mot · GN02Sf640 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf640av Ruwaida, ()Ett mångkulturellt samhälleInledningSverige är ett mångetniskt samhälle. Integrationen avde nya medborgarna har inte lyckats och därför kan vi inteheller kalla för ett mångkulturellt samhälle. Vi anserdock att ett mångkulturellt samhälle är något positivt.I dag stämplas människor som socialbidragstagare eller kriminella för attde bryter på svenska, har ett annorlundaklingande namn, har mörkt hår ellerär muslimer. Vi har en diskriminering inte bara i arbetslivet med förödandekonsekvenser i hela samhället utan även en diskriminering på alla plan isamhällslivet. Vanliga företeelser i vårt samhälle är att man blir förvägrat etthyreskontrakt, inte insläppt på krogen, diskriminerad av socialnämnden -inte för att man är invandrare - utan för att man synligt skiljer sig från det"svenska". Denna form av visuell diskriminering är oacceptabel och hör intehemma i en demokrati eller i något samhälle.Det mångkulturellasamhälletEtt mångkulturellt samhälle måste ha ett etiskt minimun somalla invånare respekterar. Vi kommer inte och ska inte hellerförsöka ändra det faktum att präglas av kulturelloch etnisk mångfald. Däremot blir det ännu viktigare attdiskutera den etiska grund som ska vara gemensam för allainvånare. Denna diskussion bör främjas. Vi anser att dennaetiska grund bör vara respekten för alla människors likavärde, tolerans och ett gemensamt rättssystem.Om man eftersträvar att förverkliga ett gemensamt rättssystem så sätter detgränser för toleransnivån. Alla medborgare måste följa de regler somrättssystemet sätter upp. Detta förutsätter att medborgarna uppfattar systemetmoraliskt riktigt. Det svenska rättssystemet har vissa brister, det styrkerinte alla människors lika värde. Det är av oerhörd vikt att man snarastförändrar rättssystemet om man vill att det ska respekteras av alla med-borgare och kunna utgöra en grund för gemenskap i samhället.I debatten talar många om integration. Men det finns olika definitioner avintegration. Vissa debattörer talar om integration, men menar assimilation.För oss är integration när alla medborgare får ett jämbördigt deltagande isamhällets verksamheter.Förändring av den gamlainvandrarpolitikenMan har länge haft en invandrarpolitik ochinvandrarpolitiska mål. Invandrarpolitiken har misslyckatsoch de invandrarpolitiska målen har inte uppfyllts. Attinvandrarpolitiken inte har lyckats beror på att den till stordel har fokuserat på och hemspråk. Frågorom diskriminering har man till stor del blundat för. Och förstnu börjar kommuner i arbeta med andra frågor änmottagandet och flertalet kommuner börja sätta uppintegrationsprogram. Däremot varierar kvaliteten ochinnehållet i dessa program och vissa kommuner har inte enspåbörjat ett arbete med att ta fram sådana program.Vi anser att de gamla målen om jämlikhet, valfrihet och samverkan kanuppfyllas. Att ändra dessa mål är att kasta in handduken och säga att vi hargett upp och kommer inte att kunna arbeta för alla människors lika värde idet svenska samhället. Vi vill att det mångkulturella samhället kännetecknasav valfrihet, samverkan och jämlikhet, istället för assimilering där invandrareensidigt förväntas anpassa sig till det svenska samhället. Jämlikhetsmåletinnebär att invandrare ska få samma rättigheter och skyldigheter som befolk-ningen i övrigt. Valfrihetsmålet innebär att invandrare ska få möjlighet attvälja i vilken grad de vill uppgå i en svensk kulturell identitet och upptasvenska livsmönster och i vilken grad de vill bibehålla och utveckla denursprungliga kulturella identiteten med tillhörande livsmönster. Målet omsamverkan innebär att en ömsesidig och omfattande samverkan bör kommatill stånd mellan invandrar- och minoritetsgrupper och den svenska inföddabefolkningen. Genom jämlikhet utvecklas och berikas det svenska samhället.Vi vill dela upp det som traditionellt kallats invandrarpolitik i tre delar: (1)Invandrarpolitiken, som gäller i , (2) Förändringar