mot · GM02Fi27 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi27av m.fl. (fp, m, kd, c)med anledning av prop. 1998/99:100 ekonomiska vårpropositionInledningRegeringen har till överlämnat proposition1998/99:100, ekonomiska vårproposition. I såvälfinansministerns anmälan av densamma i kammaren som iandra sammanhang har denna utmålats som etttillväxtinriktat dokument. På avgörande punkter saknas dockförslag som förmår ge svenskt näringsliv bättreförutsättningar för tillväxt.Problemen är många, och välkända. Dock är det viktigt att understryka attden tilltagande utflyttning av svenska företag som skett intekan ses som en beskrivning av hela problembilden. Sannolikt hade enföretagsutflyttning ändå skett, givet de villkor som råder på en mycketkonkurrensutsatt internationell marknad med ytterligt snäva marginaler.Stora svenska exportindustriföretag inriktade på försäljning motvärldsmarknaden drabbas också av problem som inte härrör från de svenskaekonomisk-politiska förhållandena. Att söka strategiska samarbetspartner är idet perspektivet något naturligt, och det kan innebära en utflyttning av helaeller delar av företaget till länder där verksamheten är billigare eller harbättre förutsättningar av andra skäl.Frågan är dels om omfattningen och takten i företagsutflyttningen varithögre än den skulle varit under andra förhållanden och dels vilka företag somska ersätta de utflyttade i den svenska industristrukturen.Många små och medelstora företag inom såväl tillverkningsindustri somtjänstesektor är beroende av ett större företag som huvudsaklig kund. På kortsikt påverkas kanske inte deras situation om det större företaget genomsammanslagning eller utflyttning flyttar huvudkontoret utomlands. På längresikt drabbar det dock småföretagarna hårt när affärskulturen förändras,besluten fattas på långt avstånd från produktionsorten och när under-leverantörer tvingas att snabbt ställa om till nya rutiner.Detta är problemet med företagsutflyttningen. Och av detta framgår för att sträva efter en långsiktig förbättring måste sträva efter att ökadensvenska företagstillväxten så att nya tillväxtföretag tillkommer.TillväxtfrågornasförskjutningUnder handlade tillväxt framför allt omen kvantitativ ökning av produktionen av varor och tjänster,med därpå följande avtagande marginalkostnad och ökandevinstutrymme som, företagsvis och nationellt, kundeomsättas i bl.a. forskning och utveckling. En hög FoU-andeloch en hög investeringskvot nationellt ansågs liktydigt medgoda förutsättningar för fortsatt tillväxt.Med den tilltagande betydelsen av små och medelstora företag har dettadock kommit att delvis förskjutas. Stora delar av sådan verksamhet somtidigare kunde bedrivas företagsinternt, och ses som en overheadkostnad förproduktionen i allmänhet, har externaliserats och ombesörjs av småkonsultfirmor. Genom att många små företag sysselsätter sig med att lösauppgifter åt större företag, i konkurrens med varandra, åstadkoms sannolikten effektivare prispress för dessa tjänster än för de företagsinternaverksamheterna. är den tidigare kostnaden möjlig att mäta som ettproducerat värde.Minskad lagerhållning, kortare serieproduktionstider och ökad anpassningav produkterna efter individuella önskemål medför också att sättet att mätatillväxt i ökad volym förändrats. Är ett företag som ökar försäljnings-intäkterna genom volymökning jämförbart med ett företagsom säljer samma antal modeller, med vissa förfiningar, till högrepris?Nya typer av företag bildas. Soloföretagare, som aldrig har planer på attanställa någon, arbetar i nätverk där tillväxt är en fråga om högre beläggning,bredare nätverk och större möjligheter att arbeta med självförverkligandeprojekt.Småföretagens problemUnder har näringspolitiken i hög gradvarit inriktad mot stora företag. För småföretagen krävs detdock helt andra åtgärder för att de skall kunna verka ochväxa.Om det som rör innehållet i proposition 1998/99:100 specifikt kan anförasföljande:Företagens riskkapitalförsörjningFöretag behöver kapital för att finansiera sin verksamhet.Detta kan komma till företaget huvudsakligen på ettdera avtvå sätt: genom insatser från aktiva ägare, eller genomupplåning från externa finansiärer.Tillgången på riskkapital för mindre företag är inte god i . Dethänger samman med att de avkastningskrav som banker och låneinstitutställer endast sällan är förenliga med de små ekonomiska marginaler somframför allt nystartade småföretag har. Alternativet med en heltprivatfinansierad företagstillväxt är för många svårt att åstadkomma meddagens regelsystem.Till viss del är därför initialt anskaffningen av riskkapital till ett företagkopplad till möjligheterna att senare ta ut vinsten för att returnerariskkapitalet till en extern finansiär. Detta motverkas bland annat genomreglerna om dubbelbeskattning av vinstutdelning i aktiebolag. (Bolagsskattoch aktieutdelningskatt. )För en ägare som investerat en stor del eget kapital är det på samma sättavgörande att detta kan tas ut ur företaget för att kunna t.ex. omsättas