mot · GN02Kr510 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr510av , ()Idrottsrörelsens finansiering1 InledningDe svenska folkrörelserna har spelat en avgörande roll för dendemokratiska utvecklingen och det breda folkliga engagemanget i en radsamhällsfrågor i fram till . Desvenska folkrörelserna bärs upp av de ideella ledarnas frivilliga ochoavlönade engagemang i sin förening. Cirka 600 000 personer haruppdrag inom den svenska idrottsrörelsen. Värdet av detta engagemangär svårt att uppskatta, men har kommit fram till att dethandlar om ett värde som för samhället motsvarar minst 15 miljarder krper år! Till detta skall läggas motsvarande värde i alla övrigafolkrörelser. har emellertid delar av folkrörelsen fåttproblem då färre personer vill engagera sig i ideellt arbete och däregenfinansieringen av verksamheten försvårats.2 Idrottsrörelsens finansieringDen organiserade idrottsrörelsen är största folkrörelse och harvarit aktiv . Idrotten har belysts med ett antalidrottsutredningar, den senaste . Denna ledde fram till denidrottspolitiska propositionen: En idrottspolitik för 2000-talet(1998/99:107) som behandlas i . Under i princip helaidrottsrörelsens historia har samhället gått in med olika former avekonomiskt stöd. Efter i beviljade ettårligt anslag till idrotten. Regeringen beslutade hur pengarna skulleanvändas.På 1930-talet bildades AB Tipstjänst och fattade beslutom överförande av delar av överskottet till en idrottsfond, där regeringenbeslutade om hur medlen skulle användas efter förslag frånRiksidrottsförbundet (RF). försvann den direkta kopplingen mellanTipstjänst och anslaget till idrotten, då idrottsrörelsen istället fick sinastatsbidrag över statsbudgeten.År 1971 infördes det lokala aktivitetsstödet (). I budgetpropositionenför 1990/91 markerades att det var ett viktigt mål att stärka idrottsrörelsensmöjligheter till egenfinansiering bland annat genom förmånligare villkor förspel och lotterier. Syftet var att stärka och värna idrottsrörelsens oberoende.I : Idrott & Motion för livet (SOU 1998:76) ochpropositionen En idrottspolitik för 2000-talet (1998/99:107) behandlasidrottens finansiering och skattesituation. Där framgår till exempel attidrottsrörelsens totala intäkter uppgick till ca ,inkomsterna kom från staten, landstingen, kommunerna, näringslivet, speloch lotterier, publikintäkter och medlemsavgifter. Till detta kommer värdetav kommunernas anläggningsstöd, där Svenska Kommunförbundetuppskattar värdet för idrottsrörelsen till ca per år.Det framgår att olika idrotter uppvisar stora skillnader när det gäller deekonomiska möjligheterna. Idrottsrörelsen är i hög utsträckningegenfinansierad i bemärkelsen att intäkterna genereras av rörelsensföreningar och förbund. av intäkterna kom frånmedlemmarna, publiken och spel. Intäkter från näringslivet, TV ochsponsring svarade för medan stat, landsting och kommuner stod för av intäkterna.3 Statens stödIdrottsanslaget uppgick till , vilket motsvarar ca6,av de totala intäkterna, till detta skall läggas anslag till exempelvisriksidrottsgymnasier, idrottsforskning m.m. erhölldessutom ett anslag på till (). Idrottsrörelsen tillgodogör sig ävenarbetsmarknadspolitiska medel, som exempel kan nämnas lönebidrag påcirka . De sammantagna statliga bidragen tillidrotten uppgick till ca , där en halv miljard krkom från idrottsanslaget. utgjorde statsanslagetoch bidraget från AB av intäkterna år 1996.4 Stöd från kommuner och landstingLandstingens stöd i form av bidrag till idrotten riktar sig främst tilldistriktsidrottsförbunden. Bidragen uppgick till , ochdet utgjorde av idrottsrörelsens totala intäkter. Det kommunalakontantstödet uppgick till , vilket motsvarar 12 %av idrottsrörelsens totala intäkter. Till detta kommer de svåruppskattadeanläggningsstöden som