mot · GN02Sk816 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk816av , ()och uppbördSammanfattningUtgiftsområdet omfattar ,skattemyndigheterna och . görbedömningen att dessa områden bör tilldelas större resurserän vad regeringen föreslår i sitt budgetförslag.Behovet av samverkan mellan skattemyndigheterna och harökat och det är viktigt att denna samverkan fortsätter att utvecklas.Skatteförvaltningensorganisation och uppgiftEn ny regionindelning för skatteförvaltningen infördes den 1januari 1999. Tio regionala myndigheter ersätter de länsvisamyndigheterna, medan den lokala kontorsorganisationen iprincip inte kommer att förändras. har ilikhet med många andra förvaltningar även rationaliserat sinverksamhet. Det är viktigt att så sker för att skapa utrymmeför bland annat skattekontroll. Det är vidare angeläget atthelhetssynen på kontroll, service och information tillallmänhet och företag fortsätter att utvecklas, liksom deninternationella samverkan på skatteområdet.Ett väl fungerande beskattnings-, uppbörds- och folkbokföringsväsende ärav grundläggande betydelse såväl från statsfinansiell som samhälls-ekonomisk synpunkt. Beskattningssystemet bygger på kontrolluppgifter ochuppgifter lämnade i självdeklarationen. Uppgiftsskyldighet och att kontrollenav den fullgörs är basen för en effektiv och likformig beskattning. Det är ettproblem att inte samtliga skattepliktiga inkomster och reavinster som skadeklareras i verkligen redovisas i deklarationen.SkattekontrollKristdemokraterna anser att den "svarta marknaden" ur fleraaspekter är helt oacceptabel. Flera av dem som tvingas jobbasvart har till exempel inte den ekonomiska trygghet vidsjukdom eller ålderdom som andra som förvärvsarbetar har.Det gemensamma, främst kommunerna, går miste om storaskatteintäkter då den "svarta marknaden" enligtundersökningar omsätter omkring 70 miljarder. Sist men inteminst snedvrids konkurrensen mellan företag och densvenska affärsmoralen försämras på ett negativt sätt. Det ärviktigt att skattemyndigheterna för att komma åt skattefuskhar effektiva kontrollmöjligheter som är avvägda motrimliga rättssäkerhetsgarantier.I en rapport som överlämnade i anslutning till årsredo-visningen drar verket bland annat följande slutsatser:- att kontrollverksamhetens preventiva effekt är betydande,- att det totala skattefelet ligger i storleksordningen 80-90 miljarder kronorper år, samt- att det varit svårt att avdela tillräckligt kompetent personal för kontrollenav de minsta företagen, och att vissa bedrägerier mot mervärdesskatte-systemet inte har kunnat förhindras.På senare tid har resurserna minskat även förkontrollverksamheten, vilket regeringen själv medger är etttrendbrott och kan tolkas så att det inte längre varit möjligtatt freda denna verksamhet mot neddragningar på grund avdet generella besparingskravet.Det bör också påpekas att gör bedömningen attmedelsförbrukningen kommer att öka år för år.Mot bakgrund av detta föreslår att ytterligare 200miljoner kronor avsätts till skatteförvaltningen för förstärktskattekontroll. Det handlar dels om att öka beskattningseffektiviteten, det villsäga förhållandet mellan rätt skatt och debiterad skatt, delsuppbördseffektiviteten, det vill säga förhållandet mellan debiterad skatt ochfaktisk skatt. Erfarenheten (t.ex. revisorers granskning avtidigare satsningar på ökad skattekontroll) är att denna typ av satsningarkassamässigt ger ca sex gånger så mycket tillbaka. De periodiseradeeffekterna till följd av kontrollverksamheten är ofta flerfaldigt högre, mendessa totala belopp kommer inte alltid in till statskassan det år feletupptäcks.Den s.k. (SOU 1993:16) räknade med attde extra skatteintäkter som en effektivare kontroll kunde ge upphov till påsikt uppgår till . räknarförsiktigtvis med att skatteintäkterna till följd av kontrollsatsningen endastökar med det år förslaget genomförs.Tullverkets organisation ochuppgiftEtt antal varor som importeras till är föremål förgränskontroll. Vissa varor är belagda med tullavgift, medanandra bara får föras in i landet i begränsade kvantiteter ellerär helt förbjudna antingen av folkhälsoskäl eller avsäkerhetsskäl. Det finns dock inga förutsättningar attkontrollera all import, vilket innebär att varusmuggling ärvanligt förekommande.Tullverket har med anledning av inträdet i Europeiska unionen ställts införomfattande förändringar av sin verksamhet. Arbetsvolymen har minskatkraftigt vad avser klarering och ett helt nytt regelverk har införts. Samtidigthar nya uppgifter tillkommit. Som en följd av detta har verketomorganiserats och personalstyrkan minskats. Utredningen om utvärderingav EU-medlemskapets effekter för dimensionering ochorganisation (SOU 1998:18) sammanfattar att klarat omställ-ningen bra.Samtidigt anser utredningen att en mer systematisk ansats behövs igränskontrollarbetet och att det saknas en samsyn och samlad strategi motnarkotikasmugglingen mellan de tre gränskontrollmyndigheterna. Därför börTullverket, och Polisen gemensamt få i uppdrag att se överhur underrättelseverksamheten bättre kan samordnas så att man dels arbetarmot en gemensam hotbild, dels använder varandras kompetens ochutrustning.Vi delar här slutsatsen i SOU 1998:18 att ansvaret och uppgifterna inomgränskontrollen måste vara föremål för en flexibilitet och fördelaspragmatiskt mellan de inblandade myndigheterna. Här finns en avkärnpunkterna för en effektiviserad