mot · GN02Ub272 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub272av Skånberg, (kd)Utformningen av kursplaner i religionskunskapI förslag till nya kursplaner för har verketstjänstemän strukit det specifikt kristna ur kursplanen förreligionskunskap. Ordet kristendom finns inte ens med i förslaget. Iställettalas om "den abrahamitiska traditionen", där poängen är att lyfta framäven islam, som liksom judendom och kristendom räknar sig som en delav traditionen från Abraham.Ett utbildningsråd inom och ämnesansvarig bland annat förreligionskunskapen, deklarerade i tidningen i september 1999:Kursplanen ska spegla samhällets förändringar. Vi ansåg att kristendomensroll har förändrats och dessutom är den inte längre någon statsreligion, och vihar inflytande från många andra religioner.Det är emellertid inte så att tjänstemän inom på egen hand skagöra bedömningar och avvägningar om vad de tycker ska finnas i deolika kursplanerna. Riksdagsbeslutet om riktlinjerna förläroplan för såväl grundskola som gymnasieskola ska följas, till dess nyariksdagsbeslut eventuellt fattas med en ny inriktning. Inriktningen påreligionskunskapen finns mycket explicit medtagen och utvecklad i detbetänkande som fattat beslut om.Det framgår med all tydlighet att en sådan glidning som avsergöra vad gäller religionskunskapen står i strid med vad gällande riksdags-beslut stadgar. beslöt i enlighet med utbildningsutskottetsbetänkande /94:UbU1 Ny läroplan för , m.m. enligt följandeordalydelse:Som normer som skolans verksamhet skall bygga på nämns respekt förmänniskans värdighet, individens frihet och integritet, jämställdhet mellankvinnor och män, omsorgen om dem som har det svårt samt det personligaansvaret. Dessa värden har en djup förankring i vårt land och vår kultur. Detär normer och grundläggande värden som har djupa rötter i vår historiskautveckling. Som särskilt viktig framstår skolans värdegrund, förankrad ikristen etik och västerländsk humanism. Skolan har en viktig uppgift i atthävda dessa värden och förklara hur de vuxit fram och förankrats, och atthjälpa eleverna att utveckla ett personligt förhållningssätt till dem och tilldengrund de vilar på. (min kursivering)Till skolans uppgifter hör att förmedla kunskaper om och stimulera tillreflektioner kring olika religioner och livsåskådningar som en grund för varjeelevs egna ställningstaganden. Ett lands religiösa liv är en del av dess kultur.Utskottet instämmer med regeringen (prop. s. 59) att kristendomen har haftoch har stor betydelse i det svenska samhället och att dess inflytande sträckersig från kultur, värde- och normsystem, lagstiftning och rättssystem till sam-hällsmoral, sedvänjor och tradition. Kristendomen har därför en särställningför att kunna ge grunden till förståelse för svensk och västerländsk kulturoch samhällsutveckling. etik utgör således en del av det nationellakulturarvet. (min kursivering)Vad gäller ämnet religionskunskap anger betänkandet som togs iriksdagsbeslutet:Ämnet religionskunskap och dess innehåll behandlas i två motioner, bådaväckta före läroplanspropositionen. Enligt motion 1992/93:Ub437 (kds)måste kristendomsundervisningen självfallet ges en mycket central roll inomämnet (yrkande 4). I denna kristendomsundervisning bör bibelkunskapenalltjämt stå i centrum, betonar motionären (yrkande 3). Också i motion1992/93:Ub902 (m) yrkande 1 påpekas behovet av att det kristna budskapetsställning stärks inom religionskunskapsämnet.Utskottet anser att det kursplaneinnehåll för ämnet religionskunskap somregeringen redovisar i propositionen i tillämpliga delar stämmer överens medmotionärernas yrkanden. Undervisningen i ämnet religionskunskap skall,enligt propositionen, fördjupa elevernas kunskaper om religion och ge demtillfälle att reflektera över varje människas etiska och moraliska ansvar, samtutveckla respekt för rätten till en egen livsåskådning. Ämnet skall också gekunskaper om den kristna trons föreställningsvärld som en grund förförståelse av hur svensk och västerländsk kultur och samhällsutvecklingpåverkats och påverkas av och tro. Utskottet utgår från atteleverna även fortsättningsvis, som det uttrycks i gällande läroplan (Lgr 80),skall få vidgade kunskaper om den kristna religionen med i centrum.Samma inriktning togs för övrigt också för gymnasieskolan ibetänkandet 1993/94:UbU2 Ny läroplan för gymnasieskolan, m.m.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utformning av kursplaner skallfölja riktlinjerna i riksdagsbeslutet om 1993/94:UbU1 Ny läroplan förgrundskolan, m.m.Stockholm den 4 oktober 1999Tuve Skånberg (kd)Gotab, 1999