mot · GN02So493 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So493av , ()FolkhälsanInledningBetydelsen av ett förebyggande folkhälsoarbete blir allt mer uppenbar.Genom ökade och förfinade vetenskapliga studier kan resultat av folk-hälsoarbete avläsas både i hälsotal och samhällsekonomi. Studier ändaned på kommundelsnivå har gjorts och variationer i hälsa ochdödsorsaker kunnat påvisas. Hälso- och sjukvårdslagens övergripandemål att hela befolkningen ska ha en god hälsa fordrar en långsiktig ochuthållig strategi för att uppsatta mål ska uppnås. För ett gott resultat krävsatt alla nivåer inom hälso- och sjukvården deltar i det förebyggandefolkhälsoarbetet. Arbetet med ett förbättrat hälsotillstånd i ska ihuvudsak utgöras av förebyggande insatser. I takt med att kunskap omuppkomster och orsaker till sjukdomar och ohälsa växer till fordras enpågående utveckling av folkhälsoarbetet. Viktiga instrument i arbetet äratt definiera mål och återkommande uppföljningar av gjorda satsningar.Med nuvarande kunskap går inte alla sjukdomar att förebygga, flera dockbättre än vad som är fallet.Sambandet mellan livsföring, miljö, sociala problem och ohälsa är sedanlänge belagt. Vikten av en sund livsföring måste framhållas i allt folkhälso-arbete. För att nödvändiga åtgärder till nytta för medborgarna ska kunnavidtas måste kunskap och metoder föras ut. Hälso- och sjukvårdslagensintentioner om en god hälsa åt alla och helhetssyn i vården fordrar att sjuk-vården utvecklar arbetssätt och metoder där inte enbart denmedicinsk/biologiska kompetensen tas tillvara. Även den psykologiskakompetensen skall väga tungt i en helhetssyn. Personer med god psykiskhälsa har större motståndskraft mot sjukdomar och bättre prognos vid svårasjukdomstillstånd. Brister i samverkan mellan landsting och kommuner är enorsak till varför beslutade åtgärder inte alltid når medborgarna på det sättsom avses. Samverkan mellan offentliga instanser är avgörande för utfalletav folkhälsoarbetet. Goda exempel på väl fungerande lokala hälsoråd sometablerat kontakter med företag, skolor och lokala nätverk finns.Länsövergripande folkhälsosamråd med bred sammansättning av olikakompetenser från landsting, kommuner och statliga myndigheter är ett annatbeprövat exempel med god utdelning. Ideella och frivilliga organisationer ären viktig tillgång i arbetet för en bättre folkhälsa.Motionen är inte heltäckande när det gäller angelägna områden i detförebyggande arbetet, men vi vill lyfta fram de icke-materiella perspektivenoch några grupper som ofta glöms bort i debatten och i de politiskaprioriteringarna.God hälsa för allaHälsa i vid bemärkelse handlar om ett fysiskt, psykiskt, socialt ochandligt tillstånd av välbefinnande. Det är viktigt att allt folkhälsoarbeteoch alla preventiva insatser utgår från denna helhetssyn på människanoch på hälsobegreppet.Även om hälsoläget i allmänt sett är bra så är hälsan ändå väldigtojämlikt fördelad. Forskning visar att resurssvaga gruppers hälsoutvecklingoch medellivslängd är sämre än för dem som är välutbildade och resurs-starka. Detta kan inte accepteras. Det krävs krafttag mot hälsans ojämlikafördelning i befolkningen.Kunskap om hur olika livsstilsfrågor påverkar hälsan är viktig för ett gottliv. Alla har rätt till denna kunskap. Här spelar inte minst skolan en viktigroll.Uthållighet i folkhälsoarbetet är avgörandeFolkhälsoarbetet kräver långsiktighet. Vid minskat ekonomiskt utrymmeökar risken för nedprioritering av framåtsyftande insatser till gagn förandra behov som för tillfället bedöms som mer angelägna. Detta gynnarvare sig folkhälsan eller samhällsekonomin på . Akuta insatserkan inte ersätta långsiktiga. Sociala och ekonomiska villkor, arbetsmiljöoch levnadsvanor har betydelse för hälsoutvecklingen. I folkhälsoarbetetmåste hänsyn tas även till dessa förhållanden för att främja mindregynnade gruppers hälsa. Den höga arbetslösheten drabbar svaga grupperhårdast, vilket innebär ökad risk för självmord, psykiska problem, högrevårdkonsumtion