gränskontroll.Från har tullen möjlighet att stoppa och kontrolleratransporter som misstänks innehålla punktskattebelagda varor. Man får ävenmöjlighet att kontrollera postförsändelser som misstänks innehålla tobakeller alkohol. Det är en förändring, som dock givetvis måste tillämpas medstörsta möjliga respekt för den personliga integriteten. Regeringen gav tullenökade resurser på 1998 och sedan 34 miljoner kronorårligen för att genomföra punktskattekontrollen.Det är viktigt att det utvecklings- och effektiviseringsarbete som påbörjatsfortsätter och att en god service och en bra information utvecklas. Det gertillsammans med enklare regler och procedurer förutsättningar för en effektivkontroll. har till uppgift att föreslå förenklingar av regler ochprocedurer, inte minst när det gäller EU:s regelverk.GränskontrollI och med det svenska medlemskapet i EU har begreppenyttre och inre gräns fått betydelse. Yttre gräns är mot länderutanför EU och inre gräns är mot EU-länder. Hela densvenska kusten är en del av den yttre gränsen. Vi får dockinte förledas att tro att risken för smuggling skulle vara störrevid yttre gräns. Det bör framhållas att av all infördnarkotika i kommer från annat EU-land.Den ökade fria rörligheten inom EU ökar möjligheten för smugglare.Risken för upptäckt kan befaras minska om inte motåtgärder sätts in. Det ärvärt att påpeka att av tullbeslagen görs med tjänstemännenserfarenhet som grund jämfört som resultat av tips, spaning ochunderrättelse. Detta innebär att i fortsättningen måste ha en mycketgod gränskontroll vid såväl inre som yttre gräns.Om förstärkningar inte görs riskerar samhällets kostnader att bli mycketstörre än de besparingar som kortsiktigt kan göras . I till exempel narko-tikans spår följer brottslighet och ett ökat vårdbehov som orsakar samhälletstora kostnader utöver det stora personliga lidandet. En narkotikamissbrukarekostar enligt vissa beräkningar samhället per årmedan en tulltjänsteman grovt räknat kostar ca 300 000.EU har fattat beslut om kompensatoriska åtgärder som gör det möjligt attbibehålla kontroller vid inre gräns i andra former än gränskontroll. Dekompensatoriska åtgärderna kan utformas på olika sätt bland annat i form avskydd vid yttre gräns och samarbete mellan medlemsländernastulladministrationer. Problemet med de kompensatoriska åtgärderna är, enligttulltjänstemän, avsaknaden av möjligheten att avsätta resurser för attutveckla dessa.Den nedskärning av tullens resurser som regeringen drev igenom isamband med inträde i EU kom alldeles för tidigt och innan dekompensatoriska åtgärderna inom EU var färdigutvecklade. Härigenom harman i onödan öppnat för olika former av kriminell verksamhet, i synnerhetsmuggling. Detta bör enligt åtgärdas genom ökaderesurser till den svenska tullen.De senaste åren har smugglingen av narkotika, tobak och alkohol ökat. Enbidragande orsak har varit just den kraftiga nedskärningen i tullmyndighetensresurser i samband med att vårt land gick med i EU. /96 och 1997reducerades tullens anslag med till följd av EU-medlemskapet, vilket innebar att tullpersonalen minskades med 820 personeroch att tio olika tullposteringar upphörde. Fram till har antalettullmyndigheter minskat från 35 till 12 och personalen har minskat med enfjärdedel.Schengenavtalet omfattar tio EU-länder varav sju var med när den inregränskontrollen försvann . Vi kristdemokrater har stött ettsvenskt deltagande i , eftersom vi anser att öppnaregränser knyter människor och länder närmare varandra. har vi gjortett antal förbehåll, varav det viktigaste är att en full avveckling avgränskontrollen inte får ske förrän effektiva kompensatoriska åtgärder finnspå plats.För del innebär ett medlemskap i bland annat ett kravpå permanent kontroll vid våra internationella flygplatser. Detta kommer attställa krav på ny organisation och ombyggnader.Sverige har 24 internationella flygplatser. Kontrollen vid dessa är intetillfredsställande utan utövas endast och tidpunkter, videndel endast på kontorstid. är det väl känt att transporter och resandetill vårt land, och därmed även illegal verksamhet, pågår dygnet runt. Det ärinte rimligt att kontrollen inskränks utanför den normala arbetstiden. Detinnebär att vissa ankomster, och bland dem även vissa "högriskflyg", lämnashelt eller delvis utan bevakning. kräver därför attkontrollen förbättras på de internationella flygplatserna.En effektivare gränskontroll kräver mer resurser till . Ijämförelse med regeringens förslag innebär vårt budgetförslag för åren2000-2002 att tullens budgetramar utökas med , föratt förstärka kontroll och spaning efter illegal införsel av bland annatnarkotika, vapen, alkohol, tobak och skattepliktiga varor i övrigt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade resurser till skatteförvaltningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samverkan när det gäller gränskontrollen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gränskontrollen i övrigt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbättrad kontroll vid våra internationellaflygplatser,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade resurser till tullen,6. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag för anvisar anslagen under ut-giftsområde 3 och uppbörd enligt följande upp-ställning:7.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )den 4 oktober 1999Holger ()()()()()()Per ()()()()()()()()