mot · GN02N292 · 1999-10-05 00:00:00 — Företagföreträdda i fungerar som underleverantörer i hälften avdessa paketerbjudanden, vilka enligt uppgifter riktas mot 2000utländska resebyråer och arrangörer.Bakgrunden till detta projekt är uppfattning att det föreliggerbrister i den globala distributionen av turisttjänster, vilka man anser kanavhjälpas endast genom särskilda insatser avsedda att skapa kanaler fördistribution av den svenska turistnäringens tjänster vid sidan av de ordinarie.Med tanke på den internationella resebyråbranschens väldiga omfattning,synes oss denna uppfattning tillräckligt tveksam för att förtjäna en närmaregranskning. Risken är också betydande att verksamhet med denna strategiskainriktning kan komma att snedvrida konkurrensen både inom och utomlandet.5.2.3 IT-utvecklingRiksdagen bemyndigade 1995 regeringen att disponera för attfrämja utvecklingen av informationsteknik inom främst mindreturistföretag. Av näringsutskottets betänkande framgår att man önskadestärka de små turistföretagen. Regeringen anvisade medlen tillTuristrådet med instruktionen att "bland åtgärderna skall ingå attfinansiera ett projekt som syftar till att utveckla ett informations-,boknings- och ekonomisystem som kan få bred användning blandbranschens små och medelstora företag. "valde att genomföra sitt uppdrag genom att ställa uranslaget till en kommunägd researrangörs förfogande utan föregåendeupphandling. Detta företag etablerade sig därefter som aktör i program-varubranschen i konkurrens med en rad redan befintliga företag.Efter en rad tekniska och ekonomiska problem såldes projektet dock idecember 1998. Den nya ägaren har offentligt deklarerat att man avser attgenomföra projektet med siktet ställt på behoven av paketering hosframförallt större flygbolag. Den ursprungliga mottagaren av anslaget harutan krav på återbetalning från sida kunnat tillgodogöra sigförsäljningsintäkten på för av projektet.Driftstarten har fördröjts till , och enligt uppgift har manhittills endast tecknat avtal med ett 20-tal kommuner ochkommunala bolag. Orsaken uppges vara det med hänsyn till subventionenmycket höga priset. Funktionellt har man inriktat sig mot en snäv krets avförmedlingsverksamheter, inte mot den produktion av transport- och logi-tjänster som utgör turistnäringens helt dominerande del, såväl ekonomisktsom i antal företag.Resterande del av anslaget har av disponerats som förstärkningav den egna informationsverksamheten mot utländska konsumenter medhjälp av Internet, utan att man därigenom kommit att tillföra något som interedan var lätt tillgängligt från andra källor.Risken är därför betydande att önskan att främja IT-användningen hos små turistföretag inte har några möjligheter attförverkligas och detsamma torde gälla regeringens mål om bred anslutningbland branschens små och medelstora företag. Det bör i detta sammanhanguppmärksammas att i en skrivelse till regeringen gjort gällandeatt de anvisade medlen () skulle ha varit för små för att genomföraprojektet. Enligt uppgifter från aktörer i programvarubranschen var anslagetdock 5-7 gånger större än de belopp som privata aktörer investerat ikonkurrerande programvaruprodukter. I näringsutskottets betänkande i dennafråga avvisade den föreslagna satsningen.5.2.4 SlutsatserEn mängd olika uppgifter indikerar att verksamhet kan hakommit att resultera i ett betydande inslag av selektivt stöd riktat till deminst behövande företagen och kommunerna. intentioner kandärmed ha kommit att åsidosättas. Var tyngdpunkten legat i de senareårens verksamhet går inte att bedöma på grundval av de redovisningarsom lämnats, men sammantaget skapar det som är känt ett intryck av attarbetet kan ha påverkats av ovidkommande faktorer och att detta kan hasin grund i ägarförhållandet och i regeringens medfinansieringskrav.Frågan om hur anslagen till verkligen disponerats och hurriksdagens beslut förverkligats bör utredas av revisorer för attutröna dels om staten bör lösa in det näringsägda bolagets aktier iTuristrådet, dels om kravet på medfinansiering från näringen bör ersättasmed ett förbud mot att sådan tas in i former som gör det möjligt förfinansiärerna att påverka verksamhetens inriktning.Revisorerna bör också bedöma om effektivitetsvinster kan uppnås genomsammanslagning av , i former liknandedem som gällde . Detta skulle i så fall förutsätta att statenlöserin näringens del av aktierna i . Det är angeläget att även frågan omen överföring av informationsverksamhet till Utrikes-departementet skulle kunna skapa ökad effektivitet görs till förmån för enutvärdering i detta sammanhang.5.3 Statens anslag för turismfrämjande verksamhetSåväl som företrädare för turistnäringen har vid olikatillfällen framfört som sin uppfattning att anslagsnivån bör höjas tillminst den som gäller i våra grannländer. Detta innebär ett anslag på lägst92 och högst 160 mkr.European Commission (ETC) har publicerat en rapportsom utvisar medlemsländernas anslag för turistfrämjande åtgärder. Av tabell7 framgår att tillhör de länder som satsar minst på turismen. Men omman relaterar anslagen till de exportintäkter de förmodas generera, så blirbilden en annan. anslag motsvarar av intäkterna. Dettaligger i nivå med och och är dubbelt så högt somanslagen i , och Tyskland.Det bör noteras att anslagen i såväl som och geravsevärt sämre resultat än det svenska som är i intäkt per statligtanslagen