och förtidspensionering. Arbetslöshet tenderar också attöka alkohol- och drogkonsumtionen hos de drabbade med åtföljande riskför utslagning. Det tar ofta innan detta kan utläsas i statistik överfolkhälsan. Ett långsiktigt, målmedvetet arbete med återkommandekontroller är viktiga för kvalitén.Icke-materiella behovPsykisk ohälsaEnligt folkhälsorapporter är den fysiska hälsan i god medan denpsykiska är sämre. Trots en hög materiell levnadsstandard rapporterasåterkommande om ökad psykisk ohälsa i befolkningen, särskilt blandungdomar. Rotlöshet, ensamhet och utanförskap anges ofta somgrundorsaker. Avsaknad av sociala relationer med familj, släkt ochvänner brukar också nämnas. Människor i kris upplever sig inte ha någonatt anförtro sig till. anförs behov av mer pengar eller materiellaförnödenheter som grundorsak eller lösning på problemen. Detta påvisarän en gång att man inte kan tillgodogöra sig materiell välfärd om manmår dåligt i själen. Människan är en helhet där det kroppsliga ochsjälsliga inte kan åtskiljas. För att möta ensamhet behövs mänskligt stöd.Det är bl a därför som det behövs fler människor i äldrevården. Genomneddragningar i kommunerna på grund av försämrad ekonomi är insatserfrån numera högst begränsade. Den ideella sektorn kan härvara en stor tillgång. Människans behov av gemenskap och trygghet kaninte ersättas, utan måste tillfredsställas redan från födseln. Otrygghetgrundad i barndomen följer ofta individen upp i vuxen ålder.De immateriella värdena måste bättre lyftas fram som viktiga hälsofaktoreroch ges ett större utrymme i det framtida folkhälsoarbetet.StressAlltfler undersökningar visar på att stress håller på att bli ett stortfolkhälsoproblem. För mycket arbetstid är inte enda förklaringen. Enbartminskad arbetstid skulle inte lösa alla problem med stress i ett samhällesom blir alltmer komplicerat. Även arbetslösa känner stress. Att varaarbetslös när man vill arbeta kan innebära stress för den arbetssökande.Den som har arbete kan uppleva välbefinnande men också lida av negativstress. Stress kan alltså vara både negativ och positiv. Det viktigasteinstrumentet för att undersöka om en person lider av negativ stress är attse vilka möjligheter personen har att påverka sin situation, dvs makt ochinflytande till förändring.Åkommor bland vårdpersonal kan ibland vara stressrelaterade. Det kan tasig uttryck i hjärtbesvär, kronisk trötthet, magbesvär, psykiska besvär somdepression samt olika smärttillstånd.Detsamma gäller skolelever som vistas i för stora klasser med få lärare.Dessa blir ofta tröttare särskilt om skoldagen kombineras med långavistelser borta från hemmet. Den tid som behövs för vila och avkoppling blirför liten. Allt fler barn uppvisar olika stressymtom vilken också går längrener i åldrarna. Arbetet för en god skolmiljö och möjlighet för elever attarbeta enskilt eller i mindre grupper måste utökas.En familjepolitik, som har sin utgångspunkt i att barnen får en trygg ochharmonisk uppväxt där föräldrar och barn får mer tid med varandra, kommeratt bättre motverka de stressymtom som ökar.Läkaren beskriver i sin nyutkomna bok -kan det drabba mig ett tillstånd som kan drabba alla människor. En annanbenämning är utbrändhet. I boken förklarar författaren att hjärnstress är ettsamhällsproblem, inte något som den enskilde kan lastas för. Hon pekarockså på det ökade tempot och ständiga krav på lönsamhet som genomsyrarsamhället. Tillsammans med ökad känsla av minskad kontroll över den egnalivssituationen skapas en ohållbar situation. Genom ett liv i ständig pressupphör empatin och kreativiteten hos människan. Depression och utbrändhetär ofta orsaker till sjukskrivningar bland personal som arbetar inom vård,skola och omsorg.Samhällets strukturer är viktiga för människors hälsa. De beslut som fattaspåverkar den enskildes vardag. Utgångspunkten i besluten måste vara om-tanken om den enskilda människan och hans eller hennes bästa. Ett varmtsamhällsklimat skapas där människor känner sammanhang och