nämnts tidigare och som uppskattas till 3,5miljarder kr.5 Inkomst av spelInkomster från spelverksamhet är den näst största inkomstkällan föridrotten och svarade för av intäkterna, ej inräknat de frialotterierna. Spelmarknadens andel av idrottsrörelsens totala intäkter växtemellan från , för att falla tillbaka till . Av års överskott fick idrottsrörelsen drygt 1,8miljarder kr, jämfört med ca . Detta förklarasfrämst av Bingo-Lottos utveckling.6 SponsringÅr 1996 beräknas idrottens intäkter från sponsring ha uppgått till cirka910 milj kr, av de totala intäkterna. Till detta kom försäljning avTV-rättigheter på förbundsnivå på . Det är främstishockey och fotboll som får intäkter via TV-rättigheter. Intäkterna frånförsäljning av TV-rättigheter har därefter ökat kraftigt, till exempelgenom fotbollens så kallade . Många idrotter och förbund haringa sådana intäkter alls.7 Intäkter från publik och medlemmarÅr 1996 svarade publikintäkterna för ochmedlemsintäkterna för , vilket motsvarar drygt 7 respektiveknappt av idrottsrörelsens totala intäkter. Andelenmedlemsintäkter, främst medlemsavgifter, av idrottens totala intäkter harminskat från år . Publiken är en viktiginkomstkälla för elitföreningarna. I ishockey är publikintäkterna 26 %och i fotbollen av de totala intäkterna.På föreningsnivå kan variationerna vara ganska stora i de olikainkomstslagen beroende på idrott, idrottsföreningens storlek och om det är enelitklubb eller en idrott som satsar på bredden och inte ligger så högt ieventuellt seriesystem. Det egna kapitalet och soliditeten varierar också.Enligt den statliga utredningen är soliditeten "imponerande högbland idrottsföreningarna". I utredningen hävdas också: "De föreningar somhar dålig ekonomi återfinns oftast inom de stora arenaidrotterna och oftast ärdet misslyckade spelaraffärer som ligger bakom det dåliga ekonomiskaresultatet. "8 Bolagisering av idrottenPropositionen En idrottspolitik för 2000-talet föreslår tre grundstenar förden nationella idrottspolitiken. I punkt 2 står följande: "Ett aktivt stöd fri och självständig idrottsrörelse byggd på ideellt engagemang...."Här betonas således att idrottsrörelsen skall vara fri och självständig ochatt den bygger på ett ideellt engagemang. Detta är en viktig markeringsom vi ställer oss helt bakom.Samtidigt konstateras att kommersiella intressen har riktat sin blick motfrämst elitidrotten vilket förändrat de ekonomiska förutsättningarna högstavsevärt inom vissa idrotter. Den kommersiella underhållningsidrottenuppskattas av många och har en stark tillväxtpotential. Många aktiva ochledare har sin försörjning med, i många fall, höga löner, arvoden, bonus medmera sörjd för av denna verksamhet. Denna kommersiella idrottsverksamhetlever i konkurrens med annan underhållning och skall bedrivas påkonkurrensneutrala villkor det vill säga inte få något samhällsstöd.Riksidrottsmötet gav klartecken för idrottsföreningar att bolagiseradelar av idrottsverksamheten. Bolagiseringens syfte är att genom emission avaktier kunna få in kapital i bolaget. Detta kommer att få skattemässigakonsekvenser, eftersom ett aktiebolag som bedriver idrottsverksamhetbehandlas som vilket aktiebolag som helst. Bland annat uppstårskattskyldighet till statlig inkomstskatt för de intäkter som verksamheten gerupphov till. Bolagen blir också skyldiga att redovisa mervärdesskatt (moms,men får å andra sidan rätt att lyfta moms).I idrottspropositionen deklarerar regeringen en tydlig uppfattning: "...det ärvalet att bedriva verksamheten i aktiebolagsform som avgör dessa frågor.Någon särbehandling av aktiebolag som bedriver idrottsverksamhet, enbartför att de bedriver idrott, kan inte bli aktuell." och "Ett aktiebolag sombedriver idrottsverksamhet kan vidare likt andra kommersiella aktörerförväntas få