ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sf630 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf630av Kerimo, ()Asylsökandes boendeInvandrarverket har ansvaret för att bistånd och ett visstbidrag till boendekostnaden lämnas till dem som självaordnat sitt boende. Bostadsersättning lämnas med permånad till ensamstående och med för enfamilj. Ersättningen skall ses som en stimulans och är inteavsedd att täcka den faktiska kostnaden.Livet i eget boende ter sig olika för olika människor. Det påverkas av omman är ensam eller tillsammans med familj, vilken typ av samhälle man bori, hur länge det dröjer innan man får beslut angående sin ansökan om asyl,vilken sysselsättningsgrad man har, hur det står till med hälsan m.m. Det kanvara mycket bra att bo hos anhöriga, men det finns också en rad problem attta itu med. Det är t.ex. inte lätt för mottagningshandläggaren att ha enlevande kontakt med alla som har eget boende, särskilt på de större orterna.Kontakten blir ofta anonym. På många platser vet handläggarna t.ex. inte hurde asylsökande bor, om de asylsökande faktiskt bor på den adress de upp-givit, om de är välkomna hos värdfamiljen, om de måste betala extra hyra.Ytterligare ett problem som många handläggare upplever är att eftersombarnomsorg inte erbjuds dem som bor i eget boende så blir det svårt för denvuxne som tar hand om barnen att delta i undervisningen i svenska. Mångakommuner pekar på att trångboddhet är en vanlig konsekvens av detta. Ävenom bostadsstandarden i sig är god, leder det till sociala och psykologiskabekymmer när människor tränger ihop sig i små lägenheter, något som blirsärskilt påfrestande för barnen. Många asylsökande flyttar runt och bor på enmadrass hos olika bekanta och släktingar.När en asylsökande får uppehållstillstånd så görs skillnad mellan dem sombor i anläggning och dem som bor i eget boende. De som bor i anläggningfår i regel stanna tills kommunplacering är ordnad medan de som bor i egetboende skrivs ut oavsett om bostadsfrågan är löst eller inte,vilket den för det mesta inte är.Detta skapar stora problem. Dels är det svårt att motverka alltför storinflyttning till vissa kommuner, dels fortsätter trångboddhet och därmedsammanhängande problem för såväl värdfamiljen som för dem som just fåttuppehållstillstånd.Med anledning av detta bör man se över reglerna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om asylsökandes boendesituation.Stockholm den 5 oktober 1999Yilmaz Kerimo (s)()
mot · GN02Sf631 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf631av Kerimo, ()Kostnad för svenskt medborgarskapEn utländsk medborgare måste ha bott i minst fem årinnan ansökan om svenskt medborgarskap kan göras. Denfemåriga hemvisttiden skall vara oavbruten. Ett av villkorenför att en person skall kunna bli svensk medborgare är atthan skött sig bra i Sverige.En person som vill bli svensk medborgare måste kunna styrka sin identitetoch betala en avgift på 1 500 kr.Många av dem som ansöker om svenskt medborgarskap harinte hunnit få egna inkomster och är därmed beroende av socialbidrag. Dehar inte råd att betala per person för att kunna ansöka om svensktmedborgarskap. De får inte heller ekonomiskt bistånd från tilldessa kostnader eftersom detta inte anses ingå i begreppet skälig levnadsnivå.Det svenska medborgarskapet är ett sätt att känna sig delaktig i det nyasamhället och underlättar därmed integrationen.Därför måste man se över reglerna för kostnaderna. Antingen får man setill att det får ingå i begreppet skälig levnadsnivå för ellerattde som är socialbidragsberoende blir befriade från att betala denna kostnad.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kostnader vid ansökan om svenskt medborgar-skap.Stockholm den 4 oktober 1999Yilmaz Kerimo (s)