delaktighet.Utsatta grupperFör flertalet svenskar har hälsan förbättrats. Enligt gjorda undersökningarhar medellivslängden ökat och levnadsvanor förbättrats. Detta gällerdock inte alla grupper. För barn och ungdomar är trenden den motsatta.Ojämlikhet i hälsotillstånd förekommer också mellan män och kvinnor,olika sociala grupper och regioner. Ett försämrat hälsotillstånd har ävenkonstaterats i vissa samhällsgrupper bl a på grund av arbetslöshet,utslagning och sämre ekonomi. Redan från födseln kan skillnaderkonstateras i form av ökad andel spädbarnsdödlighet, barn medtillväxthämning eller låg födelsevikt. Skillnad i dödsrisk och ialkoholrelaterad dödlighet mellan yrkesgrupper är väl belagd. Till ochmed skillnader mellan olika bostadsområden i större tätorter har kunnatnoterats. anser att hälsopolitiska hänsyn ska vara ennaturlig del i samhällsplaneringen.MigränMigrän och annan svår huvudvärk är ett dolt funktionshinder somriskerar slå ut människor från arbete och social gemenskap. Cirka enmiljon människor i lider av migrän eller annan svår huvudvärk, tex huvudvärk. Med tanke på hur många som lider av dennaåkomma borde denna få status av folksjukdom. Sjukdomen är vanligarehos kvinnor. Man beräknar att var femte kvinna och var åttonde manlider av sjukdomen. Av skolbarn mellan visar undersökningarpå att mellan lider av migrän. Många lider i skolan ochblir mobbade på grund av sin svåra återkommande huvudvärk.Trots att en så stor del av befolkningen lider av denna sjukdom före-kommer inga satsningar från stat och landsting på denna stora folksjukdom.Migrän bör tas upp i det nationella folkhälsoprogrammet. Inom EU finnsutredningar som visar att de socioekonomiska kostnaderna för migrän kostarEU-länderna ca . Det finns således mycket att göra föratt minska kostnader och lidande på detta område.I arbetslivet har de med ofta återkommande migränanfall det svårt. Sjuk-skrivningarna kan bli många och vissa blir så handikappade att de fårförtidspension. Kunskapen och informationen om migrän är bristfällig påmånga plan. Att förebygga långa sjukskrivningar är ofta möjligt omindividuellt anpassad rehabilitering sätts in . Landstingen har imånga fall ingen upparbetad verksamhet för att sprida information om dennasjukdom. Bäst vore om migräniker liksom diabetiker snabbt efter diagnosfick en utbildning på sin sjukdom en s.k. migränskola. Den kan finnas påprimärvårdsnivå eller på specialistklinik och bör erbjudas patienten inom enviss tid efter diagnos. Där kan man ta upp vilka förebyggande behandlingarman kan pröva, moderna mediciner som finns på området och hur man kanlägga om livsstil och lära sig leva med sin sjukdom på bästa möjliga sätt.Förebyggande av självmordSjälvmord är den vanligaste dödsorsaken i åldersgruppen 15-44 år.Personer som gjort ett första självmordsförsök löper en mångfaldigthögre risk än andra att senare avlida på grund av självmord. På senare århar en nedgång i antalet avlidna på grund av självmord konstaterats.Trots detta är självmord den näst största dödsorsaken efter cancer.Det faller sig helt naturligt att problemet särskilt uppmärksammas inomfolkhälsoarbetet. Resurser till att följa upp patienter, som gjort ettsjälvmordsförsök och de som går med självmordstankar eller av andra skälbedöms vara i riskzonen, är mycket angelägna. Orsaker till självmords-handlingar är flera, ofta är de en utväg ur en situation som upplevs som helthopplös. Förluster av olika slag är den vanligaste utlösande faktorn. Enkänsla av ensamhet, hopplöshet och vilsenhet är gemensamt för de flesta somgör självmordsförsök. Den känslan finns kvar även efter självmordsförsöket.Tillståndet efter ett misslyckat självmordsförsök förvärras av känslor avbesvikelse, skuld och rädsla för hur omgivningen ska uppfatta det inträffade.Vårdpersonalens uppgift att ge närhet, värme och omtanke kan inte nogbetonas. Välanpassad utbildning av vårdpersonal och tid för patienten ärväsentliga inslag för en lyckad behandling. En ordentlig uppföljning medåterkommande kontakter