betala marknadsmässiga hyror för offentliga lokaler ochanläggningar". Det kan också leda till ökade kostnader för till exempelpolisbevakning av arrangemang.Dessa skattemässiga konsekvenser och konsekvenserna avseendesamhälleligt stöd innebär sannolikt att bolagiseringen av idrotten endastkommer att vara intressant för stora föreningar i stora städer.9 Idrotten och skatternaIdrottsrörelsen är väl medveten om de skattemässiga konsekvenserna avatt välja att bedriva verksamhet i en ideell förening respektive ibolagsform. På ett område är det fördelaktigt att vara bolag, nämligen omen sådan förening värvar en spelare från ett annat land. Idrottsrörelsenvill att de ideella föreningarnas skattesituation klargörs så att aktiva,föreningar och förbund kan följa de lagar och förordningar som finns påett korrekt sätt. Man upplever nu att det finns en rad oklarheter som letttill rättegångar där skattemyndigheten har en uppfattning, enskildaföreningar och idrottsutövare en annan.Det finns en strävan hos många kommuner att överföra ägande och drift avkommunala idrottsanläggningar till föreningarna. ser ettproblem med detta av skattemässiga skäl: en kommun får i efterhand tillbakautlägg för moms, medan en idrottsförening som tar över en anläggning intefår denna återbetalning av momsen. RF vill därför att idrottsanläggningarbefrias från moms. Skattereglerna för de ideella föreningarna bereds förnärvarande av en interdepartemental arbetsgrupp. Även andra ideellaföreningar än idrottsföreningar har ett behov av en översyn av sinekonomiska och skattemässiga situation. Denna fråga behandlas iVänsterpartiets motion Ideella föreningar och deras ekonomi.10 FramtidenI idrottspropositionen och den ungdomspolitiska propositionen Påungdomars villkor (1998/99:115) framgår att såväl idrottsrörelsen sombarn- och ungdomsorganisationerna kommer att tillföras stora beloppgenom det överskott som genereras från s.k. värdeautomatspel vilka ABSvenska Spel har koncession att bedriva. Det framtida överskottet fränvärdeautomatspel bedöms uppgå till ca då dessa7 000 värdeautomater har placerats ut på restauranger.Av överskottet bör, enligt regeringens bedömning, tillfallaidrottsrörelsens lokala barn- och ungdomsverksamhet, ett tillskott på ca 200miljoner kr . För övriga barn- och ungdomsorganisationer bör, enligtregeringen, av överskottet tillfalla dessa lokala verksamheter medinriktning på såväl kultur som fritid, ett tillskott på ca perår.Till detta kommer överskottet från värdeautomatspel i bingohallar på drygt100 miljoner kr förutsatt att ytterligare 500 värdeautomater harplacerats ut.Som tidigare redovisats har folkrörelsernas andel av den totalaspelmarknaden sjunkit. anser: "Försämringen har skettpå en marknad, vars regler totalt styrs av staten, vilken också äger de bolagsom har tagit marknadsandelar. Det är principiellt allvarligt..." "Manifest tillSveriges politiker 1999". Man kritiserar vidare hanteringen i samband medoch efter bildandet av AB . beslutade då attfolkrörelserna skulle få en viss andel av det nya bolagets överskott, förstvåren fattade beslut angående denna andel.Riksidrottsförbundet konstaterar att vid ett flertal tillfällen slagitfast att "folkrörelsernas roll på spelmarknaden och andelen av densamma börförstärkas". Däremot tycker man att regeringen (och senare ) går imotsatt riktning vid beslutet att tillåta etablering av internationella kasinoniSverige. Att tillsätta en utredning för att se över föreningslivets ställning påspelmarknaden ser man som "ett spel för gallerierna". Idrotten vill blandannat "bli en ännu mer aktiv aktör på den svenska spelmarknaden" och "fåett årligt bidrag via AB som minst motsvarar överskotten frånvärdeautomatspelen".Vi delar den syn, som förs fram i propositionen På ungdomars villkor ochsom