mot · GN02Ub252 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub252av , ()Konfessionella skolorKonflikter och skilda uppfattningar om vad som är att betrakta som deviktigaste värdena inom skolans område har förekommit sedan sekletsbörjan. Det är därför möjligt att finna en mängd historiska paralleller tillden dagsaktuella debatten om konfessionella skolor och om vissareligiöst influerade inslag i skolans undervisning och miljö. Jag tror att viidag har en del att lära av historien. Mycket av debatten är sig likt men enskillnad är att fokus förflyttats från kristna frikyrkor till islam.År 1919 beslutade om en reformerad undervisningsplan sominnebar förändringar för kristendomsundervisningen. Vissa delar av dengamla katekesundervisningen försvann, och undervisningen fick inte längrevara lika konfessionellt betonad. Ledstjärnor för religionsundervisningenblev nu saklighet och objektivitet. var det dock uteslutandekristendom som lärdes ut. De frikyrkliga, som varit en av drivkrafterna förförändring i religionsundervisningen, var inte helt och hållet positiva till1919 års nya undervisningsplan. Man var visserligen tacksam för attkatekesundervisningen försvunnit, men oroade sig i stället för att en ny"ytlighet" skulle göra sig gällande i skolorna efter det att den statskyrkligadominansen tonats ned. Representanter för de frikyrkliga befarade att dennya "rationalistiska tendensen" skulle innebära att skolan istället 1946 tillsattes ytterligare en parlamentarisk utredning för att arbeta medfrågan om det svenska skolväsendets reformering. På grundval av den ut-redningen kunde besluta om att en obligatorisk enhets-skola successivt skulle ersätta den gamla folk- och realskolan. , efterett antal års försöksverksamhet, beslutade om den obligatoriskaskolan som vi har och som gavs namnet "grundskola". Ämnetreligionskunskap fick genom detta beslut samma officiella ställning och in-riktning som övriga orienteringsämnen. Därmed var den princip fastställdsom fortfarande gäller att skolan skall vara konfessionellt neutral.Trots att idén om en konfessionslös skola fick genomslag ,fanns det kvar vissa inslag av konfessionell art. Ett exempel ärmorgonbönen som kanske fortfarande lever kvar. Åsikterna gick isär idebatten huruvida morgonbönen var att betrakta somen otillbörlig handling i en konfessionslös skola, eller en fin tradition somman borde värna om. Parallellen kan göras med den nu aktuella debatten omskolavslutning i kyrkor, med inslag av psalmsång eller bön. Från min egenskoltid minns jag skolkamrater som för sina föräldrarinte fick delta i sexualundervisning eller dansa i gymnastiken. Meddiskussioner och respekt för varandra kunde man lösa dessa frågor.Även vad gäller debatten för och emot enhetsskolan respektive friståendeskolor kan paralleller göras mellan olika tidsperioder. Idén med enhetsskolavar att motverka ett splittrat utbildningssystem för att i stället sträva motlikvärdig och enhetlig utbildning tillgänglig för alla. Statligt stöd tillenskildaeller privata skolor har därför, fram till friskolereformen ,utdelats med stor restriktivitet. Att en skola har konfessionell inriktning harinte utgjort något särskilt skäl för att få statsbidrag. De nya reglerna förfristående skolor som infördes innebar dock en explosionsartad ut-veckling av fristående skolor. Fristående skolor med konfessionell inriktningtillhörde de skolor som ökade mest.Det finns anledning att överväga förändringar i statens stöd till skolor sombygger på eller har konfessionell inriktning, då en sådan skola i grundenstrider mot bärande delar i de grundläggande värderingarna för vår gemen-samma skola.Den svenska skolan är en sammanhållen skola som skall ge likvärdigutbildning till alla barn och ungdomar. Barn börjar skolan med skilda socialaoch kulturella förutsättningar. Min egen erfarenhet är att det inte går attöverskatta betydelsen av att barn och ungdomar med olika erfarenheter,kulturer, bakgrund och social tillhörighet tillbringar tid tillsammans medvarandra under skoltid.Jag anser att det finns skäl att följa upp friskolornas utveckling. I en sådanuppföljning är det särskilt viktigt att se över om friskolor på konfessionellgrund lever upp till läroplanens skrivningar om skolans värdegrund.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fristående skolor.Stockholm den 1 oktober 1999Carina ()