mot · GN02Sf632 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf632av , ()IntegrationsplanerI dag är som följd av invandringen ett mångkulturelltland. Från att tidigare ha varit ett relativt homogent samhällehar vi berikats med människor med nya kunskaper,erfarenheter och idéer. Det handlar om en mångfald avspråk, religioner och kulturer, som sakta växer in i ochberikar vårt samhälle.Sverige förändras och långsamt formas något nytt. En ny gemenskap.Integrationen berör alla människor i denna nya gemenskap. Alla skall hamöjlighet att bli en del av samhället och ha möjlighet att påverka. Garantinför demokratins säkerställande är att människor känner delaktighet ochsolidaritet med varandra.Att vilja men inte få vara med och forma sitt liv skapar utanförskap ochvanmakt. En anledning till att människor inte känner sig delaktiga i forman-det av sin vardag är att man inte har ett arbete att gå till. En arbetsplats ärenmötesplats, där man får nya vänner med vilka man kan utbyta tankar ochidéer, vilket leder till förståelse för varandra.Segregationen i bostadsområden skapar osynliga gränser och murar mellanmänniskor. Åtskillnaden har oftast sin grund i en ekonomisk situation.Därmed har den ett nära samband med arbetsmarknaden och klassamhället.Det behövs också en introduktion i det svenska samhället för invandradekvinnor och män på samma sätt som vi har för dem som kommit till vårt landsom flyktingar. vet inte kommunerna hur många invandrare somkommer till deras kommun och kan därför varken planera för eller erbjudanågon introduktion. Den invandrade blir beroende och utlämnad tillanhörigas och vänners förmåga att introducera dem i det svenska samhället.Integrationsverket bör utreda hur vi på ett bättre sätt kan klara denna uppgift.Vi måste fördela resurserna i samhället på ett sätt som främjar solidaritetenoch gemenskapen. Ett samhälle där alla människor oavsett religion, kultur,etnicitet, sexuell läggning etc har en plats.De som har svårast att integreras är invandrarkvinnor som inte har ettarbete. De blir lätt isolerade i hemmet.För att uppnå ett integrerat/jämlikt samhälle krävs flera olika åtgärder.T.ex. behövs det speciella satsningar på utbildning för invandrarkvinnor ieget företagande/ kooperativ. Skolan behöver läroplaner som utgår från ettmångkulturellt samhälle. Utökade befogenheter för Diskrimineringsombuds-mannen och integrationsmainstreaming, dvs. att alla beslut genomsyras av ettmångkulturellt perspektiv.I dag har kommuner, myndigheter och företag jämställdhetsplaner. För attta vara på mångfalden och den dynamik som finns i blandade grupper behövsäven integrationsplaner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att utarbeta integrationsplaner i kom-muner, företag och myndigheter.Stockholm den 1 oktober 1999Eva ()()()()()()()Elisebeht ()
mot · GN02Sf633 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf633av , ()Utländska akademikerAndelen utrikes födda personer med lång eftergymnasialutbildning har ökat , vilket främst beror på attbland de utomeuropeiska flyktingar som kommit till Sverigeunder har funnits en betydande andelmycket välutbildade.Vid slutet av hade var femte utomnordisk medborgare som varanmäld hos arbetsförmedlingen högskoleutbildning, och av dessa hade varfemte teknisk inriktning. Det kan jämföras med att av desvenska medborgarna vid arbetsförmedlingen är högskoleutbildade.I en rapport från redovisas en totalundersök-ning av drygt 19 000 invandrare som fick uppehållstillstånd och placerades iolika kommuner . av de sysselsatta invandrarna i dennagrupp hade eftergymnasial utbildning. I rapporten konstateras att ju flerutbildningsår man har från sitt hemland desto framgångsrikare var man påden svenska arbetsmarknaden. Undantaget var dock invandrare med mycketlång utbildning som både hade svårare att få arbete och att behålla arbeten.