är avgörande för att förebygga att självmordsförsökupprepas.Det förebyggande arbetet måste inriktas på att motverka att personerhamnar i denna krissituation. Vi kristdemokrater vill betona människorsbehov av sammanhang, närhet och identifikation. Behovet av små näragemenskaper där människor kan växa upp i trygghet, värme och tillit verkarförebyggande och motverkar risken, särskilt i tonåren, att fastna i känslor avutanförskap och meningslöshet, som kan utgöra grogrund för självmords-tankar.För många av kommuner har bristen på ekonomiska resursermedfört ekonomiska omprioriteringar. Antalet kuratorer och skolpsykologerhar reducerats som behoven av någon att samtala med ökat.Konsekvensen har blivit att belastningen på de psykiatriska mottagningarnaför barn och ungdomar ökat. Brist på psykologer och psykiatriker samtotillsatta tjänster bidrar till att öka köerna och förvärra patientenstillstånd.I Nationella rådet för självmordsprevention ingår ,, och m.fl. Rådet hartagit fram ett program för självmordsprevention. Vi kristdemokrater anser attprogrammet ska få nationell status och därför bör antas av riksdagen.AllergiAllergi och annan överkänslighet har ökat markant de senastedecennierna i den industrialiserade världen. Undersökningar utfördaunder visar att antalet personer som drabbas av allergier fortsätteratt öka både i och i övriga världen. Minst en tredjedel av allabarn, ungdomar och vuxna drabbas av allergiska reaktioner i någon form.Samhällets kostnader för allergier och annan överkänslighet kanuppskattas till /år.För att komma till rätta med problemen har några landsting och kommunerantagit program för allergianpassning. Sådana program borde tas fram i allalandets landsting och kommuner.Kristdemokraterna anser att rejäla insatser fordras inom forskning,utbildning och information för att vända trenden och stoppa ökningen avallergier. Orsaker till överkänslighetsreaktioner och allergier är flera. Hårfrån pälsdjur, pollen, damm, kvalster och vissa typer av mat är de vanligaste.Problem med inomhusmiljön har hamnat i fokus. Byggnads-relaterade problem som mögel, dålig ventilation och hög luftfuktighet ärvanliga exempel. Felaktiga byggmetoder, brister i kontroll och underhåll ärbidragande faktorer. Det krävs sammanhängande strategier som genomsyrarolika områden och att konkreta handlingsplaner upprättas. Allergiproblemeni skolan är stora. Antalet elever med allergiska problem har fördubblats på 20år. Statistik från tyder på att av eleverna harolika typer av allergier. Vi kristdemokrater ser allvarligt på att så många barni skolan har svåra allergiproblem. Förutom den rent medicinska och psykiskabelastningen medför det också svårigheter att kunna tillgodogöra sigundervisningen. Attitydförändringar på området är nödvändiga. De somdrabbats av allergi måste visas respekt. De ideella föreningarna har en viktiguppgift när det gäller kunskapsspridning inom detta område.Vi kräver att en utredning tillsätts om vad som gjorts och kan göras för attförebygga allergier bland skoleleverna.ElöverkänslighetI det moderna samhället omger vi oss med mycket ny teknik som riskeraratt skapa problem i vår miljö och för oss själva. Varje människa är unikoch reagerar därför olika på olika miljöer. Alla reaktioner är ännu intevetenskapligt bevisade, men människor med symtom ska mötas och be-handlas med respekt. Konsekvenser av den nya tekniken känner vi intetill fullt ut. Svårigheter med uppdatering finns, inte minst med tanke påden snabba utvecklingen inom flera teknikområden.Personer med elöverkänslighet är en grupp som tillkommit på senare år.Symtomen innebär inte bara personligt lidande utan också kraftigt förändradelevnadsvillkor för både den drabbade och dennes familjemedlemmar. Storaekonomiska uppoffringar, flyttning från invanda miljöer till ett iblandisolerat boende i icke-elektrifierade miljöer, kan vara konsekvenser förmänniskor som drabbas. Många drabbade kan inte återgå till arbetet trotselsanering, utan hamnar i arbetslöshet. i