ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02MJ767 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ767av Örnfjäder, ()Ökade krav på bilskrotarÅr infördes producentansvar för bilar. Återvinningsmålet är satt år år 2015.Bilskrotning är en av äldsta återvinningsverksamheter. Det finnscirka 700 auktoriserade bilskrotar och ett hundratal icke auktoriserade ilandet. Auktorisationen är frivillig.Verksamheten på dessa bilskrotar sker i många fall med att begärligareservdelar plockas bort för försäljning och att resterande delar av bilensedan pressas samman för återvinning. I den senare processen riskerar manatt få rester av till exempel spillolja, oljeavfall, kylarvätska och batterisyradirekt på marken.Vi tycker därför att demontering och sammanpressning av bilar skall skeunder tak eller inomhus på en avloppslös platta som inte släpper igenom deovannämnda restprodukterna eller annat farligt avfall. Detta för att förhindraatt marken och senare grundvattnet blir påverkat av verksamheten sombedrivs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade miljökrav vid demontering och samman-pressning av skrotade fordon.Stockholm den 29 september 1999Krister Örnfjäder (s)()()()
mot · GN02MJ768 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ768av , ()VästerhavetDen sittande socialdemokratiska regeringen har som ett av sinaprioriterade mål att bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. För att kunna göradetta behövs inte bara nya visioner och beslut. Det behövs även att resultatenav vidtagna åtgärder kontrolleras och följs upp.I och kring pågår ett gränsöverskridande arbete kring bl.a.miljöfrågorna, där regeringen är starkt involverad. I västerhavet finnsuppenbarligen inte motsvarande starka engagemang trots de miljölarm somförekommit de senaste åren.Detta kan bl.a. märkas genom de neddragningar som gjortspå anslaget för övervakningen av de fria vattenmassorna i västerhavet. Enligtett, nu i det närmaste antaget, förslag från skall medels-tilldelningen för övervakning av de bottenlevandedjuren i ytterligare drastiskt skäras ner, ifrån en redan låg nivå.Enligt föreliggande förslag skall den totala tilldelningen för hela dennaverksamhet, inklusive , skäras ner från nuvarande 1,8 miljoner till1,4 miljoner . Nästan hela besparingen, ,drabbar västerhavet! har fått skarp skriftlig kritik från det inter-nationella havsforskningsrådet (ICES) för förslag tillnedskärningar och förändringar av detta viktiga miljöövervakningsprogram ivästerhavet.De bottenlevande djuren utgör ett extremt viktigt inslag i det marinaekosystemet. Förutom att dessa djur är av helt avgörande betydelse som födaför bland annat kommersiellt viktiga bottenlevande fiskar och kräftdjur är detinternationellt nu definitivt fastställt att övervakning av förändringar i debottenlevande djursamhällena är den absolut bästa metoden för attkontrollera förändringar i den miljön. Detta beror bland annat på attdessa djur är stationära och de är därför, till skillnad från exempelvis fisk,ständigt utsatta för störningar i den miljön. För att på ett säkert sättkunna identifiera och följa miljöstörningar krävs långa och obrutna tidsserier.Västerhavsprogrammet förfogar över serier på upp till . Dessainternationellt mycket uppmärksammade tidsserier kommer att gåförlorade och extremt värdefull information går till spillo.Vid ett genomfört har det fastslagits att denna över-vakning är av helt avgörande betydelse för kontroll av förändringar i detmarina ekosystemet. Det förefaller något märkligt att , när vi nu haren kommissionär med ansvar för miljöfrågorna, i princip då tänker upphöramed denna viktiga miljöövervakning i västerhavet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av en fortsatt högkvalitativ miljö-övervakning av västerhavet.Stockholm den 4 oktober 1999Elizabeth ()()