Även om personer med eftergymnasial utbildning förvärsarbetade i högreutsträckning än övriga var ändå endast en femtedel av dessa sysselsatta. Denfrämsta anledningen är självfallet den besvärliga arbetsmarknadspolitiskasituationen. Men det finns också andra orsaker som diskriminering menockså svårigheter att ta till vara den särskilda kompetens som det innebär attha invandrat från ett annat land. Det måste bli lättare för invandrare att över-föra examina från sina hemländer genom t ex speciellt riktade komplette-ringskurser. Behovet av en differentierad flyktingintroduktion har ocksåpåtalats från bl a . I många kommuner har de haftgemensam utbildning för alla oavsett vilken utbildning och studievana manhaft. I ett antal kommuner har man dock numera uppmärksammat dessaproblem och löst dem.Den stora kompetens som invandrargrupperna besitter måste tas till varapå ett bättre sätt i . Detta av humanitära men också av konkurrens-skäl. har brist på arbetskraft inom områden som teknik ochnaturvetenskap.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att ta till vara invandrargruppernaskompetens.Stockholm den 4 oktober 1999Marie ()()
mot · GN02Sf634 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf634av , ()Flyktingar och invandrareSverige ska ha en öppen och generös flyktingpolitik.Flyktingmottagandet måste moderniseras och effektiviseras.Lösningar som bygger på kontakter mellan nyanlända ochmänniskor i det omgivande samhället ska stimuleras. Högregrad av frivilliginsatser, samarbete medfrivilligorganisationer vid flyktingmottagandet ocheffektiviseringar inom leder till minskadekostnader. Asylprocessen måste förbättras ochrättssäkerheten ökas. bör avvecklas ochasylärenden överföras till förvaltningsdomstolarna.Tvåpartsprocesser bör införas. Sammantaget innebärförslagen en besparing inom området migrationspolitik med61 miljoner kronor.Centerpartiet ser med stort allvar på den ökade segregationen som märksmest i storstäderna. Delade städer och segregerade samhällen är ett stortdemokratiskt, ekonomiskt och socialt problem vars grund är diskriminering.Människor som lever i men som är födda i utomnordiska länder ellerär barn till föräldrar födda i annat land har svårt att komma in på arbets-marknaden. Valdeltagandet sjunker i utsattaområden, och människor känner att de inte har möjlighet att påverka.Nyckeln till att bryta den negativa spiralen är att ge makt, inflytande ochansvar till de boende i området. Ökad makt över det egna livet måste varaledstjärnan i integrationsarbetet. I integrationspolitiken finns en tillväxt-potential. Invandrade personer har ett kulturellt band till nyamarknader som kan främja tillväxten i . Integrationspolitiken måstebli en del av tillväxtpolitiken. Vi satsar ytterligare utöverregeringens förslag på satsningar för fler företag och ökat inflytande.Beslutsfunktionen för satsningarna ska vara decentraliserad.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt regeringen med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 8 In-vandrare och flyktingar enligt följande uppställning:Tabell 1: (Anslag (tkr) Anslagsposter BP 99 förslag Vårförändring )den 4 oktober 1999Birgitta ()()(c)()()
mot · GN02Sf635 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf635av Brendt, ()Flykting- och asylpolitikGenom EU-medlemskapet står i en ny situation närdet gäller att driva en egen "svensk" invandrings- ochflyktingpolitik. När Amsterdamfördraget trädde i kraft denförsta blev invandrings- och asylfrågorna en del avEG-rätten och skall samordnas.Asyl- och invandrarfrågor kommer under Amsterdamfördraget att föras tillförsta pelarens regelverk, vilket innebär att beslut i frågorna kräverkvalificerad majoritet, men det innebär också att endast kommissionen harinitiativrätt i dessa frågor. Under en övergångstid gäller dock attalla beslut skall fattas med enhällighet och att kommissionens initiativrättskall delas med medlemsstaterna.EU-rådet får befogenhet att reglera vilken medlemsstat som skall ansvaraför prövningen av en asylansökan och bestämma miniminormer för mot-tagande av asylsökande och för när tredjelandsmedborgare skall betraktassom flyktingar och beviljas flyktingstatus.Avsikten med Amsterdamfördragets skrivningar kring asyl- och invandrar-frågor är att en harmonisering mellan EU-länderna skall ske i form avgemensamma minimiregler. Regleringen hindrar inte en