faller tillbaka på ett likartat resonemang som den idrottspolitiskapropositionen, "att idrottsrörelsens möjligheter till egen finansiering av sinverksamhet har en mycket stor betydelse. Endast genom att själv skapa sinekonomiska bas kan idrottsrörelsens självständighet och oberoendesäkerställas. Idrotten får därför inte riskera att bli beroende av intäkter frånprivat näringsliv eller kommersiell verksamhet. Det offentliga stödet har engrundläggande betydelse, men inte heller detta får idrotten bli ensidigtberoende av. "konstaterade redan i en kommittémotion (Kr521)att föreningslivet "på alla nivåer brottas med svåra ekonomiska problem,både för idrotten och de föreningar som inte har publik bärkraft eller inteanses intressanta ur marknadsföringspunkt för näringslivet". När det gällerspelintäkter skrev vi i samma motion: "Idrottsrörelsens inkomster av spel ochlotterier skall i första hand förstärka klubbverksamheten. Det är dock inteeftersträvansvärt att intäkter av spel och lotterier ersätter det samhälleligastödet. Det är en alltför osäker inkomstkälla.Det är därför principiellt viktigt att de statliga spelbolagen ansvarar för denföretagsekonomiska verksamheten och idrotten för den sportsligaverksamheten. Däremot kan varje ny regering och riksdag besluta om attavsätta vinstmedel från spelbolagen till idrotten och balansera detsamhälleliga stödet vid behov. När den offentliga sektorns ekonomi varstarkare fick idrotten i princip de pengar den behövde. Det får inte bli så attidrotten förvisas till spelmarknaden när samhällsekonomin är svagare.Idrotten riskerar då att förlora en del av sin frihet." Vidare: "Vänsterpartietvill minska de statliga spelbolagens andel på spelmarknaden för att skapa ettstörre utrymme för olika folkrörelser. Det skulle kunna leda till att de'snabba' spelen med de höga vinsterna inte ökar ytterligare." Vi vidhållerdessa ställningstaganden.Det är knappast någon hemlighet att starkt ogillade beslutetatt tillåta en internationell kasinoverksamhet i innefattande storasatsningar på att placera ut stora mängder värdeautomatspel. Vi tyckerdessutom att kopplingen mellan överskott av dessa spel och bidrag till barn-och ungdomsverksamhet inom föreningslivet känns minst sagt märklig.I motionen (1998/99:Kr12) rörande propositionen Kasinospel i Sverigem.m. (1998/99:80) uttryckte vi oss på följande sätt: "Att finansieraungdomsverksamheten med inkomster från utökad spelverksamhet är igrunden en märklig fördelningspolitik" och "betraktar det intesom en ansvarsfull politik att grunda allt större delar av de allmännyttigaverksamheternas ekonomi (samhälleliga och föreningsstyrda) på inkomsterfrån spel. "För dessa synpunkter fick vi ej gehör vid beslutet att tillåta internationellakasinon i . Det innebar i sin tur att vi ej kunde förhindra förslagen iden ungdomspolitiska respektive idrottspolitiska propositionen, därföljdriktigt överskottet från värdeautomatspelen skall finansierabetydande delar av föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet.Vänsterpartiet vill hellre se en utveckling där överskottet från meridrottsrelaterade spel som Stryk- och Måltipset, Oddset och så vidare går tillidrotten och en större del av så kallade "skraplotter", centrala lotterier ochliknande går till det övriga ideella föreningslivet. Utfallet tillföreningslivetskall givetvis minst motsvara överskottet från värdeautomatspelen.11 Hemställan11 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen återkommer med förslag somsyftar till att öka idrottsrörelsens och övriga folkrörelsersegenfinansiering,2. att begär att regeringen återkommer med förslag somökar folkrörelsernas andel på spelmarknaden i enlighet med vad imotionen anförts.1Stockholm den 3 oktober 1999Peter ()(v)()()()()()1 Yrkande 2 hänvisat till FiU.