mot · GN02N322 · 1999-10-05 00:00:00 — Det sammanlagda tillflödet av riskkapitaltill Stockholmsbörsen steg mycket kraftigt i samband medprivatiseringarna . Privatiseringarna ökarintresset för sparande i svenska aktier och bidrar till att breddariskkapitalmarknaden.Diagram 1Riskkapitaltillförsel till aktiemarknaden, . (Källa: )Som en följd av de kraftigt höjda skatterna för riskkapital och ägande,samt det avbrutna privatiseringsprogrammet, var riskkapitaltillförseln1998 mindre än en femtedel av vad den var 1994.Om rätt förutsättningar ges finns det god tillgång till riskvilligt svenskägarkapital på Stockholmsbörsen. Sparande i aktiefonder ökar på bekostnadav traditionellt banksparande. Dessutom ökar pensionssparandet. Genomskattesänkningar som underlättar svenska medborgares långsiktiga sparande isvenska aktier kan riskkapital-tillströmningen öka ytterligare.Genom kapitalmarknadens globalisering finns det också en närmastoändlig tillgång till internationellt riskkapital.I är det också tydligt att staten har kvävt marknaden för privatatjänsteföretag genom socialisering av tjänstesektorn. Den stora offentligasektorn har inte givit plats för valfrihet inom områden som barnomsorg,skola och vård. Detta har resulterat i en underutvecklad privat tjänstesektor.7 Grundlöst motstånd mot privatiseringarStatens främsta uppgift inom näringspolitiken är att skapa ramar ochregler för företagens verksamhet och bidra till att skapa gynnsammaförutsättningar för långsiktig tillväxt, fler företag, fler arbetstillfällen ochgod konkurrens.En riktigt genomförd privatisering av de statliga företagen skall:- Renodla statens roll som lagstiftare och normgivare- Stärka de privatiserade företagen- Sprida intresset för sparande i aktier till nya grupper och bredda risk-kapitalmarknaden- Ge staten inkomster som kan användas till andra mer angelägnaändamålStatligt ägande kan aldrig fullt ut förenas med en sund och rättviskonkurrens, även om riktlinjerna är att företagen skall drivas under striktkommersiella villkor. Politiker kan påverkas av motstridiga intressen isin dubbla roll som ägare och lagstiftare. Detta försvagar trovärdighetenför staten både i rollen som regelsättare och i rollen som ägare samthämmar riskvilligheten och entreprenörsandan hos andra aktörer påmarknaden. En ofrånkomlig följd av statligt företagsägande är att företagmed statligt ägarkapital indirekt subventioneras i förhållande till företagsom får söka sitt riskkapital på marknadens villkor. Avkastningskravenoch konkursrisken i privata företag medför att dessa inte kan göra sammaaffärsuppgörelser som statliga företag.Likabehandling och rättvisa mellan konkurrerande företag på en marknadkan bara uppnås om staten står neutral, vilket innebär att staten bör avstå frånatt själv äga och driva företag. Ett spritt ägande och en ekonomi med sundkonkurrens på lika villkor innebär att marknadsekonomin vitaliseras.Genom försäljning av statliga företag avlastas också staten uppgifter somden inte nödvändigtvis behöver ta på sig. Därmed kan staten ägna sig åtandra, viktiga uppgifter som ingen annan än staten tar ansvar för.Offentligt ägda företag kan påverkas negativt av sin ägarstruktur. De kanbli redskap för politiska ambitioner som hämmar deras utveckling genom attföretagen tvingas göra andra prioriteringar än de rent affärsmässiga.Statligt ägande kan även vara ett hinder för tillväxten på exportmark-naderna, eftersom andra länder kan uppfatta det statliga ägandet som en doldsubvention. Även annan internationell expansion, t.ex. företagsuppköp,sammanslagningar och joint , kan hindras på grund av statligtägande eftersom utländska motparter kan uppfatta det som hotfullt.Genom privatiseringar kan företagen ges en konkurrenskraftig struktur ochkompetenta ägare. De statligt ägda företagen får genom privatiseringartillgång till riskkapitalmarknaden via börsen, vilket kan öppna möjligheternaför ytterligare kapitaltillskott. Företag som inte utvecklas enligt normalaföretagsekonomiska principer hamnar i ett sämre läge, vilket innebär att deanställdas