mot · GN02MJ769 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ769av , ()Nordisk rovdjurspolitikRovdjurens antal i är större än det varit under1900-talet. Nästan rapporteras i massmedia om möten mellanmänniska och rovdjur. Det handlar ofta om vargar och björnar men ävenom lo och järv. Att antalet rovdjur ökar är naturligtvis glädjande eftersomdet är av stor betydelse för den biologiska mångfalden att livskraftigarovdjursstammar kan utvecklas och bevaras. Men det finns också tyvärren baksida, nämligen den att intressekonflikter uppstår då rovdjur orsakaravsevärd skada eller olägenhet. Dessa intressekonflikter, främst mellandjurägare och rovdjur men också mellan jägare och rovdjur, måste lösas.Även människors rädsla för att röra sig i rovdjursrika områden måste taspå allvar. Om inte intressekonflikterna löses finns risk för illegal jakt pårovdjur.Det är intressant att notera att liknande intressekonflikter finns i de andranordiska länderna med likartade rovdjursstammar. Konflikter mellanmänniskor och rovdjur kan vara olika i till exempel och . INorge är det framför allt tamdjursägarna som konfronteras med rovdjuren, iSverige har det varit jägare och deras hundar. I är detmest vargen som är omdiskuterad. Både i och i kräver jägar-organisationer skyddsjakt på varg. Eftersom det inte råder några nations-gränser för djuren kan det till och med vara samma rovdjur som orsakardiskussion i båda länderna.Rovdjurspolitiken är nationell även om gemensamma samtal ochforskningsprojekt bedrives. Det är av största vikt att frågorna kring rovdjurs-politiken löses gemensamt i de nordiska länderna. Det kan handla omförebyggande åtgärder, anslag till utsatta näringsidkare och även jakt ochskyddsjakt på rovdjur. Det nordiska samarbetet måste alltså fördjupas för attsamordna lagstiftning, tillstånd för skyddsjakt samt brottsbekämpning.Självklart ska det regionala samarbetet över nationsgränserna fördjupas. Detpågår nu en diskussion om en sammanhållen rovdjurspolitik i Sverige.Regeringen bör i detta sammanhang ges i uppdrag att initiera samtal medNorge och om ett djupare samarbete om rovdjursfrågorna. Vad somovan skrivits om en gemensam lösning och utveckling av rovdjurspolitikenbör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en gemensam nordisk rovdjurspolitik.Stockholm den 4 oktober 1999Dan ()
mot · GN02MJ770 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ770av , ()NaturgrusPå uppskattade man tillgångar av naturgrus till minst75 miljarder ton. beslutade att enlandsomfattande översiktlig inventering av naturgrus och alternativamaterial, bergkross och morän, skulle genomföras. En första etapp avdenna inventering är klar. I första hand har man inventerat områden kringtätorter med mer än 10 000 invånare, grusbristområden i övrigt nedanförfjällregionen samt sådana områden därutöver där det fanns starkanaturvårdsintressen eller markanvändningskonflikter. Inventeringen visarvilken typ av material som finns och ungefär vilka mängder som, medhänsyn till andra samhällsintressen, kan utnyttjas. Man har dock inte tagithänsyn till skärpta krav på dricksvattenkvaliteten som kan innebära störrebehov av att spara grusförekomster som grundvattenmagasin.Genom försorg har en bedömning gjorts av hur länge detillgängliga naturgrustillgångarna kommer att räcka, med den förbruknings-takt som rådde fram , och med de restriktioner som beaktats iinventeringarna. Enligt dessa bedömningar kommer naturgruset att varaförbrukat i cirka 50 av kommuner. För cirka 15 av dessakommuner kommer naturgruset att vara slut . Bristsituationen pånaturgrus existerar redan, speciellt i . Naturgrusförekomsterutgör ofta en betydelsefull förutsättning för grundvattentillgångar, liksomvattenkvaliteten. Tillgängligheten av grundvatten är ett fullgott skäl till attvara restriktiv med användning av naturgrus.Det saknas således, enligt tillgängliga uppgifter, statistik över den totalamängden naturgrustillgångar i landet. Inventeringarna fortsätter dock meninte i samma takt som . , sedan skatt på naturgrusinfördes, har förbrukningsmönstret ändrats. I stället för grus används idagkrossat berg i allt större utsträckning.Hösten 1996 påbörjades projektet .Det finansieras av SYDAV utveckling AB, och . Syftetär att studera möjligheterna att återvinna betong och tegel, så kallademineraliska massor, från husrivning, som vägbyggnadsmaterial. Projektetsyftar också till att påvisa och utvärdera ekonomiska förutsättningar somfinns för kross och återanvända mineraliska byggrester. Enligt kommer betong och tegelfrån husrivning och ombyggnad att uppstå. Av dessa mängder går cirka 75 %till fyllnadstipp. För att kunna föra in mineraliska massor i kretsloppetgenomförs därför försök med att använda dessa massor som vägbyggnads-material i vägkroppen. föreslog Naturvårdsverketregeringen nya miljömål, varpå regeringen presenterade förslag till nyamiljömål i propositionen om miljöpolitik. Men det är viktigt att se om det nuinte är dags att ta ytterligare några nya steg för att öka möjligheten tillåter-vinning. Värdefullt naturgrus bör sparas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att beakta de skärpta kraven på dricksvatten-kvalitet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillgången på grundvatten beaktas vidberäkningar av möjliga tillgångar på naturgrus.Stockholm den 22 september 1999Carina ()