harunder 1998 lämnat en rapport om hälsosituationen i . Därframkom att av invånarna (19 000 inv.) i detta län bedöms varaelöverkänsliga.Vi kristdemokrater anser att problemet med elöverkänslighet bör kart-läggas ytterligare. Forskningen inom området skall noga följas för attnödvändiga åtgärder skall kunna vidtas.Tobakens skadeverkningarDet största men mest påverkbara hälsoproblemet i äranvändningen av tobak. Vart tionde dödsfall har ett samband med tobak.Tobaksanvändning fördubblar risken för hjärtinfarkt och för att avlida ihjärtsjukdom. Risken för de yngre är ännu större. Nästan alla fall avhjärtinfarkt drabbar rökare. Sambandet mellan rökningoch lungcancer är starkt. 2 500 personer dör av lungcancer, över85% av dessa på grund av rökning. Tidig rökdebut och hög konsumtionrelaterar till risken för skador.Ett av problemen med rökning är att inte enbart den rökande själv utsättsför risker. Även omgivningen påverkas av så kallad passiv rökning.Sidoröken innehåller dubbelt så mycket koloxid, mer bensyprenoch ca 70 gånger mer ammoniak än vad den som röker får i sig. Fleracancerframkallande ämnen finns i mycket höga koncentrationer i tobakenssidorök. anser att arbetet för att undanröja riskerna vidpassiv rökning måste intensifieras.Trots att tobaken utgör en stor hälsorisk tillkommer många nya rökareårligen. Det behövs konkreta mål för att nedbringa antalet rökare och mot-verka att nya tillkommer. De lokala hälsoråden bör intensifiera sitt arbete pådetta område. Samverkan med ideella krafter, exempelvis En rökfrigeneration, är viktiga.Värdefulla lagändringar inom tobaksområdet har skett de senaste åren.Förbud mot rökning i offentliga lokaler, mot direkt tobaksreklam och motinköp av tobak för personer är exempel på beslut som påverkatattityden till tobak i rätt riktning. Flera kampanjer av olika slag riktade motskolor har också uppvisat goda resultat. Rapporter visar att senareläggning avtobaks- och alkoholdebut medför flera goda effekter. De flesta stor-konsumenter av tobak har börjat röka . Kopplingar mellantobaksbruk och alkoholkonsumtion kan göras.Stor kraft bör ägnas åt att få barn och ungdomar att inte börja röka. Mycketpositivt har framkommit ur de förebyggande insatser som gjorts. Detta inne-bär inte att målet är nått utan arbetet måste fortsätta med samma styrka. Storasamhällsekonomiska vinster finns att hämta i effektiv tobaksprevention.Kristdemokraterna anser att fler hälsoinformatörer bör utbildas och få ettbreddat informationsområde. bör också fatta beslut om förbudmot tobaksautomater.AlkoholpreventionUndersökningar och rapporter visar att allt fler ungdomar konsumerarmycket alkohol och prövar narkotikapreparat. Ett växande problem ärtillverkning och smuggling av illegal sprit. På olika vägar når svartspritenäven ungdomar.Ett allvarligt problem är att alkoholdebuten går allt längre ner i åldrarna.Alkoholdebut vid är inte ovanligt. Dessa barnriskerar att bli storkonsumenter längre fram i livet. I en inte färdigutveckladkropp är risken för bestående skador stora. Huvudfrågan som borde ägnasmer uppmärksamhet är varför ett barn börjar bruka alkohol. Familjens ovär-derliga roll för barnen måste lyftas fram. Vad barn saknar mest är mertid med vuxna och då främst föräldrarna. En satsning på familjen är en storoch viktig hälsofråga. Vi kristdemokrater ser med stort allvar på dennautveckling och anser att det fordras kraftfulla åtgärder för att vända trenden.Alkoholen är ett stort medicinskt och socialt problem. Den är orsak tillmånga sjukdomar och skador genom direkt påverkan eller som utlösandefaktor till våld. Vid tre av fyra våldsbrott finns alkohol med i bilden.Diskussioner om våldsprevention måste även innefatta alkoholpolitiken.Alkoholproblem och missbruk måste lyftas fram i samhällsdebatten.Tystnad kring problemen kan leda till att skadorna bagatelliseras. Missbruketär dessvärre utbrett i vårt samhälle. Var sjunde svensk man och var tjugondekvinna dricker någon period i livet så mycket alkohol att det allvarligt