mot · GN02MJ257 · 1999-10-05 00:00:00 — Detta för att minska fisketrycket på naturlaxen.Det föreslås en kraftig anslagshöjning till och vi anser atthöjningen kan vara något mindre varför sparas.Djurskydd ochdjurhälsovårdVi föreslår ytterligare besparingar i anslaget tilldistriktsveterinärorganisationen. När den nyadistriktsveterinärorganisationen genomfördes den 1 juli 1995lämnade ca 100 distriktsveterinärer organisationen och blevprivatpraktiker. Den nya DVO kom därmed att uppgå till ca240 veterinärer. Trots minskningen av antaletdistriktsveterinärer skedde ingen reduktion av anslaget tillDVO. Det innebär att organisationen har haft ca 80 miljonerkronor, och föreslås få ,att fördela på sina 240 anställda mot de tidigare 340anställda. Vi anser därför att det är rimligt med en besparingpå ytterligare utöver regeringensminskning av anslaget, utan att det ger skadliga effekter påverksamheten.Utbildning och forskningI den s k Björkska utredningen redovisas förslag om ökadesatsningar på forskning och utveckling inomjordbruksområdet. Bl a bör insatserna för vidareförädlingförstärkas. Regeringen bör här återkomma med förslag omhur forskningsinsatserna på ett strategiskt sätt ska kunna ökainom denna sektor.Utveckling av ett mer energisnålt jordbruk är nödvändig, och forskningoch utveckling pågår i viss mån både vad gäller källa, total förbrukning ocheffektivitet. Exempelvis kan nämnas produktion på gårdsnivå av biogas frånvallgrödor, mer energisnåla metoder för jordbearbetning, ogräsbekämpning,konservering och hantering av grödor. Detta är ett annat exempel på ettforskningsområde som berör jordbruksnäringen.Vid FN:s konferens för Miljö- och utveckling , förband sig i-ländernaatt gå före och utveckla hållbara produktions- och konsumtionsmönster.Forskning och utveckling av ett resurs- och energieffektivt jordbruk måstedärför ges hög prioritet.Ett vidareutvecklande av kunskaperna inom ekonomi för lantbruks- ochlivsmedelssektorerna sker bäst genom en stark forskning på dessa områden.För att denna forskning skall ge ett för optimalt resultat krävs enförstärkning av forskningsområdet. Vid ()finns en stark kompetens inom såväl livsmedels- som lantbruks-ekonomi. Denna kompetens skulle efter ett ekonomiskt tillskott i framtidenge en betydande utveckling av de ekonomiska kunskaperna inom de områdensom är värdefulla för den svenska livsmedelsproduktionen. Vi anslårytterligare för detta ändamål.SkogsnäringSkogsnäringen är den bransch som svarar för de störstanettoexportinkomsterna i vårt land. Skogsbruk och dendärmed sammanhängande förädlingsindustrin är sedan längeen viktig svensk basnäring. För att svenskt skogsbruk ochsvensk skogsindustri ska kunna utvecklas krävs övergripandelångsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såvälproduktions- som miljömål. Det är angeläget att dessa målhar samma prioritet och dignitet vid utformningen av denövergripande skogspolitiken.Skogsvårdslagen där miljö- och produktionsmål jämställs bygger påförvaltarskapstanken, ett ansvarstagande som skogsbrukare har att ta förkommande generationer. Lagen är utformad för att ge skydd åt den bilogiskamångfalden som virkesförsörjningen skall vara säkrad för densvenska skogsindustrin. insatser för aktiv råd-givning och information till framför allt skogsägarna har varit klartotillräckliga. Därför bör dessa insatser - speciellt produktionsrådgivningen -öka.På det internationella området måste insatserna från statens sida öka. Deninternationella konkurrenssituationen gör det helt nödvändigt att det vidsvenska beskickningar utomlands finns kompetens och resurser att bevakaskogsfrågorna och marknadsföra svensk skogsindustri och dess miljövänligaprodukter. är inte representerat vid urskogssynpunkt viktiga internationella mässor, konferenser och andra sam-mankomster medan våra viktigaste konkurrentländer, och ,har stark internationell närvaro. Det är av nationellt intresse att de svenskaskogliga intressena får en ökad internationell statlig representation. Viavsätter ytterligare för denna verksamhet.Skogsbruket är en näringsgren som kan drabbas mycket hårt av insekts-angrepp som kan slå ut stora delar av skogsbeståndet och därmed drabba denenskilde skogsägaren mycket hårt. Därför är det angeläget att utredamöjligheten att statliga medel ställs till förfogande för katastrofinsatser vidt.ex. angrepp av granbarkborre så att åtgärderna kan komma igångomedelbart innan skadorna får en okontrollerbar omfattning. Regeringen börgenomföra en utredning om detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av svensk jordbrukspolitik syftandetill att ge möjlighet att bedriva jordbruk i hela landet och med fulltutnyttjande av befintlig ,. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om genomförandet av en konsekvensanalys omjordbruksnäringens betydelse,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom EU harmonisera avgifter och skatter förjordbruket,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principen att miljöavgifter i jordbruket skallåtergå till näringen för miljöinsatser,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kostnadsramarna för EU-medfinansieradeanslag långsiktigt skall ligga på en nivå som innebär att fulltut använder de EU-anslag som är möjliga,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avvisa nedskärningar av ramarna för miljö-ersättningsprogrammet och i stället anvisa ytterligare 545 000 000 krför miljöprogram/landsbygdsutveckling,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lantbrukarna ej skall belastas med kostnaderför hållande av register föranledda av EU-krav, såsom kartavgift ochavgift för djurdatabas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till avbytartjänst,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om exportfrämjande åtgärder,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning om skördeskadeskydd,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att minska jordbruksbyråkratin,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dispenser för båspallsmåtten,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svensk hållning inför kommande WTO-runda,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förenklat regelsystem som gynnar ekologiskodling,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skapa långsiktiga förutsättningar förfiskenäringen att utvecklas i balans med miljön,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattevillkoren för svenska fiskare,117. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inrätta ett fiskekonto,118. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning och forskning inom jordbruks- ochlivsmedelsområdet,19. att med följande ändringar i förhållande till rege-ringens förslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt följandeuppställning:Tabell 1: (Anslag () Regeringens förslagAnslagsförändring )den 4 oktober 1999Alf ()()()()()()()()()()1 Yrkandena 3, 4, 16 och 17 hänvisade till SkU.