isamhällspolitiken så att man möjliggör ett mångkulturellt samhälle med ettjämbördigt deltagande i samhället, (3) Åtgärdsprogram för att komma till-rätta med de problem som den misslyckade invandrarpolitiken haråstadkommit.De första åren i SverigeLMALMA ska finnas kvar och nyanlända ska ha rätt att självavälja bostadsort. Varje kommun i ska kunna ta emotmänniskor som kommer hit och kunna erbjuda enintroduktion till det svenska samhället. Förutom det faktumatt integrationen blir sämre om man påtvingar människorbostadsort, så är det skyldighet enligt artikel 12 iFN-konventionen att "envar som lagligen befinner sig på enstats område äger rätt att där röra sig fritt och fritt väljabosättningsort". Samhället ska naturligtvis kunnarekommendera orter om man tror att det finns bättre chansertill introduktion och ett framtida arbete. Det är viktigt attrekommendationen inte innebär en anvisning som ärtvingande.IntroduktionenHur introduktionen ska utformas ska diskuteras mellan densökande och de sociala myndigheterna. Detintroduktionsprogram som finns är ett steg i dennaintroduktion.Under introduktionen vill vi kunna ge dem som har rätt till asyl i Sverigeeller har andra flyktingskäl och deras anhöriga ett skattepliktigt bidrag. Dettaför att komma ifrån dagens socialbidragstänkande och för att kunna möjlig-göra att människor tar ansvar för sina liv. Nivåerna för bidragen bör varanågot högre än socialbidragen, i den mening att man ska märka en skillnadmellan att få ersättningen och att söka socialbidrag. I ett längre perspektivvill vi ersätta denna introduktionsersättning med en grundersättning.Om man ska kunna möjliggöra en god integration måste barnomsorg varaen absolut rättighet. Nivån för introduktionsersättningen ska vara satt där-efter.Man ska kunna ha möjligheten att flytta till en annan kommun. Detta skaman kunna göra halvårsvis, vilket påverkar hur man betalar ut schablon-ersättningen till kommunerna.Även andra än asylsökande - om behov finns - ska kunna få tillgång tillatt få ta del av svenskundervisning. De ska kunna få ett skattepliktigt bidragunder tiden. Vi avslår dock propositionens förslag som innebär att man måstegå ett introduktionsprogram . Detta ska alltså vara en del av denallmänna politiken. Övervägas kan dock om kostnaderna för detta ska betalasav staten, som en del av "åtgärdsprogrammet".AsylsökandeEn del av en lyckad integration är att man inte passiviserarmänniskor under den tiden som deras fall prövas.Människors rättssäkerhet i denna process får under ingaomständigheter undergrävas. Ändå kan vi konstatera att manförsämrar individers liv och samhällsnyttan genom alltförlånga väntetider och att det blivit en dålig vana med alltförlånga väntetider. Vi anser att man vistelse iSverige automatiskt ska få PUT, permanentuppehållstillstånd.Ett mångkulturellt samhällemed ett jämbördigtdeltagandeBegreppet invandrareBegreppet invandrare diskuteras i samhällsdebatten. Mångatalar för att man ska ta bort begreppet invandrare. På vissadebattörer verkar det som om alla problem, specielltdiskrimineringen, automatiskt skulle försvinna om ordetinvandrare inte används. Vi anser att det är viktigt attmänniskor själva ska få identifiera sig. Om man vill kalla siginvandrare, svensk, bindestrecksmänniska m.m. ska vara upptill individen. Sedan behöver vi för statistik och forskningensskull använda oss av termer som invandrare, människor meduppehållstillstånd, svensk medborgare osv. Det är viktigt för statistik och forskning på invandrare som grupp,men även delar upp invandrargruppen i andra kategorier.Regeringens förslag att ta bort ordet "invandrare" andas en rädsla för attmänniskor som är invandrade ska känna en gemenskap med varandra. Manlöser inga problem genom att ändra begreppet invandrare, men har ingetemot propositionens förslag. Men det viktiga är att komma åt de strukturellahindren i samhället och den visuella diskrimineringen. Gör man inte det haren begreppsförändring ingen betydelse.ForskningDet är skrämmande lite