mot · GN02U903 · 1999-10-05 00:00:00 — En synbar effekt avglobaliseringen är tendensen att allt fler nationer har lågaskatter på kapital och företag för att locka till sig utlandsinvesteringar.Genom låg skatt på energi, bensin och miljöfarlig produktion kanländerna också locka till sig miljöfarlig produktion från länder med enmer progressiv miljöpolitik. Regeringen bör i de internationellainstitutionerna verka för åtgärder för att minska sådan skadligskattekonkurrens och för minimiskattenivåer på kapital och energi.Regeringen bör också verka för en global skatt på valutatransaktioner.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.- har i tidigare motioner föreslagit att börta initiativ till att uppnå en mellanstatlig finanspolitisk samordning förfler jobb i . Trots en uppåtgående konjunktur utgörmassarbetslösheten det absolut största sociala problemet i både Europaoch andra delar av världen. Det finns inte heller mycket som talar för attdet räcker med en starkare konjunktur för att få ner arbetslösheten. Detkrävs gemensamma strukturella reformer som gäller arbetstider,miljöomställning och en mer aktiv näringspolitik. Ännu mer krävs dettaom vi skall kunna återvända till den fulla sysselsättningen. Regeringenbör verka för detta i internationella fora. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.- Det fjärde området gäller miljön. Det finns ett stort antalinternationella konventioner till skydd för miljön. Som exempel kannämnas Montrealprotokollet om ämnen som förstör ozonlagret (1987),om farligt avfall (1989), (1992), Riodeklarationen (1992) och Kyotoprotokollet om klimathotet(1997). På europeisk nivå finns också konventionen om långvägagränsöverskridande luftföroreningar (LRTAP) , med dess olikaprotokoll t ex tungmetaller (1998) och långlivade organiska miljögifter(POPs)(1998). Konventioner och protokoll blir bindande när tillräckligtmånga stater ratificerat dem, och det åligger då staterna att vidta deåtgärder som krävs för att uppnå syftet med konventionen. Ett problem äremellertid att konventionerna snarare är moraliskt än juridiskt bindandeeftersom det inte finns något juridiskt instrument som kan hanteraeventuella brott mot konventionen. Inrättandet av en internationellmiljödomstol skulle kunna vara ett sätt att hantera problemet. Eninternationell miljödomstol skulle på ett opartiskt och auktoritativt sättkunna tolka konventionerna och föra miljöns talan. Inrättandet av eninternationell miljödomstol är en komplicerad process som kommer att tatid. Det krävs domare som är kunniga i internationell rätt såväl som imiljökonventioner, utvecklandet av lämpliga sanktioner liksom ettregelverk för hur ärenden skall väckas. Bara för att nämna någraförutsättningar. Modeller kan hämtas från andra internationellaspecialdomstolar eller tvistlösningsinstrument. Miljöproblemen är såallvarliga att ett sådant arbete måste ta sin början omgående. Regeringenbör därför inom FN ta initiativ för att utreda förutsättningarna för ettinternationellt juridiskt bindande instrument till skydd för miljön, eninternationell miljödomstol. Detta skall ges regeringen till känna.- I takt med den globala finansmarknadens tillväxt har de som enbart villha hög avkastning och som inte engagerar sig med ett långsiktigt ägar-ansvar en allt större andel av ägandet i världen. ägde enskildahushåll nästan hälften av de aktier som noterades på Stockholmsbörsen. står det privata ägandet för och de 75 störstaprivatkapitalisterna direktäger av aktievärdet. Ochca en tredjedel ägs från utlandet. Liknande tendenser kan iakttas i andraavancerade kapitalistiska industriländer.Den andra trenden som hotar kapitalmakten gäller de tekniskakunskapernas (det ekonomerna kallar humankapital) ökande ekonomiskabetydelse. Enligt en beräkning är de "intellektuella tillgångarna"(definierat som summan av de individuellt ägda kunskaperna och avföretaget kollektivt ägda kunskaper i form av databaser,processtyrningssystem