medlemsstat från attanta generösare regler. Detta gäller både beviljandet eller återkallandet avflyktingstatus och tillfälligt skydd för fördrivna personer från tredje land.Detsägs också i proposition 1997/98:58 där resonemang förs kring Amsterdam-fördraget att medlemsstat ensidigt kan besluta om att pröva en asylansökan,vilket innebär att det inte finns några inskränkningar i medlemsstaternasskyldigheter enligt Genèvekonventionen.När nu den nya tillträtt intensifieras arbetet med hurEU-ländernas nationella regler skall anpassas till en gemensam asyl- ochmigrationspolitik. Toppmötet i har dessa frågor ifokus.Slutsatsen är att det kommer att finnas delar av asyl- och flyktingpolitiken,som vi som nation inte längre ensidigt kan bestämma om. Det kommer ocksåatt finnas utrymme för ett "plus"-regelverk där kan ha generösareregler än EU:s minimiregler.Under senare tid har några utredningar både avseende invandrar- ochflyktingfrågor genomförts. NIPU har bland annat utrett en ny prövnings-organisation och föreslår att läggs ned och att ettdomstolsliknande förfarande införs med i första instans ochsedan överprövning i länsrätt och i vissa fall i kammarrätt. Vidare har enutredning om gömda flyktingar genomförts.Mot bakgrund av ovan nämnda förändrade förutsättningar finns det enligtvår mening starka skäl att nu närmare utreda hur svensk asyl- och migra-tionspolitik kommer att påverkas av den gemensamma politiken under EUsförsta pelare, samt hur kan och bör påverka densamma. Utredningenkan inkludera dels ett möjligt "plus"-regelverk, dels de prioriteringar somSverige bör driva inom ramen för den gemensamma politiken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning av den framtida asyl-och migrationspolitiken.Stockholm den 5 oktober 1999Agneta Brendt (s)()()()()()
mot · GN02Sf638 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf638av , ()Invandrare och flyktingarUtgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingarTabell 1: (2000 förändring )Anslag B IntegrationspolitikRegeringen väljer att även fortsättningsvis anslåbudgetmedel för att förbättra vissa bostadsområden i ett antalkommuner. Vi vill i stället pröva andra möjligheter. Enavreglerad bostadsmarknad behöver växa fram. Nya alterna-tiv på de boendes egna villkor måste få friare spelrum.Samordning av bostadsbidrag med socialpolitiken i övrigt ärett viktigt inslag för att underlätta denna process. Vi villockså peka på vikten av alternativ inom barnomsorg ochskola, liksom en liberaliserad arbetsmarknadslagstiftning,lägre skatter på företagande och arbetsinkomster, samt iövrigt bättre villkor för småföretagare.Men inte ens detta räcker för att klara problemen i de mest utsatta om-rådena. Även om bostadsområden med olika medel kan göras bättre måsteockså den övriga sociala infrastrukturen fungera. Det krävs service, arbets-platser och lika arenor där människor kan mötas.Vi har aktualiserat förslag att införa frizoner t.ex. i för attmöjliggöra mer avreglerade ekonomiska aktiviteter. Sådana frizoner skullekunna innebära stimulanser till kommuner eller kommundelar som är särskiltutsatta vad gäller arbetslöshet, bidragskostnader, segregation och därmedföljande problem.Vi är medvetna om att ett inrättande av frizoner inte är problemfritt men vianser att förslaget bör utredas och prövas. Mot denna bakgrund avvisar viregeringens förslag om särskilda medel för dessa områden.I annan motion av m.fl. (m) förordar vi att överförs från utgiftsområde 8 till utgiftsområde 14, var-för anslaget tas bort.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder i invandrartäta bostadsområden,2. att beslutar avslå regeringens förslag att anslå medeltill anslag B 2 Särskilda insatser i utsatta bostadsområden i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. att beslutar överföra Diskrimineringsombudsmannenfrån utgiftsområde 8 till utgiftsområde 14 i enlighet med vad som an-förts i motionen.1Stockholm den 4 oktober 1999Margit ()()()()()()()()()1 Yrkande 3 hänvisat till FiU.