uppgifter som finns ominvandrargruppens situation. Vi behöver också kontinuerligtfå kunskap genom forskning, djupstudier och statistik. Delskan vi ta del av den forskning och den diskussion om ettmångkulturellt samhälle som finns i många andra länder,dels bör staten anvisa pengar ur den samladeforskningsbudgeten för att stimulera forskning om detmångkulturella samhället. Vi anser att det i all socialforskning bör ingå ett perspektiv utifrån invandraressituation likaväl som ett könsperspektiv ellerhandikapperspektiv.Förebyggande åtgärder iskolanSkolan har kanske den viktigaste funktionen för att skapa ettmångkulturellt samhälle med tolerans och trygga människor.Ett sätt att förebygga rasism och främlingsfientlighet inom skolan är attläroplansarbetet genomsyras av ett interkulturellt synsätt och att läromedels-producenter uppmanas att utveckla och förbättra läromedel så att även degenomsyras av ett interkulturellt synsätt.Om man ska få tillfälle att möta samhället i skolan så måste man beredaplats i skolan för temadagar och besök utifrån. Många lärare vågar inte lämnaifrån sig sina lektioner till det. Insatser bör göras för att underlätta förtema-dagar och besök från frivilligorganisationer i skolan.Ge skolan ökade resurser. Då kan den fylla sin viktiga roll att förmedlakunskap om olika kulturer, språk och traditioner till den generation som iframtiden ska leva i det mångkulturella samhället.Hemspråkslärarnas status kan höjas genom att tjänsten görs om till envanlig språklärartjänst. Detta har en viktig attitydbildande funktion.InvandrarrepresentationenPartierna bör ta ett större ansvar och aktivt arbeta för att få ininvandrare i politiken och i de beslutande församlingarna.Det är viktigt att inse att man inte bara ska efterfrågainvandrare i frågor som berör flykting- eller invandrarfrågor,utan i alla frågor.I de statliga utredningarna är invandrare underrepresenterade somledamöter, tjänstemän och experter. I invandrarpolitiska utredningen så fannsdet experter från , , Invandrarverketm.m., dvs. de organisationer och verk som utövar politiken var närvarande,men inte de som påverkas av politiken, invandrargruppen själv. Självfalletborde en eller två av experterna ha representerat invandrarorganisationerna iSverige. I olika utredningar bör man använda sig av invandrarkollektivet somen resurs och antingen ha med en expert eller arbeta i samråd medinvandrargruppen.DOVissa principer och värderingar är så grundläggande isamhället, att de bör bekräftas genom lagar. En sådan principär allas lika värde. Den lagstiftning som finns är därförgrundläggande, men inte tillräcklig. Vi vet att det trotslagstiftningen förekommer diskriminering. För att DO,, ska kunna hinna med att taalla fall av diskriminering måste dess befogenheter ochresurser ökas.Lokala bör kompletteras på det regionala/kommunala planet.Varje kommun bör ha minst en tjänsteman som har somuppgift att motverka diskriminering och rasism inomkommunen och dess verksamhet. De kommuner som har ettmedborgarkontor bör kunna förmedla kontakt mellan depersoner som vill ha hjälp med fall av diskriminering ochden lokale DO. känner sig många svikna av att DO intehar resurser att hjälpa, vissa känner sig rent av lurade. Enkomplettering av DO på det regionala/kommunala planet ärnödvändigt för att människor som känner sig diskrimineradeskall kunna få det stöd och den rättshjälp de har rätt till.Lagen om "olaga diskriminering"Lagstiftningen om "olaga diskriminering" i 16:9kan ifrågasättas på olika sätt. En del hävdar att polisen bordeagera hårdare. Att de borde få tydligare riktlinjer så att deprioriterar bättre, utreder noggrannare, osv. Det är möjligt. Åandra sidan är de enda länder där vi ser fällande anti-diskrimineringsdomar i förhållande till näringslivet, deländer som förbjuder diskriminering med civilrättsliglagstiftning. Vi kanske har valt fel väg. Diskriminering iarbetslivet är inte en del av straffrätten. Varför skall i så falldiskriminering av t ex kunder i näringslivet vara en