m m) genomsnittligt värda tre till fyra gånger merän det kapital som värderas i balansräkningen i amerikanska storföretag.På de stora IT-företagen är relationen tio till ett.Dessa två fenomen - bristen på långsiktigt ägaransvar och ökandemöjligheter för de anställda att själva driva sina företag - ökar möjlighetenför en socialistisk ägarmakt. Löntagare i flera länder börjar också upptäckaatt de redan - via sina pensionsfonder och andelar i aktiefonder - dominerarägandet i världens storföretag. Världens samlade pensionsfonder äger mer äntotalvärdet på världens tre största börser. Att engagera sig i ett långsiktigtägaransvar är arbetarrörelsens och andra progressiva folkrörelsers meststrategiska fråga.Vi behöver också öka samarbetet mellan nationerna för att balansera destora multinationella företagens makt. I samarbete med de fackligaorganisationerna och andra folkrörelser bör de parlamentariskaförsamlingarna forma långsiktiga ägarstrategier med sikte på ett störrehänsynstagande till bland annat sociala konsekvenser och miljöpåverkan.Bland annat kan detta ske genom att utnyttja pensionssparande förstrategiska investeringar och inflytande i företagen. Regeringen bör i olikainternationella fora verka för formandet av en sådan ägarstrategi. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.- Frågan om den ekonomiska maktens fördelning gäller inte bara kapitaloch arbete, utan också i högsta grad kvinnor och män. I de avanceradekapitalistiska industriländerna har det alltmeruppmärksammats att både ägarmakten och den verkställande ledning i demultinationella företagen är totalt manligt dominerade. Vänsterpartietlämnar in en särskild motion som berör dessa frågor på det nationellaplanet. Problemet ser något annorlunda ut i de fattiga länderna. Därhandlar det relativt sett mer om den ojämna fördelningen av jord ochandra naturresurser. Männen står i allt väsentligt för ägarmakten, kvinnorför arbetet. Kvinnorna gör två tredjedelar av arbetet i världen, men fårbara en tiondel av inkomsterna. En hundradel av världens samladetillgångar ägs av kvinnor.Sedan 1996 utgör frågan om att befrämja jämställdhet mellan kvinnoroch män ett av de sex mål ställt upp för utvecklingssamarbetet.Som vi redan tidigare framhållit i motioner bör vara drivande igenomförandet av de beslut som togs 1996 i . Vi föreslår också attSverige nu i FN tar ett initiativ för att organisera en särskild konferensom ägarmaktens fördelning mellan kvinnor och män. bör geregeringen detta till känna.3 EMU och globaliseringenPlanerna för EMU formulerades i . EMUhar inte skapats för att framstående ekonomer kommit fram till att engemensam valuta vore bra för sysselsättningen och den ekonomiskautvecklingen i . De ekonomiska argumenten har i långa styckenyxats fram i efterhand. Den gemensamma valutan är i stället främst ettpolitiskt projekt. doldes inte motivet att EMU varen viktig del i utvecklingen mot en federal statsbildning. Att EU måstekunna agera och konkurrera politiskt, ekonomiskt och militärt påvärldsarenan var ett budskap som tämligen oförblommerat framfördes avdåtidens ledande EU-företrädare. Eftersom uppslutningen bakom ensådan utveckling inte var särskilt stor bland medborgarna i EU-länderna,har detta budskap tonats ner . Efter övergången till EMU:stredje steg har dock budskapet återigen börjat framföras mera öppet. Påtoppmötet i framstod exempelvis EU:s militäraambitioner tydligt. Kommissionens ordförande är enuttalad förespråkare för att EU utvecklas i federal riktning. Även om denframtida utvecklingen inte på något sätt är given, är det ändå viktigt attha denna bakgrund klar för sig och sätta in i rättsammanhang.EMU framställs ofta som ett medel för politiken att begränsa kapitaletsmakt och förhindra valutaspekulation - ett verktyg för folkvalda ochregeringar att återta förlorad makt i en globaliserad värld. Men det är sällannågon som argumenterar och underbygger varför ett EMU-medlemskapskulle innebära detta. Ändå är uppfattningen att EMU är en motvikt tillkapitalägarnas makt mycket vanligt förekommande i debatten. Speciellt hosdem inom arbetarrörelsen som är för EMU. Men det är en uppfattning somdet går att resa många invändningar emot.