mot · GN02MJ771 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ771av , ()StrålningsriskerRådet för arbetslivsforskning skall, på uppdrag av regeringen, samman-ställa/utvärdera forskningsresultat om elöverkänslighet som hälsorisk ochelektronmagnetiska fält. Även inom EU pågår arbetet med gränser förallmänhetens exponering för elektromagnetiska fält. Det är oerhörtviktigt att frågan om strålning utreds noggrant, och då måste specielltbarnens särskilda utsatthet vid strålning beaktas. Man vet mycketlitet om hur barn i sina känsliga första år påverkas av olika faktorer.Dagens barn och unga är den första generation som utsätts för strålningunder hela sin livstid.Det finns i vårt samhälle ett stort antal anordningar som utstrålarradiovågor. Gemensamt för strålningen är att den inte är joniserande som tillexempel röntgenstrålning och strålning från sönderfallande radioaktivaämnen. De tekniska anordningar som vi använder , datorer, telefoner,elektroniska bilnycklar eller elektroniska barnvakter, ger i allmänhet enexponering som ligger under de gränsvärden som rekommenderas avinternationella expertorgan. för tester och gränsvärden avser dockinte barn utan en vuxen man. Därutöver bör beaktas att barn ofta utsätts förexponering från mer än en källa och att detta sammantaget leder tillhögre värden än från en enskild källa. Gränsvärden vad gäller barn måstedärför beaktas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att beakta barnens särskilda utsatthet förstrålning.Stockholm den 20 september 1999Carina ()
mot · GN02MJ775 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ775av , ()Upparbetningsanläggningen 1998 har mätningar längs genomförts. Resultatet avmätningarna oroar och visar på högre becquerel än vad som var väntat.Konsekvenserna kan enligt forskare bli att radioaktivt ämne ackumulerasi bottensedimentet. Farhågorna måste tas på allvar eftersom de kan fålångsiktiga konsekvenser för kommande generationer och förskärgårdens utveckling, konsekvenser som vi inte har kunskap om.Därför är det naturligtvis mycket utmanande när svenska kärnkraftverks-bolag nu har ansökt om att få skicka utbränt kärnbränsle för upparbetning iSellafield. Bränslet är av en ovanlig typ som använts i forsknings-sammanhang. Kärnkraftsbolagen hävdar att en upparbetning krävs för ensäker förvaring.Att bifalla denna ansökan skulle innebära att man bryter mot den politiksom gällt i . har deklarerat att något svenskt använtkärnbränsle inte skall upparbetas eftersom slutprodukten är plutonium somlämpar sig mycket väl för tillverkning av kärnvapen.Dessutom är det ett faktum att radioaktivt technetium från finnsoch anrikas i växter och djur på den svensk/norska kusten. hartidigare agerat mot dessa utsläpp, därför måste det fortsatta svenskaställningstagandet vara att man säger nej till kärnkraftsbolagens ansökan omatt skicka utbränt kärnbränsle till . Det finns mot denna bakgrundanledning att i lagen om kärnteknisk verksamhet införa ett förbud motutförsel av utbränt kärnbränsle för upparbetning. bör utanytterligare beredning kunna besluta om detta.Då vi inte kan se konsekvenserna av utsläppen från upparbetnings-anläggningen i måste försiktighetsprincipen gälla och därmedmåste arbeta för att anläggningen stängs ochsaneringsarbetet inleds. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet att utförsel av utbränt kärnbränsle för upp-arbetning förbjuds,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upparbetningsanläggningen den 24 september 1999Åsa ()