trygghet minskar och att skattebetalarna förlorar pengar.8 Det fortsatta privatiseringsarbetetDet finns inget självändamål med statligt ägande av företag. Motiven fördet statliga ägandet är svaga och otillräckliga, i den mån sådana motivöverhuvudtaget existerar. Däremot finns starka argument för att sälja destatliga företagen till privata ägare, gärna genom breda försäljningar tillallmänheten.Staten bör därför inte äga företag. All verksamhet som kan bedrivas bättreeller lika bra i privat som i offentlig regi bör vara privatägd.Konkurrensutsatt verksamhet bör drivas i privat regi. All verksamhet somlika effektivt eller bättre kan drivas i full konkurrens skall utföras underkonkurrens.Även monopolverksamhet kan ofta bedrivas bättre i privat än i offentligregi, t.ex. genom att driften av en monopolbetonad verksamhet läggs ut påentreprenad genom ett öppet upphandlingsförfarande.Privatiseringarna bör genomföras på ett sätt som bidrar till att långsiktigtbredda riskkapitalmarknaden. Detta bör främst åstadkommas genom trehuvudtyper av åtgärder:För det första bör skattesystemet reformeras så att svenskars ägande avsvenska aktier underlättas. En målsättning bör vara att den svenska ägar- ochriskkapitalbeskattningen blir likvärdig med den i våra viktiga konkurrent-länder.För det andra bör man sträva efter att öka intresset för svenska aktier ochmöjligheten att köpa sådana genom breda spridningar av aktier tillallmänheten och anställda, på samma sätt som skedde vid privatiseringarnaav , , och . En målsättning bör vara attprivatiseringarna under den nu påbörjade mandatperioden skall omfattaomkring 170 miljarder kronor.Det är viktigt att privatiseringarna möjliggör ett svenskt ägande avnäringslivet. Trenden mot placeringar av svenskt sparkapital i utländskafonder, försäkringar eller investmentbolag med utländsk beskattningmotverkar det svenska ägandet i . Detta är djuptolyckligt. En riskkapitalmarknad som i alltför hög grad domineras avinstitutionella aktörer riskerar att bli nervöst ryckig och bitvissvårförutsebar.För det tredje bör ett ökat enskilt ägande av näringslivet också erhållasgenom att anställda ges möjlighet att äga aktier i de företag där de arbetar.Detta kan åstadkommas genom att de skatteregler som missgynnarvinstdelningssystem elimineras.Inom kommuner och landsting bör all konkurrensutsatt verksamhetprivatiseras. Det innebär i princip att kommunala bolag genomgåendeprivatiseras.9 Försäljningarnas genomförande9.1 Försäljningen skall stärka företagetFörsäljningen av de statliga företagen måste ske på ett ansvarsfullt sätt.Varje enskilt företag skall bli starkare och mer konkurrenskraftigt efterslutförd privatisering. Det innebär att starka hänsyn måste tas tillföretagens intressen, bl.a. vid valet av tidpunkt för försäljning,ägarstrukturen och metoderna för genomförande.En viktig princip är naturligtvis att skattebetalarnas intressen skall tastillvara vid prissättningen av aktierna. Det innebär att marknaden måstekunna bedöma företaget efter förtjänst. Exempelvis bör omstruktureringarvara nära slutförandet och därmed överblickbara för aktiemarknaden.9.2 Aktier till folket!Det finns vidare anledning att söka stärka riskkapitalmarknadensfunktion vid försäljningarna genom att bredda aktiesparandet till en alltbredare allmänhet och därmed öka den långsiktiga kapaciteten förtillförsel av inhemskt riskkapital. Detta innebär att hänsyn måste tas tilldet allmänna marknadsläget.Genom att erbjuda aktier i de statliga företagen till en bred allmänhet kanintresset för privatiseringarna ökas som riskkapitalmarknadenbreddas.Enligt Moderata samlingspartiets bedömning är riskkapitalmarknaden förhållandevis stark - om de rätta förutsättningarna ges. För att uppnålångsiktigt godtagbara avkastningsmöjligheter i syfte att stärka riskkapital-marknaden måste ha skatteregler som är likvärdiga med dem somgäller i andra jämförbara länder. Den diskriminerande beskattningen avsvenskt riskkapital som återinfördes efter valet leder till ett ökatutländskt ägande och kontroll av svenskt