mot · GN02U405 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U405av Tolgfors, ()kärnvapenprogramKinas kärnvapenprogram hot mot fredenOstasien är en region som växt snabbt i ekonomisk och därmed ocksåpolitisk betydelse . Mycket talar nu för att densäkerhetspolitiska utvecklingen i regionen bör ges ökad uppmärksamhet.I huvudsak är det två länder som bidrar till oron över utvecklingen.Nordkorea med dess hårda diktatur, kärnvapenprogram och svåra relation tillgrannen . med de återkommande hoten omvåld mot , förtrycket i och av den egna befolkningen.Dessa båda länder ger anledning till oro, inte bara hos demokratiskagrannar som , och utan i tilltagande utsträckningockså i och västvärlden. Orsaken är att de båda länderna kontinuerligtutvecklar sina möjligheter att utsträcka militär förmåga utanför det egnanärområdet. I klartext handlar det om ny långdistansmissilteknik, somförändrar den strategiska balansen i regionen.Ny långdistansförmågaNordkorea genomförde ett missilprov, där roboten passerade iriktning mot . har gjort betydande ansträngningarför att förhindra nya prov. I jämförs situationen med anden iflaskan. När den nya långdistansrobottekniken väl är utsläppt, är denirreversibel. Därför gäller det att stoppa utvecklingen i tid.Den 2 augusti testade långdistansrobotenDongfeng 31. Utvecklingsarbetet har pågått , men kom tillavslut sedan.Roboten bedöms ha en räckvidd och kan bära ensingulär ca tung kärnvapenladdning. Roboten kan avfyras bådestationärt och - vilket är en nyhet - från rörliga avfyrningsramper.Så här beskrivs fritt översatt roboten av amerikanska bedömare:"Dongfeng 31 är en trestegs, rörlig, fastbränsleraket, som kan bärakärnladdningar upp till ett megaton i vikt. Förberedelsetiden för en avfyrningär och den klarar att slå ut både stationära och rörligamål. "har också ubåtsbaserade långdistansrobotar medkärnvapenkapacitet. De testas på konventionella ubåtar. har idagsläget bara en atomubåt, med denna typ av bestyckning. Den heter Xiaoch har förmåga att bära 12 interkontinentala missiler.Folkrepubliken Kinas sjöbaserade robot heter Julang och bedöms ha enräckvidd på mellan 8.000 och 10.000 kilometer. Detta är tillräckligt för attroboten, precis som den landbaserade systerroboten, skall kunna nå mål iUSA.Folkrepubliken har tillsammans med och fullnukleär förmåga, och kan avlossa robotar både från marken, luften och havet.Som det verkar har inte MIRV-förmåga i dagsläget.Detta kan dock snabbt ändras. pågår utvecklingen av robotenDongfeng-41, efterföljaren till Dongfeng 31. Den skall klara att bära 10stridspetsar mer än 12.000 kilometer.Televisionen i har lyft fram att Dongfeng 31 klarar attslå ut , på den . Också mål i liggernumera inom räckhåll för kärnladdningskapacitetI våras avslöjades det i att , genom en spion iLos , vunnit kunskap om hur mestmoderna kärnvapenstridsspets, den så kallade W-88, är konstruerad.Folkrepubliken har sedan också genomfört prov med liknandekonstruktioner.Denna generation kärnvapen är små och lätta, vilket gör det möjligt attutrusta en långdistanskärnvapenbärare med ett antal styrbara stridsspetsar. Påså vis kan flera mål, på längre avstånd hotas. Dessutom blir vapnen flyttbara.Balansen i regionen förändras. påstås ha tillskansat sighemliga uppgifter om det amerikanska kärnvapenprogrammet . En amerikansk kongressrapport, den så kallade , pekade ut spioneri, vilket dock förnekar.I samband med förnekanden framkom intressantauppgifter om landets nukleära förmåga. försökte bevisaatt landet inte behövde stjäla amerikansk teknik, eftersom den egna förmåganvar tillräckligt högtstående.På en pressträff sa informationsminister, , följande:"Eftersom redan har tillgång till atom- och vätebombsteknik, är detbåde naturligt och logiskt att vi lärt oss att behärska tekniken för attframställa neutronbomber genom egna ansträngningar och , sadeZhao. "Enligt detta har redan neutronbomskapacitet. Enligtandra, obekräftade, uppgifter