mot · GN02MJ776 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ776av , ()Höjd skrotningspremie för bilarBiltrafiken står för en stor del av de utsläpp som är skadliga för vår miljö.Tekniken har dock gjort betydande framsteg och dagens nya bilar har långtmindre miljöpåverkan än äldre bilar.Skrotningstakten av äldre bilar har under en följd av år varit mycket låg iSverige. Det kan bero på flera olika faktorer, men dagens låga skrotnings-premie är säkerligen en av dessa.I införde man en bilskrotningspremie under åren 1995-1997.Systemet innebar en återbetalning om av bilregistreringsskattenvid köp av ny bil, om ägarens gamla bil var eller äldre. Systemet var ensuccé enligt finansminister att bidra till en förbättring av vår miljö bör en radikal höjning avskrotningspremien för våra bilar genomföras. En utredning om ersättnings-nivåer och regler bör komma till stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en höjning av skrotningspremien för bilar.Stockholm den 2 oktober 1999Åke ()()()
mot · GN02MJ777 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ777av , ()Tillämpningen av strandskyddslagenStrandskyddslagen har en viktig funktion som nationellt instrument, meneffekten blir fel då den tillämpas generellt.Många människor har en önskan att kunna bygga t.ex. ett fritidshus iperifera bygder - skogsbygd eller fjällbygd och gärna i närheten av en sjöeller vattendrag.Det största hindret är i många fall strandskyddslagen och hur den tillämpasgenerellt även om den tänkta bebyggelsen inte är något hinder alls för detrörliga friluftslivet.Strandskyddslagen har däremot en betydelse i tätortsnära områden där detgäller att slå vakt om det rörliga friluftslivets möjligheter när det gälleråtkomsten till vattendrag. Däremot kan det inte anses rimligt med engenerellt lika bedömning i områden med mycket stor tillgång till sjöar ochvattendrag i relation till antalet innevånare.Det finns runt om vårt land ett omvittnat behov av en översyn av och enannan tillämpning av strandskyddslagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av strandskyddslagenstillämpning.Stockholm den 4 oktober 1999Åke ()
mot · GN02MJ778 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ778av , ()OmbergTysta miljöer är en bristvara. Det har insett och påbörjat eninventering av miljöer som ska skyddas. Området kring Omberg-Tåkernär just en sådan miljö som redan utretts ur bullersynpunkt, med anledningav just förslag om en ny dragning av . Dettaförslag återremitterades av . Redan nu ärtrafikintensiteten av den grad att det inte går att spela in fågelljud vidnorra förnämsta fågelsjö!RiksintresseHela Tåkern-Ombergområdet är klassat som riksintresse för natur, kulturoch fritid. Trakten innehåller en stor koncentration av natur- ochkulturvärden av internationell betydelse. finns upptagen på dens.k. CW-listan över internationellt skyddsvärda våtmarker. ärvidare upptagen på WWF:s lista över vår planets viktigastenaturområden.Omberg är, med undantag för några få mindre naturreservat, oskyddat,trots att det är en av viktigaste nationalklenoder vad gällernaturvärden. Berget utgör skolexemplet på en horst, en bergrygg som skjuterupp mellan två förkastningsbranter. Berget bär många spår av inlandsisenoch dess avsmältning. Det ligger inom den mellansvenska israndzonen ochlåg för ca 10 som en ö i den Baltiska issjöns smältvattenshav.Mäktiga slukrännor, en sandur (delta ovan havsytan) och spåren av högstakustlinjen minner om denna tid.Inlandsisen täckte berget med kalkrik moränjord. Tillsammans med detgynnsamma lokalklimatet ger detta förutsättningarna för den ypperstaväxtlighet, med t ex rika lundmiljöer, orkidérika kalkkärr och artrikastäppängar och klippängar. På berget finns bl a en av nordligastenaturliga bokskogar och en riklig förekomst av idegran.TuristmålOmberg har lockat människor alltifrån stenålderns jägare och bönder,som bosatte sig vid bergets fot och bl a byggde pålbyggnaderna vidAlvastra, järnålderns bosättare, som byggde fornborgar på berget, viacisterciensermunkar på vid bergets fot och den kungligadjurgården till dagens skolklasser, turister m fl naturnjutare.Omberg är ett av landets mest välbesökta naturområden meduppskattningsvis 300 000 besökare per år.NationalparkOmberg uppfyller med råge de kriterier som i nationella ochinternationella sammanhang ställs på en nationalpark vad gäller storlek,vetenskapliga värden, upplevelsevärden, kulturella