . En av utredningarna resulterade ien proposition som fyrpartiregeringen lade till men somdrogs tillbaka av den socialdemokratiska regeringen efter valet . Ipropositionen föreslogs att Apoteksbolagets monopol på detaljhandel medläkemedel skulle inskränkas så att receptfria läkemedel skulle få säljas idetaljhandeln efter det att tillstånd beviljats. Efter regeringsskiftet 1994tillsattes inom en arbetsgrupp med uppdrag att utredaApoteksbolagets ställning och uppgifter (Apoteksbolagets framtida roll.Utgångspunkter och förslag Ds 1995:82). Arbetsgruppen föreslog bl.a. att dereceptfria läkemedlen skulle delas upp i två grupper, den ena skulle enbart fåsäljas inom Apoteksbolaget, den andra även inom öppen handel av den somgjort anmälan till . Arbetsgruppen föreslog också attsjukvårdshuvudmännen själva skulle få upphandla läkemedel från parti-handeln. Regeringen lämnade förslag till om det sistnämnda för-slaget, men tillsatte en ny utredning vars uppdrag var att "förut-sättningslöst" analysera och lämna förslag till hur läkemedelsdistributionen ifortsättningen bör organiseras och regleras för att målet om rationellläkemedelsförsörjning ska uppnås och befolkningens behov av säkra ocheffektiva läkemedel till lägsta möjliga samhällskostnad ska kunna till-godoses. I utredningen vård och handel (SOU1998:28) föreslås hur apoteksverksamheten iframtiden bör regleras. Utredningen föreslår att skafinnas kvar men att även privata apotek ska kunna etableras. I utredningenredovisas också att landsomfattande detaljhandelsföretag är beredda att åtasig distributionen.Utgångspunkt för apoteksverksamheten ska vara att människan sätts icentrum både i fråga om service och säkerhet. Alla människor ska oavsett vari landet de bor vara garanterade en fullgod service - på lika villkor.Ambitionen bör i stället vara att öka apotekens service och tillgänglighet. Ettannat villkor är att ett monopol inte ska ersättas av ett annat monopol somgör att samhällets behov av en god samhällsekonomisk kontroll försvåras. Istället bör utgångspunkten vara att öka mångfalden med höga säkerhetskrav- såsom läkemedelshantering kräver.Centerpartiet anser att ensamrätten för att bedriva detalj-handel ska upphöra. I enlighet med de förslag som presenterats i utredningenLäkemedel i vård och handel ska enskilda apotek kunna säljas ut till privataeller kooperativa företag. Apoteken ska ledas av en verksamhetschef som skavara apotekare eller, under en övergångstid, receptarie. bör avregeringen begära förslag om en avveckling av monopol-ställning.Riksdagen har ökat avkastningskravet på men en konkur-rensutsättning kommer, enligt utredningen, att leda till en femtonprocentigkostnadsreducering. Det skulle minska kostnaderna med ca 500 miljoner.En tillfredsställande glesbygdsservice garanteras i fortsättningen genom ettnationellt åtagande för att garantera glesbygdsservice, genom i första hand ensärskild receptavgift. Normalt ska glesbygdsservicen vara ett ansvar försjukvårdshuvudmännen och förverkligas genom att de erbjuder fördelaktigaprislistor för dem som vill etablera apotek i glesbygden. För vissa län medomfattande gleshet ska stödet till sådan service vara ett nationellt åtagande.Förbättrad serviceSverige har få apotek i förhållande till vårt invånarantal. , , och är detmellan 2 600 och 4 800 invånare/apotek i jämförelse med 10500 invånare/apotek i . I jämförelsen finns inteapoteksombuden medräknade. De har dock ett mycketbegränsat sortiment och personalen har ingen farmaceutiskutbildning.Sverige behöver fler apotek för att det ska finnas en fullgod service tillmedborgarna. Postorderapotek, eller postapotek, har prövats med framgångbåde i , och . I t.ex. får avbefolkningen sina mediciner via postapotek.I bedrivs ett småskaleförsök av . Intresset att utvecklahandeln via postapotek är dock begränsat, eftersom det inom monopolets ramfinns en inre tröghet och den ökade servicen som postapotek ger gynnar inteApoteksbolagets samlade intresse.Den illegala Internethandeln med läkemedel ökar och den är svår attförhindra. Den rör i många fall läkemedel som är receptbelagda i Sverige.