näringsliv.Utländskt ägande är principiellt riktigt, men det är inte sunt att detutländska ägandet ökar därför att svenskt ägande missgynnas. Åtskilligatecken tyder dessutom på att delar av det ökande utländska ägandetfinansieras av svenskt sparande i utlandet. Det svenska riskkapitalet trängs uttill utlandet på grund av dubbelbeskattning av aktieutdelningar. På så sättmedverkar den nuvarande beskattningen till att öka utlandsägandet avnäringslivet utan att långsiktigt öka skatteintäkterna.Moderata samlingspartiet föreslår att dubbelbeskattningen av avkastningenpå riskkapital upphävs. Med dessa förutsättningar bedömer vi det fulltmöjligt att genomföra privatiseringar omfattande170 miljarder kronor.9.3 Anställd - och delägareDagens, och än mer morgondagens, arbetsmarknad kommer attkännetecknas av ett närmare samband mellan den enskilde anställde,arbetets organisation och genomförande och företagets framgång. Deanställda kommer att ha ett större personligt ansvar för arbetsuppgifternaoch resultatet. Det är då också rimligt att de skall kunna få del avföretagets vinst.Av denna anledning har många företag med anställda, kollektivt ellerenskilt, avtalat om att dessa skall göras delaktiga i företagens vinst.Härigenom blir medarbetarna direkt delaktiga i företagets resultat. Genom attpå detta sätt sprida det individuella ägandet och stärka känslan avsamhörighet inom företaget kan lönsamheten förbättras. Sparandet ökar ochintresset för fortsatt sparande kan stimuleras.För Socialdemokraterna utgör vinstdelningssystem ett problem. De rubbarförutsättningarna för den övergripande ambitionen att utjämna inkomster. Deleder till enskilt sparande och enskild kapitalbildning och strider därmed motarbetarrörelsens kollektivistiska grundsyn.Socialdemokraterna har därför konsekvent genomfört åtgärder i syfte attförsämra förutsättningarna för vinstdelning genom att göra sådana systemdyra för arbetsgivaren och mindre attraktiva för arbetstagaren.Moderata samlingspartiet har konsekvent motsatt sig sådana försämringar.I stället hävdar vi att frivilliga vinstandelssystem borde stimuleras t.ex.genom att de stiftelser som förvaltar vinstandelsmedlen skattebefrias. Vidareborde möjligheten att i viss utsträckning beskatta vinstandelarna sominkomst av tillfällig förvärvsverksamhet övervägas.Anställda i börsnoterade och andra företag måste också få möjlighet attspara i aktier i det egna företaget utan att eventuell skillnad mellanmarknadsvärdet och förvärvspriset betraktas som löneförmån. Moderatasamlingspartiet anser att skattefrihet bör gälla för alla anställdas aktieköp idet egna företaget utan annan begränsning än att köpen skall ha skett påsamma ekonomiska villkor som tillämpas för utomstående.10 Avveckla kommunala monopol10.1 Konkurrensutsätt verksamhetI är bara en fjärdedel av ekonomin utsatt för internationellkonkurrens. Resten utgörs till stor del av den offentliga sektorn som ärhelt skyddad från såväl utländsk som inhemsk konkurrens. En lång radverksamheter, framförallt i kommuner och landsting, drivs i nästintill monopolform. Hit hör skolan, sjukvården, åldringsvården ochbarnomsorgen.Genom friskolesystemet skapas konkurrens och privata alternativ inomutbildningen. Införandet av fler stiftelsehögskolor ökar mångfalden ochkonkurrensen i den högre utbildningen.Införande av vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng kan öka kvaliteten ochsänka kostnaderna för barnomsorgen som en helt ny marknadöppnas för tusentals nya småföretagare, ofta kvinnor.En allmän sjukvårdsförsäkring, fritt val av egen läkare och frietableringsrätt för läkare och sjukgymnaster leder till att vårdmonopolenfaller och konkurrensen öppnas.All verksamhet med undantag för ren myndighetsutövning börupphandlas i konkurrens. Det skapar utrymme för valfrihet och mångfaldsamt ger kommunerna möjlighet att prioritera det som inte kan utföras avandra.Det är angeläget att lagen om offentlig upphandling kompletteras så att detinförs lagkrav på att all verksamhet där förutsättningar för konkurrens finnsskall upphandlas, om någon