- Först och främst är det förbjudet att införa några som helstbegränsningar mot kapitalägarnas makt att flytta pengar både inomEU/EMU och till områden utanför. Enligt art. 56 i fördraget "skall allarestriktioner för kapitalrörelser mellan medlemsstater samt mellanmedlemsstater och tredje land vara förbjudna". EMU är alltså en garantiför globaliserade kapitalrörelser, inte ett hinder för dem.- För det andra är den gemensamma , , antagligenvärldens mest oberoende centralbank. Varken folkvalda eller regeringarfår ge instruktioner eller ens försöka påverka bankens ledamöter i derasarbete. Huvudmålet för ECB är att uppnå prisstabilitet. Andra viktiga målsom ökad sysselsättning, jämställdhet och tillväxt är helt underordnatdetta mål.- För det tredje finns det starka finanspolitiska restriktioner via den såkallade stabilitetspakten, som kraftigt begränsar regeringarnas ochländernas handlingsutrymme och möjligheter att föra en mer expansivoch sysselsättningsinriktad politik. gäller förvisso ävenför länder som inte gått över till euron med den viktiga skillnaden att detär möjligt att bötfälla euroländer som inte uppfyller stabilitetspaktenskrav.Det är mot bakgrund av denna institutionella miljö som påståendet omEMU som en motvikt till kapitalet måste prövas. Enligt vår uppfattningär det rimligare att se EMU mer som de privata kapitalägarnas redskapför att tygla demokratin än som demokratins redskap för att tyglakapitalägarna.3.1.1 Storleken spelar ingen rollMen antagligen uppfattas de institutionella arrangemangen som mindreviktiga för den som ser EMU som en möjlighet att kontrollera kapital ochvalutaflöden. Det avgörande är vad som sker i praktiken.Utgångspunkten är då ofta att en stor valuta som euron tros ge ett bättreskydd mot valutaförändringar och spekulation än en liten valuta somkronan. Men stämmer det med verkligheten? Ser man på den historiskautvecklingen är det svårt att se några tydliga samband mellan en valutasstorlek och förekomsten av valutafluktuationer. Exempelvis har dollarnvarierat häftigt i värde , delvis för att den utsattsför spekulativa uppköp och försäljningar. Euron har fluktueratbetydligt mer än kronan gentemot världens övriga valutor. Hur detkommer att se ut i ett längre tidsperspektiv vet naturligtvis ingen men enrimlig bedömning är att kronan och euron kommer att fluktuera ungefärlika mycket.Att valutafluktuationer uppfattas som något väldigt problematiskt är oftautgångspunkten när man argumenterar för ett EMU-medlemskap ochvalutapolitisk stabilitet. Men även detta är en tveksam uppfattning. Vid ensamlad bedömning hade den svenska svårt att finnabelägg för att växelkursförändringar skulle ha några negativa effekter förutrikeshandel, räntor och investeringar (naturligtvis kan stora fluktuationeribland innebära problem men även stora möjligheter som exemplet frånhösten 1992 visar då den fasta växelkurspolitiken övergavs). Däremotvarnade utredningen för risken med ökad arbetslöshet om det inte går attanpassa valutan vid ekonomiska krislägen. Kan inte valutan vara flexibelmåste arbetsmarknaden vara det.I medierna framställs ofta minsta lilla kursförsvagning som att kronan varitutsatt för en spekulationsattack. Men det handlar oftast bara om naturligafluktuationer i utbud och efterfrågan som inte på något sätt är skadliga ellerpåverkar den reala ekonomin. Dessutom är det naturligtvis bra om kronanreagerar på yttre händelser som exempelvis skulle kunna påverkaexportsektorns möjligheter.Den enda gången som kronan med säkerhet råkat ut för omfattandespekulation var när den var knuten till ecun (euronsföregångare) . Det var själva låsningen som möjliggjordedenna typ av spekulationen. Spekulanterna var tämligen