har också provsprängt enneutronbomb.Hot med medeldistansmissilerFolkrepubliken har också medeldistansmissiler. Landet har ocksåvisat sig berett att använda dem. 1996 genomfördes robotövningar iFormosasundet i samband med första demokratiskapresidentval. Fyra missiler slog då ner i vattnet i närheten av Taiwan.Folkrepubliken har vid upprepade tillfällen hotat med militärtvåld, genomfört miltär uppladdning i närheten av , försattarmén i högsta beredskap och t.o.m. skickat missiler i övning i riktning motTaiwan.I somras kom nya varningar. försvarsminister, , slog fast att armé, PLA, Peoples LiberationArmy, var fullt beredd att bruka våld för att hindra taiwanesisksjälvständighet. Försök att "splittra moderlandet" skulle "bestämt krossas".Nu var det inte en självständighetsförklaring som var upphovet till dessastarka reaktioner. Det president sa ryms inom ramenför en ett-Kina-politik och var förenklat följande:En återförening av måste ske på en grund av demokrati, mänskligarättigheter och marknadsekonomi.Taiwan är de facto inte en underlydande provinsregering. Därfördefinierade relationen mellan och som"special state-to-state- relations".Folkrepubliken reaktion blev vapenskrammel och hot. Av någonunderlig anledning gav situationen upphov till ett antal västliga kommentarerdär båda sidor ombads att inte provocera och istället normalisera situationen.Som provokation jämställdes därmed öppna resonemang av endemokratiskt vald president i det lilla demokratiska, marknadsekonomiskaTaiwan med respekt för mänskliga rättigheter - med hot om militärt våldfrån en kommunistisk förtryckardiktatur. Det är orimligt.Förändrad strategisk balansDet är när nya militära förmåga sätts isammanhang med landets politiska agerande mot grannarna somanledning till oro uppstår.Att kan ha tillgång till nya typer avlångdistansmissiler är allvarligt av flera skäl. Tidningen varnade i marsför att den nya kärnvapenförmågan kan användas för attavskräcka från att hjälpa i händelse av en invasion från Kinassida.Hotet från det kommunistiska kan med de nyalångdistansrobotarna utsträckas inte bara till närområdet, utan till ochEuropa.Ett hot mot en amerikansk stad skulle då kunna hindra från att -som brukligt varit - placera egna flottstyrkor i för att skyddaTaiwan.Presidentkandidaten har menat att måste utvecklaförsvarssystem kapabla att stoppa angripande missiler, som kan placeras utför att skydda allierade länder och amerikanska trupper i . ÄvenNordkorea kan vara ett hot i denna bemärkelse. Han hänvisar också till enväxande rädsla för missilangrepp i och . anser attUSA måste anlägga en fast politik mot , för attundvika farligare konfrontationer i morgon.Jag tror det ligger mycket i detta resonemang. är enviktig marknad och handelspartner för och västvärlden. Det finnsdock anledning till oro över landets relation till sina grannar och skäl attmarkera denna oro i de bilaterala kontakterna. Eventuella konflikter måstelösas vid förhandlingsbordet. Också tillståndet för mänskliga rättigheter iFolkrepubliken ger anledning till betydande oro. och EU måstemarkera att hot mot grannar inte är acceptabelt. Detta måste ske och drivasav också inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken.Sverige har inte varit tillräckligt observant på utvecklingen av Folk-republiken kärnvapenkapacitet. När utrikes-minister besökte för inte så länge sedan tog utrikesministern varkenupp landets kärnvapenprogram eller hotet mot Taiwan.Detta riskerar tolkas som att den som tiger samtycker.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kärnvapenprogram,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hot om våld mot ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör driva frågorna om Folk-republiken kärnvapenprogram, samt hot om våldsanvändningmot , inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken i EU.Stockholm den 28 september 1999Sten Tolgfors (m)