mot · GN02Sf8 · 1999-10-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf8av , ()med anledning av prop. 1999/2000:12 Statlig förvaltning av premiepensionsmedel, m.m.I regeringens proposition tas bl a frågan upp ompremiepensionen i det reformerade pensionssystemet.Premiepensionen är den del som den enskilde själv kan väljavar den skall placeras. Regeringen anser att den enskilde inteskall få placera premiepensionsmedel i s.k. ideella fonder därmedel kan delas ut till andra än fondandelsägarna.Propositionen föreslår att ett förbud införs.Vi ställer oss mycket skeptiska till att man som pensionssparare inte skallberedas möjlighet att placera sitt sparande i ideella fonder.Idag sparar mer än 100.000 svenskar i flera mycket populära ideellafonder. Många har dessutom knutit sparandet till ett individuellt pensions-sparande. På detta sätt kan man både pensionsspara och stödja enviktig ideell välgörande verksamhet.Ett viktigt argument emot en placering i de ideella fonder, som anförs ipropositionen, är att de procent som pensionsspararen avstår leder till attpensionen blir lägre. Detta kan innebära att den enskilda kankomma att behöva annat ekonomiskt stöd av det offentliga, t ex bostads-tillägg. Vi anser inte att detta argument är hållbart eftersom man samtidigttillåter den enskilde att välja mellan fonder med olika riskprofil. Den somväljer en fond med högre risk kan på liknande sätt hamna i en svår situationmed samma följd som för den som sparar i en ideell fond.Att människor i det svenska samhället väljer att ta ansvar för och solidari-serar sig med olika välgörande ändamål är något som vi borde uppmuntra.Viljan att spara med såväl hjärna som hjärta är inget skall ellerborde stå i vägen för. Vi anser att genom att tillhandahållapensionsspararna detta alternativ visar att vårt framtida samhälle skallpräglas av medmänsklighet och uppmuntran av ideella insatser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget om lag om inkomstgrundande ålders-pension, såvitt avser avsnittet om att premiepensionsmedel ej fårplaceras i s.k. ideella fonder.Stockholm den 28 oktober 1999Inger ()()()
mot · GN02Sk1 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk1av , ()med anledning av prop. 1999/2000:6 Förmånsbeskattning av miljöbilar, m.m.Regeringen föreslår i föreliggande proposition ett antalåtgärder på skatteområdet bl.a. när det gällerbeslutsförhetsreglerna för skattenämnder. Skattenämndenskall vara beslutsför när ordförande eller vice ordförandesamt tre övriga ledamöter är närvarande. Nämnden skallvidare vara beslutsför med tre ledamöter, bland demordföranden eller vice ordföranden, om de är ense omutgången i ärendet. ordförande och viceordförande skall vara tjänstemän vid skattemyndigheten ochförordnas av . Övriga ledamöter väljsgenom val som förrättas av landstingsfullmäktige.I dag är skattenämnden beslutsför när ordföranden eller vice ordförandenoch fyra övriga ledamöter är närvarande. Fem ledamöter kallas alltid tillsammanträdet.Som skäl för förändringen anför regeringen de olägenheter som upp-kommer när sammanträden måste ställas in på grund av att inte ett tillräckligtantal ledamöter infinner sig. Detta är enligt regeringen inte effektivt ochrationellt.Vi anser att regeringens förslag begränsar medborgarinflytandet i skatte-frågor. Det är inte rätt väg att gå för att komma till rätta med bristandebeslutsförhet i skattenämnden. Regeringen skriver själv att det finns ettbehov av medborgerlig insyn och inflytande i beslutsprocessen, men draruppenbarligen slutsatsen att antalet övriga ledamöter kan begränsas till två.Frågan är vad som inträffar om endast tre ledamöter är på plats och man inteblir överens. Då kan ärendet inte avgöras utan måste skjutas upp till nästagång.Regeringens förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)(lagförslag 9) bör enligt vår mening avslås.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag till lag om ändring itaxeringslagen (1990:324) i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Carl ()()de ()()()()()()()