del avstraffrätten?Om lagen om olaga diskriminering omvandlades till en förstärkt civil-rättslig skadeståndslag skulle man kunna uppnå lagens ändamål, dvs attmotverka diskriminering, på ett mer effektivt sätt. Inom är olagadiskriminering en meningslös, dock trevlig, symbollag. Den skrevs för attblidka en internationell opinion - baserad på en internationell förpliktelse. Ibästa fall är det endast detta mål som uppfylls. Som en civilrättsligskadeståndslag skulle beviskraven vara lägre - de samma som i vanligacivilrättsliga mål - vilket borde leda till flera fall där skadestånd utdöms. Deutsatta skulle förmodligen vara mer motiverade att driva sådana fall änåklagarna och polisen. I vissa fall skulle de diskriminerade kunna fårättshjälp för att driva sina fall, vilket är omöjligt . Möjligtvis skullemankunna se till att DO fick ansvar för att driva dessa diskrimineringsfall. Omskadestånd blev utdömt skulle det bli lättare att uppnå vissa sidoeffekter.T.ex. blir det lättare för kommunerna att dra in tillståndet för diskriminerandekrogar.Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över frågan omatt omvandla lagen om olaga diskriminering i till en rencivilrättslig lagstiftning. Samma utredning skulle dessutom kunna få iuppdrag att se över organisationen av våra olika antidiskrimineringslagar,åtgärder och tillsynsmyndigheter. Målet skulle vara att lägga grunden för ens k kommission för mänskliga rättigheter. Detta skulle förmodligen leda effektivare användning av de knappa resurser som används för attmotverka diskriminering på olika sätt.Ingen statssanktioneraddiskrimineringRiksdagen skall verka för principen att alla som bor i behandlas lika, eller i varje fall så lika som möjligt.Med andra ord skall man motverka situationen som gällermed EU - att landets befolkning delas upp i trerättskategorier, svenskar, övriga EU medborgare, och"tredjelandsmedborgare". Enligt EU-rätt t ex är man iprincip i tvungen att godta EU-examina såsomlikvärdiga med svenska medan det är fritt framatt strunta i alla andra utländska examina, vilket också görs.Tredjelandsmedborgarnas examina borde prövas åtminstoneindividuellt och med visst förnuft.Det finns också en EU-förordning om att EU-invandrare skall få rösträttefter en månads bosättning, medan andra invandrare skall vara tvungna att havarit bosatta i i enlighet med nationell lagstiftning. Detfinnsinga förnuftiga eller demokratiska skäl för denna åtskillnad. Denna åtskillnadutgör en ren diskriminering och bör inte accepteras i svensk lagstiftning.Man bör helt enkelt anta en lag om att man ska behandla alla invandrare lika.MedborgarskapDet behövs åtgärder för att minska skillnaden mellanmedborgare och icke-medborgare och bl.a. se överutlänningslagen i syfte att öka icke-medborgaresrättssäkerhet. Vi anser att regeringen bör återkomma medförslag i enlighet med ovanstående.Dubbelt medborgarskapSverige motverkar dubbelt medborgarskap. Dennainställning är förlegad. Förlegad dels p.g.a. att verklighetenhar sprungit förbi principen . T ex har mångaflyktingar dubbelmedborgarskap. Många barn från s kblandäktenskap har det. Och dels p.g.a. av att Sverigesökande integration med omvärlden kommer att på naturligväg leda till att alltfler erhåller dubbelmedborgarskap på etteller annat sätt. Denna principiella inställning tjänar endastsyftet att hindra integration. Steget mot svensktmedborgarskap skulle vara mycket lättare för mångainvandrare om inte tvingade människor att säga uppsitt tidigare medborgarskap. inställning bygger påen svunnen tid. Främst kan det sägas vara en nackdel förindividen om han eller hon är en dubbelmedborgare - riskför dubbla skattesystem och dubbla värnpliktssystem osv.Men många drar sig för att bli svenska medborgare p.g.a.känslomässiga skäl och med tanke på att man kanske villflytta "hem" . Men om man tror attmedborgarskapssteget främjar integration, är skprincipiella inställning ett stort hinder på vägen. Därmed bördenna princip överges och man bör se över reglerna rörandedubbelt