säkra på att deskulle vinna eftersom kronan var kraftigt övervärderad.3.1.2 Svag kan vara starkSpråkets makt över tanken är ofta stor. Ett exempel är den utbreddafixeringen både från politiker och medier på starka och svaga valutor.Det är ingen tvekan om vad som framställs och uppfattas som brarespektive dåligt. Men det är oegentligt att tala om starka och svagavalutor i en värderande betydelse. Vad man i stället borde tala om ärvalutor som är mer eller mindre bra anpassade till de reala behoven iekonomin utifrån kraven på sysselsättning, låg inflation, exportindustrinsförutsättningar etc. Enligt den allmänt vedertagna definitionen var kronanstark när den var knuten till ecun då arbetslöshetenökade markant, tiotusentals företag slogs ut och statsfinanserna hamnadei bankrutt.Det finns alltså mycket lite som stöder uppfattningen att EMU skullekunna fungera som en motvikt till fria kapitalrörelser. Regelverket är judirekt uppbyggt för att garantera att kapital ska kunna röra sig utan någrainskränkningar både internt och globalt. Det är också svårt att finna någotstöd för att stora valutor som euron per automatik skulle innebära en stabilvaluta. Problemen med de privata kapitalägarnas alltför stora makt finns iländer med såväl stora som små valutor. Det är dock möjligt för att inte sägatroligt att problemen kan bli ännu större i ett dåligt fungerande valutaområde,vilket EMU med stor säkerhet kommer att vara under åtskilliga år.Spänningar i ekonomin och olikartad ekonomisk utveckling blandmedlemsländerna kommer svårligen att kunna lösas med hjälp avanpassningsmekanismer som ökad rörlighet på arbetsmarknaden eller storaomfördelningar av inkomster från mer expansiva delar av valutaområdet tillmer stagnerande delar. Därför är risken för ökad arbetslöshet betydande.EU har länge uppträtt protektionistiskt mot omvärlden. Inte minst harländerna i tredje världen fått känna av EU:s tull- och kvotsystem när de harförsökt att försälja sina exportprodukter på EU-marknaden. De ekonomiskaspänningar som förr eller senare kommer att uppstå inom EMU, kan göra EUännu mer inåtvänt och förstärka det protektionistiska draget. Det skulle i såfall kunna medföra svårigheter att få tid och kraft för att hantera EU:sutvidgning österut. Det torde dessutom vara tämligen säkert att de allra flestaav kandidatländerna inte kommer att få bli medlemmar i underöverskådlig tid.3.1.3 En ny världsordningEMU är i grunden en konstruktion byggd på det monetaristiskahögertänkandet som växte sig starkt . Kärnan i dettatänkande är att allmänhet och förtroendevalda skall berövas ansvaret förden ekonomiska politiken, ett ansvar som i stället skall överlämnas tillförment opolitiska experter. Minskad demokrati har alltid gynnat starkaprivata kapitalgrupper så även i fallet med EMU. kan och skaspela en mer aktiv och mer progressiv roll i skapandet av en ny, merrättvis och demokratisk, världsordning utanför EMU. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning omomvärldseffekter av nationell politik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationella initiativ för att minimeraskattekonkurrens och införa en global skatt på valutatransaktioner,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett finanspolitiskt och strukturpolitiskt samarbeteför att skapa fler jobb,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom FN ta initiativ till att utredaförutsättningarna för ett internationellt juridiskt bindande instrumenttill skydd för miljön - en internationell miljödomstol,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att stödja ett mer demokratisktlångsiktigt ägaransvar,6. att hos regeringen begär att i FN tar initiativtill att organisera en särskild konferens om ägarmaktens fördelningmellan kvinnor och män,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationellt samarbete som ett alternativ tillmedlemskap i den 5 oktober 1999Gudrun ()()()()()()()()()()1 Yrkande 2 hänvisat till FiU.