mot · GN02Sk10 · 1999-10-26 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk10av , ()med anledning av prop. 1999/2000:9 Vissa punktskatte- och tullfrågor, m.m.InledningI propositionen föreslås förändringar i 16 lagar, de flesta heltutan inbördes sammanhang. Allt från fordonsskatt ochtullavgifter till energiskatter och inkomstbeskattning berörs.Kristdemokraterna tar i denna motion upp de delar somgäller beskattningen av bensin och diesel, samtbeskattningen av naturgas.Miljöklassystemet för bensinoch dieseloljaRegeringen föreslår, bl.a. med hänvisning till EU-direktiv,vissa förändringar i beskattningen av bensin. En nymiljöklass 1 väntas också med oljebolagens hjälp bli infördfrån . Konsekvensen av regeringens förslag är attskatten på bensin i miljöklass 2 höjs med per liter (från4:47 till 4:50). Skatten på bensin i miljöklass 1 sätts till 4:47kronor per liter.Regeringen har i andra sammanhang talat om vikten av att användaekonomiska styrmedel för att påverka miljöbelastande utsläpp i önskvärdriktning. I den s.k. fanns också en bred politiskenighet kring detta. har länge argumenterat för attmiljömässigt bättre alternativ, exempelvis renare bensin, måste ha enskattemässigt bättre situation än de miljömässigt sämre alternativ som stårtill buds för konsumenterna. Regeringens förslag till ny beskattning avbensin i miljöklass 1 och 2 kan knappast sägas leda till att konsumenternages något särskilt starkt incitament att välja den renare bensinsorten. Endasttre öre i skatteskillnad per liter kan visa sig innebära samma eller i värstafallhögre pris för den renare bensinsorten.Likaså föreslår regeringen en ändrad beskattning av diesel i de tre olikamiljöklasserna som ökar skatten på miljöklass 1, medan skatten på miljöklass2 och 3 sänks. Detta betyder att incitamenten att välja en renare dieselsortförsämras jämfört med nuvarande regler.Regeringen bör återkomma till med ett förslag tillbeskattningsstruktur vad gäller bensin och diesel som ökar de ekonomiskaincitamenten att välja renare bensin- och dieselsorter. Skatteförändringarnakan utformas så att de för statens del blir neutrala.Beskattningen av naturgasRegeringen föreslår att beskattningen av gasol, metan ochnaturgas ska göras enhetlig, oavsett användningsområde. Förnaturgasens del innebär det en kraftig sänkning av skatten, ide fall naturgasen används till drift av motordrivna fordon,fartyg eller lutfartyg.Kristdemokraterna anser att skillnaden i beskattning mellan fossila ochförnybara bränslen bör vara så pass stor att ekonomiska incitament skapas fören uthållig energianvändning. Därför bör regeringens förslag vad gällernaturgasbeskattningen avvisas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ny skattestrukturför bensin och diesel i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att avslår proposition 1999/2000:9 Vissa punktskatte-och tullfrågor, m.m. i vad avser beskattningen av naturgas i enlighetmed vad som anförts i motionen.Stockholm den 26 oktober 1999Mats ()Per ()()()()()()()()()()nger Strömbom (kd)()()