medborgarskap.Arbetsmarknaden ochdiskrimineringenDet bör vara lika självklart för företag att rekryteramedarbetare av bägge könen som att rekrytera medarbetaresom motsvarar landets befolkningssammansättning. För attkunna uppnå detta så bör man arbeta på samma sätt som mani gör för att uppnå ökad jämställdhet. Det bör varasjälvklart att lagen mot diskriminering p.g.a. etnisktillhörighet är lika stark som lagen om jämställdhet påarbetsmarknaden. Vi anser alltså att man bör skärpalagstiftningen. Se vidare de grönas motion1997/98:A69.Integrationsprogram för invandrareDen offentliga sektorn och alla kommuner bör gå före ochupprätta integrationsprogram för invandrare. Dessaintegrationsprogram ska jämföras medjämställdhetsprogrammen för en bättre representation avkvinnor. Man bör även kräva att företag med mer än tioanställda inom det privata näringslivet upprättarintegrationsprogram. Det vore bra med generella regler somrör alla. Man kan också börja stegvis.T.ex kan man välja attbörja med den offentliga sektorn eller så kan staten vidbeviljande av extra medel till en kommun för att kommunenhar tagit emot många flyktingar eller är invandrartät kräva attkommunen har en integrationsplan som visar att kommunenaktivt jobbar med att anställa fler invandrare inom dekommunala verksamheterna, med målsättningen attpersonalprofilen på alla nivåer ska motsvara den etniskasammansättningen i kommunen.UtbildningFör att kunna tillvarata invandrarnas utländska utbildningarbör UHÄ respektive AMS prioritera en vidareutveckling avinstrumenten för att jämföra utländska utbildningar medmotsvarande svenska. Korta, individuella, anpassadekompletteringsutbildningar är ett bra sätt att tillvaratainvandrarnas utbildning, yrkeserfarenhet ochspråkkunskaper.Antidiskrimineringsklausul i statligaoffentliga upphandlingarArbetslösheten bland invandrare är alltför hög, i synnerhet iförhållande till arbetslösheten bland majoritetsbefolkningen.Till viss del ligger förklaringen i den pågående, medvetnaeller omedvetna, diskrimineringen på arbetsmarknaden. Hurman kan komma tillrätta med olika typer av diskrimineringkan nog diskuteras. Lagstiftning är en möjlig väg.Användningen av statens ekonomiska makt är ett annat sättatt påverka det privata näringslivet. Hur skulle det kunnagenomföras?Oavsett politisk färg är många privata företag intresserade av att ha detoffentliga som kund. Om man antar att diskriminering är vanlig i Sverigeinnebär detta att många av de företag som handlar med staten diskriminerar -antingen medvetet eller omedvetet. Ett sätt att få dem att i alla fall funderaöver diskrimineringsproblematiken i sina företag är att lägga in en antidiskri-mineringsklausul i statliga upphandlingar. Om ett företag vet att man kanförlora en upphandling p.g.a. att man diskriminerar ökar motivationen attundvika diskriminering. Detta gäller även diskriminering av kvinnor.Många talar om hur mångfalden berikar, särskilt inom företagslivet, menän så länge är det inte mycket mer som händer. En sak som har prövats medframgång i vissa länder för att stimulera ett förändrat beteende på arbets-marknaden har varit införandet av antidiskrimineringsklausuler i statligaupphandlingar. Det finns vissa tecken på lokalt håll om sådant i -t ex och Stockholm.Därutöver kan man nämna att integrationen av arbetsmarknaden ärförmodligen en av nycklarna till att få den svenska ekonomin på fötter. Fleroch fler företag har kommit till insikten att det som behövs när det gällerkreativitet, produktivitet, m m är mångfald och inte enfald. Idéerna ommångfald (diversity) började till stor del inom företagslivet i och haranammats mer och mer av europeiska företag. Givetvis har dessa företagökade vinster som drivkraft till sina mångfaldsplaner. Men man skall kommaihåg att i alla fall en del av inspirationen för mångfaldsplaner baserades pådet faktum att diskriminering i kan resultera i extremt höga kostnader.Diskriminering kan resultera i att man inte tillåts delta i offentligaupphandlingar. Med