så begär. Privata entreprenörer skall ha rätt attutmana offentlig näringsverksamhet.10.2 Privatisera kommunala bolag och affärsverksamheterAntalet kommunala bolag är omkring 1.500 stycken. Allt fler av dessabolag bedriver verksamheter inom områden där privata företag sedanlänge varit verksamma. En stor andel av de kommunala bolagen går medstora, ständiga förluster. De kommunala bolagen har dessutom påfallandeofta varit förknippade med de kontokortsskandaler som avslöjats i flerakommuner.Det finns uppenbara brister när det gäller konkurrensvillkoren mellanoffentliga och privata bolag. Ett kommunalt bolag bedriver sin verksamhetmed skattemedel som eget kapital och med skattebetalarna som risktagareoch yttersta garanter. Detta ger kommunala företag ett övertag på bekostnadav företag som drivs av de egna medborgarna.Kommuner skall inte bedriva näringsverksamhet. De verksamheter som drivs i bolagsform bör privatiseras eller avvecklas. Även kommunalaaffärsliknande verksamheter som bedrivs i förvaltningsform bör säljas elleravvecklas. För att underlätta försäljningar av verksamheter bör dessa i vissafall avgränsas till egna kostnadsställen med eget budget- och förvaltnings-ansvar, för att sedan bolagiseras. Därefter bör det konkurrensutsatta bolagetslutligen säljas, exempelvis till de anställda.Lagen om offentlig upphandling är otillräcklig med hänsyn tagen till entilltagande konkurrens på ojämlika villkor från offentligt ägda bolag ochförvaltningar. erfarenheter från de ärenden som anmältstill verket är alarmerande. I flera fall är det omöjligt att överklaga driftenavnäringsverksamhet i offentlig regi då verksamheten inte grundar sig påformella beslut, utan har startats genom informella beslut med hjälp avresurser som står till den offentliga sektorns förfogande. Möjligheten förmedborgare att överklaga näringsverksamhet måste därförstärkas.Det bör vidare i lagen om offentlig upphandling införas en regel som göroffentlig näringsverksamhet olaglig om den inte beslutats formellt av stateller kommun.Privatisering och avveckling av affärsverksamhet innebär storaomvandlingsprocesser som måste skötas med stor varsamhet. Det är viktigtatt privatiseringsprocessen leder till fördelar för alla och konkurrensen blirmer rättvis. Kommun och landsting skall ges ett bra pris för verksamhetersom avyttras, och de sålda företagen skall stärkas genom privatiseringen.Många av de kommunala företagen verkar inom bostads- ochenergiområden. Det är områden där risktagande och kapitalbehov tidigarehar varit mycket begränsat. När monopolen på energiområdet slopats genomavregleringen av elmarknaden ökar kraven på kompetens, kapital ochrisktagande dramatiskt. Inom bostadsområdet har lägre inflation, stor andeltomma lägenheter och ändrade finansieringsvillkor även där ställt kraftigtökade krav. En privatisering ökar möjligheterna för företagen att fåkompetenta ägare.11 Sprid ägandet i de statliga bolagen11.1 Privatisera - nu!Moderata samlingspartiet anser att i första hand ett 30-tal av de statligaföretagen bör privatiseras helt eller delvis. Privatiseringarna kan delas ini tre olika grupper:1. aktiespridningar över börsen.2. Bolag eller verksamheter under någon form av strukturering eller medbehov av omstrukturering där ägarbreddning eller försäljning kan bliaktuell.Följande statliga eller delstatliga bolag bör få förändrad ägarstrukturdenna mandatperiod:AB Svensk BilprovningAB BrukAmuGruppen ABApoteksbolagetArlanda flygplats och flygplatsAssiDomänCelsiusLKABLuftfartsverketNordbanken ()rymdaktiebolagetSvenska Spel ABSveriges Radio och TelevisionTeliaTeracom Svensk Rundradio ABVasakronan ABVattenfall ABVin & Sprit ABVägverket ProduktionVärdepapperscentralen VPC ABHemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konkurrensutsättning och försäljning avkommunala och landstingskommunala företag och verksamheter,2. att hos regeringen begär en plan för försäljning avstatlig verksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 27 september 1999Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()