Även om det är möjligt att upptäcka enskilda fall genom att granskainkommande postpaket så är inte en ökad kontroll en önskvärd utveckling.Den illegala importen kan därför endast begränsas med information och ettkonkurrenskraftigt nationellt försörjningssystem för läkemedel.Postapotek kan inte, och ska inte, ersätta vanliga apotek, men väl utgöra ettkomplement. Fördelarna är främst lägre läkemedelspriser för konsumenten.Olika undersökningar har angivit prissänkningar . Konsu-menten kan direkt i samband med besök hos läkaren göra sin recept-beställning i stället för att ta sig till ett apotek, därefter skickas medicinenhem till patienten. Läkemedelsinformationen kan ske via telefon eller viaInternet. I , med vår glesa apoteksstruktur, kommer postapoteken attförbättra servicen avsevärt. Detta bör ges regeringen till känna.Ytterligare åtgärderLäkemedelskommittéernaInom landstingens läkemedelskommittéer pågår ett arbetemed att pressa kostnaderna för läkemedel. Kommittéernakommer på ett systematiskt sätt att bidra till en förändring.Landstingen ska helt ta över kostnadsansvaret för läkemedelår 2001.Kostnaden för läkemedelsförmånen, som från över-tagits av landstingen, har stigit och kostnaden är beräknad till13,inom öppenvården. Kostnaden för läke-medelsförmånen beräknas öka framöver. Sjukvårdshuvud-männen har numera rätt att fritt upphandla läkemedel för den slutna vårdenmen de har inte möjlighet att på egen hand förhandla med läke-medelsföretagen om priserna. Det är av största vikt att med alla medel pressakostnaderna för läkemedel. Därför bör nya vägar prövas för attpressa läkemedelskostnaderna och förbättra servicen och säkerheten förenskilda människor. Landstingen bör ges möjlighet att på egen handförhandla om läkemedelspriserna. Detta bör ges regeringen till känna.Enligt lag ska det i varje landsting finnas en eller flera läkemedels-kommittéer, med företrädare för farmaceutisk och medicinsk expertis.Läkemedelskommittéerna ska genom rekommendationer till hälso- ochsjukvårdspersonalen eller på annat lämpligt sätt verka för en tillförlitlig ochrationell läkemedelsanvändning inom landstinget.I kommittéerna finns ambitioner att med stöd av hälsoekonomisk forskningpåverka förskrivningsrutiner i kostnadssänkande riktning. Vid social-utskottets hearing framkom att det t.ex. går att spara närmare 300 miljonerkronor på att byta ut de vanligaste blodtryckssänkande medicinerna motbilligare men lika medicinskt effektiva läkemedel. Det primära målet börvara att undvika slentrianmässig förskrivning och att undvika förskrivning avhögprissatta läkemedel. En stor andel av läkemedlen som säljs nyttjas aldrigoch ett förslag som diskuterats är att ålägga läkarna att skriva ut mindredoser. Läkemedelskommittéerna har möjlighet att ta upp en diskussion medläkare och apotek om detta.Inför en receptavgiftDen nuvarande utformningen av högkostnadsskyddetinnebär att läkemedlen är fria när taket om /århar nåtts. Systemet har därmed ingen begränsande effektöver fribeloppsgränsen, vilket många anställda vid apotekenkan vittna om. föreslår i stället för höjningen avhögkostnadsskyddet att en receptavgift på införs.För högkonsumenter innebär en receptavgift en kostnad medomkring /år. En fördel med en receptavgift är attden är lätt att administrera och att den belastar alla kunder,även dem som inte är berättigade till högkostnadsskydd.Detta bör ges regeringen till känna.Ökad grad av egenvårdDet finns möjligheter att öka graden av egenvård. Landstingoch apotek kan bidra till en ökad medvetenhet hosbefolkningen. Regeringen bör se till att fler läkemedel blirreceptfria. Om individen får möjlighet att köpa fler vanligaoch erkänt riskfria läkemedel receptfritt på , banasväg för lägre priser i konsumentledet somstatsbudgeten kan avlastas betydande belopp. Detta bör gesregeringen till känna.Tydliggör förskrivningsreglerna förläkemedel och kostnader förläkemedelDet är oklart vilka regler som gäller vid förskrivning avläkemedel som ingår i subventionssystemet. Reglerna tolkassom att när ett läkemedel förts upp på subventionslistan såsubventioneras preparatet vid all förskrivning. Möjlighetenatt förskriva läkemedel på recept utan subvention har inteobserverats. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget om att höja högkostnadsskyddet från 1 300till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om delbetalning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge landstingen möjlighet att på egen hand förhandla omläkemedelspriserna,4. att hos regeringen begär förslag om avveckling av ApoteketAB:s ensamrätt att bedriva detaljhandel med läkemedel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om postapotek,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en receptavgift,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av möjligheten att göra fler receptbelagda läkemedelreceptfria,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tydligare förskrivningsregler.Stockholm den 28 april 1999Kenneth ()()()()()()()(c)