andra ord fick dessa företag en viss hjälp på vägen tillslutsatsen att mångfald lönar sig.Ur ett företagsekonomiskt perspektiv kan man säga att slutsatsen hardragits att de som inte diskriminerar producerar bättre produkter och tjänsterpå lång sikt. I ett bredare demokratiperspektiv är det också så att en effektivantidiskrimineringsklausul skall ses som en minimiförsäkran till allamedborgarna att skattemedel inte skall gå till företag som diskriminerar.Staten kan direkt påverka statens personalpolitik och offentlig service vadgäller diskriminering. Dessa klausuler kan vara ett viktigt kompletterandesätt att se till att de offentliga medlen som går till verksamheter utanförstatens regi hamnar hos företag som visar en grundläggande respekt för allamänniskor i detta land.Sådana klausuler kan därmed även ses som ett sätt att bygga uppförtroendet för staten från bland annat invandrarnas sida. Det är viktigt attmarkera att skattemedel inte går till företag som diskriminerar. Man höjerföretagens medvetenhet om diskriminering som bör stimulera dem själva tillatt motverka diskriminering. Och man visar bl.a. för invandrarna (ochkvinnor om könsdiskriminering inkluderas i klausulen) att staten är villig attmotverka diskriminering inte bara genom högtflygande principer ommänskliga rättigheter men även genom konkreta handlingar.Därför anser vi att man antingen genom lag eller på annat sätt införantidiskrimineringsklausuler i alla offentligt upphandlade avtal där staten ären part. Avtalsbrott mot en sådan klausul skall kunna sanktioneras med t exhävning av avtalet, skadestånd och/eller ett förbud mot deltagande i framtidaoffentliga upphandlingar.SpråkfrågorSpråket är vårt viktigaste redskap till kommunikation. Attbehärska språk handlar också om att kunna sätta ord på sinakänslor. Alla som bor i bör få kunskaper i detsvenska språket. Det är dock farligt att ha en politik somenbart riktar sig till invandrare. Förslaget som diskuteradesför om att alla arbetslösa som är invandraremåste läsa svenska för att få a-kasseersättning eller bidragvar en sådan åtgärd som inte är önskvärd. Man måste ocksåvara medveten om att t.ex. vissa äldre nyinvandrade kanskealdrig kommer att kunna lära sig det svenska språket eller attvissa äldre nyinvandrade kommer att tappa det svenskaspråket när de blir äldre. Och att vissa alltid kommer att talasvenska med brytning, även om de behärskar det svenskaspråket utmärkt i övrigt. Och att det även finns "svenskar"som har dåliga svenskspråkskunskaper.SvenskundervisningÄven de människor som inte har rätt till asyl i ellerhar andra flyktingskäl samt deras anhöriga ska kunnaerbjudas undervisning i svenska. Det gäller arbetsinvandrare,men också alla människor i det svenska samhället som intebehärskar en fullgod svenska.HemspråkSkolans hemspråksundervisning har stor betydelse förinvandrarbarnens identitet och trygghet. Den ökar derasmöjligheter till att klara övergången till den nya kulturen ochsamtidigt hålla den gamla levande.Hemspråksundervisningen är också viktig med tanke på demsom återvänder till sitt gamla hemland. Hemspråk ska varaen rättighet för alla som vill lära sig föräldrarnas modersmål.Äldre och det svenska språketI framtiden kommer vi att ha många människor som kommittill i vuxen ålder som kommer att bo påålderdomshem, ta del av sjukvården osv. En del av dengruppen kommer att tappa sin svenska, en del av gruppenkommer aldrig ha lärt sig svenska. Vi kan inte bortse från attdetta är en verklighet och naivt hoppas att alla kommer attkunna svenska. Det är tyvärr en verklighet som i mindreskala existerar och som kommer att bli större iframtiden. Naturligtvis måste vi hitta former så att ävendessa kan tillgodogöra sig servicen i den offentliga sektornoch må bra som människor. Regeringen bör återkomma medåtgärder för hur vi ska möta dessa behov.Miljöpartiet anser att vi måste hitta en beredskap inom sjukvården för attmöta de nya förhållanden som vi lever i med en alltstörre andel invandrade äldre och sjuka.