mot · GN02MJ755 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ755av , ()Avfallspolitik1 InledningAvfallsfrågorna utgör en central del av miljöpolitiken och i miljödebattenbrukar avfallet betecknas som ett av de största problemen. Faktum ärdock, att restprodukter och avfall egentligen är en naturlig del avsamhället. Givetvis finns det fördelar såväl miljömässiga somekonomiska i arbetet med att minimera avfallsmängderna. Miljöarbetetmåste målmedvetet gå i den riktningen. I många fall är kritikenegentligen riktad mot konsumtionssamhället och kritiken mot avfalletsom sådant saknar ofta miljömässig grund. Att människor har valfrihetoch att vi har tillgång till de produkter vi önskar är dock en del av ettutvecklat välfärdssamhälle.2 Kretslopp, källsortering och producentansvarKritik riktas ofta mot förpackningar. Man menar att förpackningarnaleder till ökade avfallsmängder och därmed hotar miljön. Det är inte såenkelt som det låter. Förpackningstekniken bidrar till att minskamängden förstörda produkter och därmed till att minska avfallet. Upp tillhälften av alla livsmedel förstörs i utvecklingsländerna och i östraEuropa. I dessa länder framställs i allmänhet tillräckligt med livsmedel,men en stor del förstörs bl.a. genom angrepp av skadedjur och mögel vidlagring och genom dålig förpacknings- och distributionsteknik. FN:svärldslivsmedelsråd, WFC, räknar med att av allalivsmedel i de här länderna förstörs. I industriländerna är motsvarandesiffra . Allt för enkla lösningar på miljöproblemen lederibland till en sämre miljö. Det får vi akta oss för. I många fall är välutvecklade förpackningar en miljövinst.Kretsloppet har av riksdagsmajoriteten framställts som ett mål i sig. Vimenar att kretsloppet skall ses som ett medel att uppnå uppställda mål. Alltsom produceras återförs in i en kedja av återanvändning. Detta är efter-strävansvärt. Problemet är bara att det visat sig att kretsloppstänkandet inte ialla lägen ger den bästa tänkbara miljön. Långa transporter från pappers-insamling till återvinningsstationer, enskilda hushåll som tvingas ta bilen föratt lämna flaskor och burkar, hushåll som tvingas diska mjölkförpackningaroch liknande kan leda till en större miljöbelastning än om vi inte återvanndessa produkter. Dessutom har det visat sig att hushållsavfallet ligger alltlängre i soprummen vilket leder till ökade problem i närmiljön. Bakterier,skadedjur och mögel växer så det knakar nära våra hem.Det behövs en öppen och ärlig debatt om kretsloppstillämpningen. Dagenssystem innehåller många problem som måste lösas. Visst är det så att strävanska gå i en riktning med maximal återvinning, men det får inte gå orimligtlångt. Vi är inte negativa till kretsloppet som princip men det får aldrig bliettsjälvändamål. Miljöns bästa måste vara i det första rummet och ibland är intekretsloppet som modell det bästa för miljön.Riksdagens revisorer uppmanar, i en rapport , till en samhälls-ekonomisk analys av producentansvaret för förpackningar. Vi instämmer ibehovet av att se över den svenska avfallshanteringen, men förordarNaturvårdsverkets förslag att genomföra "en bredaresamhällsekonomisk analys av olika alternativa system för att samla in och tahand om uttjänta varor". Tilläggas bör också behovet av att analyseramiljöeffekterna av dagens system.3 AvfallsskattGenom propositionen 1998/99:80 "Lag om skatt på avfall" beslutaderiksdagen att införa en avfallsskatt. Den träder i kraft 1 januari2000. Skatteförslaget går i princip ut på att allt material som förs in till enavfallsanläggning beskattas med per ton. Avdrag från skattenfår göras för vissa avfallsslag och för avfall som förs ut frånanläggningen. Vi röstade mot propositionen eftersom den får fleranegativa effekter. Skatten straffar de återvinnings- ochbehandlingsverksamheter som bedrivs vid befintliga deponier. Fleratunga remissinstanser har påpekat denna effekt som har kommit attbenämnas skattestaketet. Följden blir en snedvridning av konkurrensensom får till följd att miljömässigt väl fungerande verksamheter sombedrivs inom avfallsanläggningar tvingas att lägga ner eller flytta ut. Viriskerar att avfallshantering av olika slag sprids ut runt omkring i vårakommuner i stället för att vara samlade på deponiområdet. Detta leder tillökade risker och ökad belastning på miljön. Det finns redan exempel pånegativa effekter.En annan negativ effekt av den föreslagna avfallsskatten är att vårasamlade utsläpp av koldioxid sannolikt kommer att öka väsentligt.Sammantaget är det mycket tveksamt om det finns några hållbara miljö-argument överhuvudtaget som motiverar införandet av avfallsskatten. Riskenär uppenbar att skatten blir styrande på ett ur miljösynpunkt felaktigt sätt ochatt skatten bland annat motverkar att materialflödena sluts i naturligakretslopp.Rötning av avfall i bioceller är ett sätt att både utvinna energi och näring uravfallet. Eftersom tungmetaller och andra miljögifter binds fast stabilt irötresten kan näring utvinnas genom uppsamling av lakvatten. Detta kananvändas som gödslings- och bevattningsmedel i t.ex. energiskogsodlingar.Biocellen fungerar på detta sätt som ett ekologiskt filter som kan avgiftasamhällets restprodukter. En skatt på avfall i enlighet med regeringensproposition skulle försvåra och i värsta fall helt stoppa utvecklandet av denhär typen av miljövänlig teknik för omhändertagande av avfall. Cellrötning iröt- och bioceller är exempel på metoder som klarar även rötning avhushållsavfall. Införandet av avfallsskatten riskerar att leda till att störredelen av hushållsavfallet i stället körs till förbränningsanläggningar.Skatten innebär en styrning som får till följd att avfall i större utsträckningkommer att förbrännas vilket varken gynnar materialåtervinning ellerbiologisk behandling. Transporterna av avfall kommer i och med enkoncentration till färre och större förbränningsanläggningar att öka. Det finnsockså en risk att man genom stora investeringar i anläggningarna låser upputvecklingen och att det blir svårt för andra alternativ att hävda sig.Kommuner anslutna till förbränningsanläggningar har knappast någraincitament för att satsa på materialåtervinning eller på att minska mängdernaavfall. Vi är inte principiellt mot förbränning av avfall i alla lägen, men motatt styra över i denna grad som kommer att bli en effekt av skattensinförande. Några av partier upptäckte detta problem och vill nuäven införa en skatt på förbränning. Då kan man konstatera att det enda detförslaget resulterar i är en skattehöjning utan några miljöpolitiska mål, vilketvi avvisar.Införandet av skatten riskerar att leda till ökad illegal deponering i skogoch mark samt leda till att det fuskas med vikter och annat. Det kan uppstånya miljöproblem som vi tidigare inte varit vana vid.En allvarlig brist i beslut om avfallsskatt är att det saknas enmiljökonsekvensbedömning av avfallsskattens effekter. Det är alldelesuppenbart att en skatt på avfall verkar styrande när det gäller hur olikaaktörer väljer att hantera sitt avfall. De olika konsekvenserna av en sådanstyrning är inte alltid de mest uppenbara. Vi anser att regeringen skaåterkomma till med förslag om ett slopande av avfallsskatten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kretslopp, källsortering och producentansvar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avfallsskatt.1Stockholm den 4 oktober 1999Göte ()()()()()()()()(m)()()()1 Yrkande 2 hänvisat till SkU.