hotarderas hälsa. Uppskattningsvis finns det ca 300 000 alkoholmissbrukare iSverige. På grund av missbrukets skiftande orsaker finns behov av flerametoder och synsätt. Vi kristdemokrater anser att det bör utarbetas vård-program för olika grupper beroende på alkoholmönster, grad av missbruk,social livsföring och bakgrund. Det behövs vårdinstitutioner och öppenvårds-team med inriktning mot grupper i riskzonen. Alkoholfria zoner på olikanivåer är ett minimikrav. Detta gäller på jobbet, , itrafiken och under graviditeten.Inte bara missbrukaren drabbas utan även vederbörandes partner, barn,arbetskamrater och vänner. Man beräknar att det finns minst 100 000missbrukare som lever tillsammans med sina barn. Detta innebär att mellan175 000-200 000 barn lever i en familj med missbruk. Barnendrabbas hårt och vågar i regel inte tala med någon utomstående omförälderns missbruk. Innan missbruket upptäcks av utomstående kan storaskador ha uppkommit.Alkoholen är en inkörsport till narkotika. Blandmissbrukarna ökar i antal.Resultatet av ett blandmissbruk blir ofta ett okontrollerat beteende som slutarmed våld och annan kriminalitet. En effektiv narkotikapolitik måste inklu-dera alkoholen och tvärt om.Ett växande problem är de stora mängder illegal sprit som smugglas in frånandra länder och den kraftigt ökade hembränningen. anseratt arbetet mot illegal sprithantering och hembränning måste intensifieras.Den nu föreslagna kriminaliseringen av innehav av illegal sprit är en viktigdel av detta. anser att ANT-undervisningen i skolorna intefår sättas på undantag så som tendensen varit . Skolan har ettansvar i det förebyggande arbetet. Varje skola bör utveckla hand-lingsprogram för elevarbetet i hälsofrågor, där ska ges en framträdanderoll. Kunskap hos olika ideella organisationer bör tas tillvara.Informationsmaterial och kvalitativa metoder har utvecklats av bl.a.nykterhetsrörelsen. Vi anser att skolan bör åläggas att förbättra ANT-undervisningen.Narkotikaförebyggande arbeteUppslutningen kring målet att skapa ett narkotikafritt har varitbred. Tanken har varit att bekämpa allt icke-medicinskt bruk avnarkotika. Bruk och missbruk av narkotika är ett brott mot normer ochvärderingar, vilka är djupt förankrade hos det svenska folket. Vissaländer har prövat att avkriminalisera innehav för egetbruk, att medge allmän läkarförskrivning till missbrukaren och/ellertillåta en öppen försäljning. Liknande förslag har även framförts i vårtland. Förslag i den riktningen strider mot FN:s narkotikakonventionersamt vetenskap och beprövad erfarenhet när det gäller att förebygga ochåtgärda narkotikamissbruk.Vi kristdemokrater anser att ingen kraft får sparas för att uppnå målet omett narkotikafritt samhälle. Samhället måste klargöra att missbruket avnarkotika är oacceptabelt. Barn och ungdomar måste få klart för sig dennainställning. Skolans roll som normöverförare och informatör även på dettaområde kan inte nog betonas. Ideella organisationer som arbetar mednarkotikafrågor är värda allt stöd från samhällets sida och deras kunskapborde utnyttjas mer av samhället. Samverkan mellan olika kompetenser ochinstanser är viktig.I skiljs ofta på socialpolitik och kriminalpolitik, trots att dessamåste ses i ett sammanhang. Vid narkotikabekämpning räcker inte enbartlokalt och nationellt arbete, utan även ett omfattande internationelltsamarbete är nödvändigt för att stoppa narkotikaflödet. Polisen och tullenmåste ha tillräckliga resurser för att sköta narkotikakontrollen. Krist-demokraterna anslår i sin budgetmotion mer änregeringen till tullen och polisen, för att bl a bekämpa narkotika-brottsligheten.Det abortförebyggande arbetetDe har antalet aborter minskat. visar dock desenaste undersökningarna på en viss ökning av antalet tonårsarborter. Detpreventiva arbetet på detta område kan inte nog betonas.Ungdomsmottagningarna har en viktig roll i det abortförebyggandearbetet. Allt fler ungdomar söker sig till ungdomsmottagningarna för attfå svar på olika frågor om samlevnad.