värden, skönhet ochstorslagenhet. Berget rymmer även i huvudsak orörda naturtyper i sinabrantområden. Att berget genom tiderna i övrigt påverkats avmänniskans boende och brukande, är något som berget delar med nästanalla naturområden av någon storlek i , däribland mångabefintliga nationalparker och bör inte vara något avgörande hinder förbildande av en nationalpark. Detta i synnerhet om bergets framtidabevarande och skötsel ges en inriktning mot ökad orördhet, hög biologiskmångfald och stora upplevelsevärden.Berget har sådana värden att det bör skyddas och förvaltas somnationalpark, den högsta skyddsform, som landet har för ett naturområde.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör skyddas och förvaltas somnationalpark.Stockholm den 4 oktober 1999Helena ()()
mot · GN02MJ779 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ779av , ()Differentierat strandskyddI de flesta glesbygdskommuner minskar befolkningen. De borde få bättremöjligheter att utnyttja de naturliga tillgångar de har för att attrahera in-flyttande.Naturligtvis behöver vi skydda möjligheten för människor - boende ochbesökande - att nå vatten för bad och strövtåg. Lika nödvändigt är det attskydda de biotoper som utgör viktig livsmiljö för växter och djur som ärberoende av närheten till vatten.I områden som är av riksintresse för naturvården, såsom naturvårds-områden, reservat, ekologiskt känsliga områden och andra områden därskyddsvärdena är höga, skall strandskyddet naturligtvis vara kvar. Dengällande strandskyddslagen tycks skriven för befolkningstäta områden medexploateringstryck men passar illa i glesbygd där antalet sjöar och vattendragär ungefär lika stort som antalet innevånare i kommunen.Med beaktande av ovanstående så kan man konstatera ett behov avutredning om ett differentierat strandskydd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning av ett differentieratstrandskydd.Stockholm den 5 oktober 1999Per-Olof ()()()()
mot · GN02MJ780 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ780av , ()Ersättning vid fångst av militärt avfallDet har hänt att yrkesfiskare i samband med fiske fårupp oönskade fångster i form av dumpad gasammunition från andravärldskriget, eller annat kemiskt eller giftigt avfall.Det är belagt att dumpning av tusentals ton har förekommit såväl i som i . Förutom risken för allvarliga personskador drabbasyrkesfiskare dessutom av dryga extra kostnader när dessa fångster inträffar.Det gäller såväl fångst som måste kasseras som förstörda redskap. Dessutominnebär saneringstiden fiskestopp med inkomstbortfall som följd. Svenskayrkesfiskare saknar möjlighet att erhålla ersättning för dessa förluster.IDanmark t.ex. ersätts yrkesfiskarna av staten för förluster i liknade fall ienlighet med regler utfärdade av regeringen 1991.Det är naturligtvis också så att om skadorna ersätts kommer fiskarna att istörre utsträckning anmäla skador och incidenter. Genom att ersättningbetalas kommer fiskarna att rapportera oönskade fångster och det farligagiftet eller sprängmedel tas om hand i stället för att kastas tillbaka i havet.Danmark har sedan ersättningsreglerna kom till fått en mer tillförlitligstatistik över fångster av kemiska stridsmedel och annat farligt avfall.Den miljöskadeförsäkring som infördes i har av i en utredning inte ansetts möjlig att utvidga till att täcka denna typav skador.Vi anser det vara ett statligt ansvar att hålla fiskarna skadefria vid detillfällen man får fångst av militärt och kemiskt avfall. Staten har dessutomett övergripande och långsiktigt ansvar för skador och för miljöfarligt avfallpå havsbotten. Antalet fångster har också varit ringa, varfördessa ersättningar troligen inte kommer att bli någon betungande post istatens budget, men en betungande utgift blir det nu för den enskildefiskaren.Men trots att man från departementets sida varit medveten om problemenoch trots att miljö- och jordbruksutskottet i betänkande hänvisat till pågåendeutredningar har ingenting hänt i sakfrågan. Med tanke på att den enskildefiskarens kan drabbas hårt anser vi att det är nödvändigt att frågan omersättning vid denna typ av fångst löses.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ersättning vid "fångst" av militärt och kemisktavfall.Stockholm den 5 oktober 1999Kent ()()