mot · GN02K275 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K275av , ()Ökad användning av Europaflaggan och EU-symbolenEuropaflaggan med tolv gula stjärnor på blå botten blev symbol förEuroparådet 1955. fyller den samma roll för det samarbetesom nu bedrivs inom EU. Flaggning och annat utnyttjande av symbolenfår ses som uttryck för den samhörighet som växer sig allt starkaremellan medborgarna i europeiska länder.Sverige är en aktiv medlem i alltsedan starten. ärvårt land också med i EU. Men är utan tvivel det EU-land därEuropasymbolen förekommer mest sparsamt. Även i en atlantisk nation somStorbritannien ser man oftare Europaflaggan såväl utanför som i både offent-liga och privata byggnader. När en trafikled eller annan anläggning byggseller har byggts med stöd från EU, markeras detta i andra länder genomanslag där symbolen förekommer. På bilarnas registreringsskyltar i t.ex.Tyskland och är ofta nationalitetsbeteckningen kompletterad medde tolv stjärnorna.Samhörighet kan naturligtvis inte beordras fram genom politiska besluteller lagstiftning. Ytterst måste den känslan växa fram hos människornasjälva, och det är de som väljer att ge uttryck för sin tillhörighet till enstörregrupp - det kan ske genom t.ex. ett klubbmärke, en partinål eller en flagga.Det förtjänar att noteras i detta sammanhang att många svenskar tillkännagersitt stöd för Europatanken genom att t.ex. klistra en dekal med symbolen påbilens bakruta eller baklucka.När det gäller medborgarskap är vi svenskar numera även européer. Enligtartikel 2 i Amsterdamfördraget stärks medlemsstaternas medborgares rättig-heter och intressen genom att de också omfattas av ett unionsmedborgarskap.Det vore därför naturligt om staten går för med gott exempel och låterberörda myndigheter flagga på offentliga byggnader med både den svenskaflaggan och Europaflaggan. Likaledes finns det skäl att, när EU är med ochfinansierar ett projekt, göra detta tydligt genom angivande av symbolen.Det har redan nämnts att många svenska bilägare frivilligt anbringar EU-symbolen på sina fordon. Flertalet medlemsländer i EU tillämpar Wien-kon-ventionen, enligt vilken det är obligatoriskt att i internationell trafikförutomregistreringsnumret visa även ett nationalitetsmärke baktill. Sedan slutet av1980-talet finns det inom EU en gemenskapsmodell av registreringsskylt.Denna har längst till vänster ett vertikalt blått fält, som överst visar encirkelav Europaflaggans tolv gula stjärnor och därunder en bokstavskombinationsom anger i vilken medlemsstat fordonet är registrerat. Modellen har införts iflera EU-länder, antingen som obligatorisk (och ) eller som ettalternativ (ovan nämnda och ).Gemenskapsmodellen är godkänd inom EU, men den tillgodoserinte krav på nationalitetsmärke. Det har hänt att bilistermed endast "EU-skylten" har blivit bötfällda för denna brist vid trafik utanförEU. Eftersom gemenskapsmodellen är ett bekvämt sätt att ordna nationali-tetsmärkningen, bör regeringen verka för att den godkänns även utanför EU.Vidare bör regeringen underlätta för och stimulera till svenska bilars regi-strering med nummerplåtar i detta utförande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad användning av Europaflaggan och EU-symbolen i offentliga sammanhang,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om godkännande utanför EU av EU-modellen förmotorfordons registreringsskyltar och ökad användning av den iSverige.1Stockholm den 4 oktober 1999Lars ()1 Yrkande 2 hänvisat till TU.