mot · GN02A702 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A702av , (-m)Flexibel arbetstidEn allmän trend är att företagen strävar efter att öka produktivitetengenom att producera lika mycket eller mer än tidigare men med ettmindre antal anställda. Den starka försvagningen av svensk ekonomi ibörjan av har förstärkt processen. Den nyainformationstekniken tillåter oss att utföra våra vanliga arbetsuppgiftermen på en annan plats än inom kontorets väggar. Detta är bara någrabland flera utvecklingslinjer. Naturligtvis påverkar utvecklingenarbetstiden.Arbetstagarna har självfallet växlande önskemål om arbetstiden, det kanhandla både om dess förläggning och om arbetsmängden, heltid eller deltid.Det bästa sättet att göra det möjligt för så många som möjligt att få sinaönskemål tillgodosedda är att verka för en arbetsmarknad där många nyaarbeten uppstår. På denna arbetsmarknad kan individen söka anställningarsom erbjuder det som önskas. Ett exempel erbjuder arbetsmarknaden i USAdär 15 miljoner nya arbeten skapats , vilket är fyra gånger fler äninom EU och där arbetslösheten har fallit till , den lägstanivån . På arbetsmarknaden i finns ett betydligt större utrymmeför individuella överenskommelser än på den inom EU.Det finns självfallet flera aspekter . En fråga är hur mycket viska arbeta, en annan är när det ska ske, en tredje är hurarbetstiderna ska regleras. I lag, kollektivavtal eller i enskilda anställnings-avtal? De viktigaste instrumenten för att bestämma arbetstiden är lag-stiftning i form av arbetstidslagen (1982:673) och kollektivavtal. Dessutomfinns ett EU-direktiv om arbetstid som genom sitt medlemskap iunionen måste följa.I den politiska debatten har arbetstidsfrågan varitaktuell. Diskussionen har främst handlat om en generell arbetstidsförkortning- sex timmars arbetsdag - men också om andra frågor. arbetstids-kommitté hade således i uppdrag att se över inte bara frågan om arbetstids-förkortning utan också frågan om flexibla arbetstidsregler (se SOU1996:145). I fråga om flexibilitet stannade kommittén för lösningen att dettaskulle lösas genom överenskommelser i kollektivavtal.Det finns dock skäl att sätta frågetecken för detta alternativ. De lösningarsom förhandlas fram i kollektivavtal måste med nödvändighet anpassas så attde passar en stor grupp individer. Det är inte sannolikt att vi den vägen kanfå en flexibilitet som skulle kunna passa mindre enheter, såsom de mindreföretagen. Och om vi vill ha en tillväxt för ökad sysselsättning och välfärd,krävs det att vi anpassar reglerna för sådana företag så att de får en chans attskapas och utvecklas. Vi har en total arbetslöshet på ,en förbättring av dessa siffror kräver att de små och medelstora företagenanställer fler personer.Det är därför dags att införa regler som verkligen skapar flexibel arbetstid.Utgångspunkterna för en reform bör vara de följande.Hur mycket vi arbetar är främst en fråga för individen. Människor harolika önskemål om hur mycket tid de vill lägga på arbete. Dessa önskemålskiftar dessutom över tiden för en och samma person. Till skydd för denenskilde måste det finnas tak för den maximala arbetstiden men ett sådant tak kan beräknas som ett genomsnitt över en längretidsrymd, till exempel . Det måste också finnas regler om exempelvisdygnsvila. Sådana regler betingas emellertid av hälso- och säkerhetsskäl ochkan därför med fördel föras över till arbetsmiljölagen (1977:1160) ellerannan skyddslagstiftning. Dit kan också föras de regler i övrigt som krävs föratt vi ska uppfylla EU-direktivets krav på arbetstidsbestämmelser. Detnormala bör sålunda vara att arbetstidens längd och förläggning bestäms ianställningsavtalet.Det kan dock finnas goda skäl för överenskommelser om arbetstid somgäller för alla som arbetar inom ett företag. Så kan vara fallet omarbetstagarna och arbetsgivaren inom företaget vill skapa en arbetstidsbankeller liknande arrangemang för att kunna anpassa arbetstiden efter efterfråganpå företagets produkter, dvs en konjunkturanpassad arbetstid. Sådanalösningar kan lämpligen avtalas fram inom företaget genom avtal som gällerför det aktuella företaget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att skapa förutsättningar för merflexibel arbetstid.Stockholm den 30 september 1999Holger ()()()()()()()