euro. per statligt anslagen euro reflekterar enkraftig minskning av turismintäkterna , vilket haft till följdattlandet gått från 20:e till 36:e plats i WTO:s rankning avvärldens turistländer, trots dubbelt så hög anslagsnivå som . Tabell 7: Anslag till turism i EuropaTabell 8: (Anslag/ milj. euro Intäkt milj USD Anslag/ intäkt Intäkt/ euro )Källor: WTO, ETC, Nortra.Frågan uppstår därmed om det finns något samband mellan statensanslag för turistfrämjande verksamhet och landets intäkter från export avturisttjänster. Detta har aldrig kunnat påvisas somanslag utgått, och det bör noteras att statens anslag som mest uppgått tillknappt av näringens egna samlade marknadsföringsinsatser ochav dess exportinriktade satsningar aldrig till mer än 30 procent.Internationell konsumentmarknadsföring är förknippad med mycket högakostnader. En miljard har nämnts som ett minimum för att skapa enallmän positiv bild av som resmål på de tio marknader med 650miljoner konsumenter, som f.n. prioriteras (, , ,, , , , , och ).Statens anslag har aldrig uppgått till ens en tiondel av den nivån, vilket istortsett är vad som krävs för att besvara spontana frågor från utländskakonsumenter. Detta kan vara orsaken till att mätbara effekter aldrigproducerats. Tabell sju visar att detsamma torde vara fallet i de flesta andraländer, av vilka några tillhör ledande resmål.Givet de ogynnsamma allmänna förutsättningar som råder för den svenskaturistnäringen är det emellertid i högsta grad osäkert, t.o.m. osannolikt, attenkraftigt ökad anslagsnivå skulle medföra en sådan ökning av turistnäringensexport och sysselsättning att satsningen skulle kunna bli samhällsekonomiskteller ens statsfinansiellt lönsam.Vi vill inte avvisa tanken på ökade statliga insatser för att stimuleraefterfrågan på svenska turisttjänster i utlandet, men anser att kraftigtförbättrade generella förutsättningar för turistnäringen måste till först. Detärockså viktigt att utreda om den nuvarande organisationen är den mestlämpade. Det är därför vår uppfattning att nuvarande anslagsnivå börbehållas, intill dess de allmänna förutsättningarna för näringen kunnatförbättras på ett avgörande sätt och att nivån lämnar utrymme för attprioritera informationsverksamhet på fler marknader än de nuvarande påbekostnad av aktiv marknadsföring, utan att detta nödvändigtvis medförannat än positiva effekter.6 ÖvervägandenSvenskarnas snabbt minskande inrikes resande inger oro förturistnäringens framtid. Skäl finns att tro att det bakom eftersläpningen iden ekonomiska statistiken och dess mycket grova indelning kan döljasig en påbörjad söndervittring av viktiga delar av turismens infrastruktur- de tusentals små service- och handelsföretag, särskilt på landsbygden,som gör det möjligt och lustfyllt att resa runt i i rekreationssyfte.Dessa är nödvändiga för att skall kunna ta hem exportintäkterfrån andra hushållsmarknader än dem som enbart efterfrågarstorstädernas utbud.Näringens kostnadsnivå relativt utlandet har försämrats kontinuerligt under90-talet, vilket kommit att utgöra en allt större belastning för bytesbalansen.Det är naturligtvis inget självändamål att ha en turistnäring. Vi kan, i varjefall teoretiskt, importera det vi behöver av rekreation genom att åkautomlands, avstå från möjliga exportintäkter och sysselsätta turistnäringensarbetskraft i andra sektorer. Erfarenheterna från länder med andrabeskattningsmodeller visar dock entydigt att en livskraftig turistnäring kansysselsätta en betydligt större del av befolkningen än vad som är fallet iSverige och att detta inte nödvändigtvis har något samband med klimatet.Statens mål för turistpolitiken ligger i stort sett i sin helhet utanför detnäringspolitiska området och förutsätter en omfattande omläggning avskatte- och arbetsmarknadspolitiken för att kunna förverkligas. Målet bördärför omformuleras.Verksamheten i både Turistdelegationen och Rese- och TuristrådAB inger betänkligheter i flera hänseenden. Den har bedrivits ochbör därför granskas och utvärderas för att utröna om inriktningen är den rättaoch om intentioner förverkligats eller har förutsättningar attförverkligas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger revisorer tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att utvärderaverksamheten i Turistdelegationen,2. att som sin mening ger revisorer tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att granska omverksamheten i bedrivits i enlighetmed intentioner,3. att som sin mening ger revisorer tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att undersöka omeffektivitetsvinster kan uppnås dels genom en sammanslagning avTuristdelegationen och , dels genom attöverföra informationsverksamhet till Utrikesdeparte-mentet,4. att som sin mening ger revisorer tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att bedöma om statensmål för turismen är rimligt i förhållande till anslagna medel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet att ersätta de strategiska riktlinjerna iTuristdelegationens handlingsprogram med en generell politik av-seende arbetskraftsintensiv tjänsteproduktion,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om turistnäringens konkurrensförhållanden i relationtill offentlig näringsverksamhet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den allmänna anslagsnivån för turistfrämjandeåtgärder.Stockholm den 4 oktober 1999Eva Flyborg (fp)()()