mot · GN02N353 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N353av , ()Kvinnors möjligheter till utveckling i skogslänen1 Kvinnors möjligheter till utveckling i skogslänenNär befolkningsminskningen i skogslänen accelererar, istället för attvända till en ökning, är det till stor del kvinnorna som bidrar till det.Omflyttningen av främst unga kvinnor fortsätter från glesbygd till tätort,från små kommuner till större, från skogslän till storstadsregioner. För attnå en långsiktigt hållbar utveckling i skogslänen krävs att kvinnorna gesförutsättningar att verka och utvecklas på sin hemort. Kvinnorna måstevara delaktiga i utvecklingen av samhällsbygget.För att minska utflyttningen och också för att stimulera "återvändande"måste möjligheterna till arbete och studier förbättras.2 Kvinnor i offentlig sektorKvinnorna i skogslänen arbetar i mycket stor utsträckning i denoffentliga sektorn, inom vård, omsorg och skola. somkommuner och landsting är den självklare arbetsgivaren för kvinnorna,utgör de garanten för välfärdens kärna: vården av våra gamla påsjukhemmen, omsorgen om våra barn på daghemmen, barnensutveckling och lärande i skolorna.Det alltmer trängda ekonomiska läget i många kommuner och landstinghar inneburit en minskning av arbetstillfällen inom den offentliga sektorn.Därutöver tillkommer att statlig verksamhet harrationaliserats och effektiviserats, till följd av krav på minskade kostnadermen också i vissa fall p g a förändrade krav och behov. Tyvärr har det ialltför stor omfattning inneburit att den verksamhet som funnits iglesbebyggda regioner har rationaliserats bort. Vilket i sin tur har medfört attantalet "kvinnliga arbetsplatser" har minskat.Från statens sida är det klart uttalat att jämställdhetsaspekterna skaomsättas i det regionala utvecklingsarbetet. Att utlokalisera statligverksamhet från storstäderna till glesbygden skulle vara ett bra exempel påpraktisk politik för att omsätta jämställdhetsperspektivet i det regionalautvecklingsarbetet.3 Utbildning på hemortenFör att öka kvinnors möjlighet till högre studier krävs att den påbörjadedecentraliseringen av högskolestudier och möjligheten tilldistansutbildning fortsätter. Den utvecklingen är en förutsättning förkvinnors ökande andel i förvärvslivet och en ökad andel kvinnligasmåföretagare.Kvinnors utbildningsambitioner och utbildningsnivå skapar goda möjlig-heter till ökat företagande, och därmed en bättre arbetsmarknad i glesbygden.Dagens regler för företagsstöd missgynnar kvinnligt företagande som tillstor del återfinns inom service- och tjänstesektorn. Regelverket är uppbyggtutifrån ett traditionellt näringsliv med tillverkningsindustrin som grund. Föratt stimulera kvinnligt företagande krävs en översyn av regelsystemet.För att kunna vända den pågående trenden i skogslänen vad gäller befolk-ningsminskningen, där kvinnornas utflyttning från inlandskommunernadominerar, måste särskilda åtgärder vidtas.En del av dessa kan vara att:- statlig verksamhet i stor utsträckning förläggs till orter i glesbygden,- högskolestudier decentraliseras i ännu högre omfattning,- regelsystemet för företagsstöd förändras.- 10F- P4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnors möjligheter till studier och arbete iskogslänen.Stockholm den 1 oktober 1999Kristina ()()()()Per ()()()