i enpension, investeras i nytt företagande eller kanske tas ut för att lösa lånellerborgensförbindelser som ingåtts då företaget startades. Detta är svårt attgöra utan stora kapitalförluster på grund av stoppreglerna, de s.k. 3:12-reglerna, och reavinstbeskattningen.Också möjligheten att utnyttja en inom företaget uppkommen vinst förnyinvestering bör underlättas genom att utrymmet för vinstreservationerutökas.Förutom det regeringen i propositionen anmäler, föreslår vi att regeringenskyndsamt återkommer till med förslag om att:? Avskaffa den dubbla beskattningen av vinstutdelning, i samtliga typer avaktiebolag.?? Se över reavinstbeskattningen i syfte att bättre tillgodose kraven påsmåföretags riskkapitalförsörjning.?? Utöka möjligheten att reservera vinstmedel för återinvestering, i enlighetmed det förslag som lämnats av Småföretagsdelegationen. ?Vidare bör för regeringen ge till känna attutredningen av de s.k. 3:12-reglerna och reglerna om arvs-och gåvoskatt vid generationsskiften i företag är av ytterstavikt. Den utredning som i propositionen aviseras bör arbetaskyndsamt och målet bör vara att återkomma med förslag tillriksdagen redan till höstbudgeten.Stimulanser för att förbättrariskkapitalförsörjningen ytterligareMånga länder har trots bättre riskkapitaltillgång och -beskattning än , ändå upplevt svårigheter att få etttillräckligt flöde av kapital för att försörja nyföretagandet.Med tanke på det i internationellt perspektiv relativt lågaprivata sparandet i , bör det därför övervägas om inteytterligare stimulansåtgärder bör genomföras i syfte att ökatillgången på riskkapital.Detta kan göras genom att ge skattereduktioner på sparande som skerantingen direkt i ett onoterat företag, eller via fonder.En annan modell som också bör övervägas, separat eller parallellt, är attreavinstskatten vid försäljning av aktier kan skjutas upp för del av vinstensom återinvesteras i annat onoterat företag.Därför föreslås regeringen att utreda stimulanser till riskkapitalför-sörjningen enligt vad ovan anförts.Förmögenhetsbeskattning avarbetande kapitalAtt beskatta ett passivt innehav av aktier i ett börsnoteratföretag förefaller rimligt med hänsyn till de utgångspunktersom finns i skattelagstiftningen. Det är dock viktigt attförmögenhetsbeskattningen inte förhindrar en sundriskkapitalförsörjning.Kapital som är bundet i rörelsen bör, så som principen är annorstädes,beskattas enbart då det realiseras. existerar undantag från förmögen-hetsbeskattningen för onoterade aktiebolag och för vissa börsbolag. vore det värdefullt med enutvärdering av effekterna för andra företagsformer än aktiebolagen. Härföreslås regeringen tillsätta en utredning som skyndsamt kan återkomma medförslag på hur alla former av arbetande kapital i näringsrörelser kan undantasfrån förmögenhetsbeskattning.Konkurrens mellan offentliga ochprivata aktörerDet har blivit vanligare att offentliga och privata aktörerkonkurrerar på samma marknader. Det beror dels på attstaten, landstingen och kommunerna oftare än förrköper varor och tjänster av privata företag, dels på att deoffentliga aktörerna i allt högre grad själva agerar påmarknader som var förbehållna det privatanäringslivet. Detta har gett upphov till konkurrensproblem.Det är viktigt att all konkurrens sker på lika villkor. Deoffentliga aktörerna har dock konkurrensfördelar framför deprivata, främst tillgången till skattemedel. Detta snedvriderkonkurrensen och leder till att våra resurser inte används påbästa sätt och till att privata företag slås ut pga osundkonkurrens.Problemen med snedvriden konkurrens har blivit väl belagda under senareår. Så har till exempel i en nyligen presenterad rapport(Småföretag - Förslag för ökad tillväxt, 1997:3) behandlat frågan. Små-företagsdelegationen har i ett betänkande (SOU 1998:94, Förslagskatalog)belyst problemen och krävt lagändringar för att reglerna för kommunalnäringsverksamhet ska bli tydligare och lättare att upprätthålla. Även den s kUnderprissättningsutredningen har utrett frågan och lagt förslag som skaskydda konkurrensen (SOU 1995:105, Konkurrens i balans).Men trots att problemen är väl kända har inga effektivalagstiftningsåtgärder kommit till stånd. Visserligen inrättades i slutet av 1997Rådet för konkurrens på lika villkor mellan privat och offentlig sektor (N1997:08). Men bland annat mot bakgrund av att rådet saknar sanktions-möjligheter finns det föga hopp om att rådet ska råda bot på konkurrens-problemen. Särskilt allvarliga är de svårigheter som uppstår när kommuner,ofta i strid med kommunallagen, går ut på öppna marknaden och säljer varoroch tjänster. Det är otillfredsställande att kommunallagens regler omlandstings och kommuners rätt att driva näringsverksamhet så ofta överträds.På denna punkt bör förändringar i lagstiftningen komma till stånd.För det första bör såldes området för offentlig näringsverksamhetförtydligas och snävas in. Den enda rimliga utgångspunkten är attkommersiella uppdrag är främmande för det offentliga. Endast i mycketspeciella fall - färre - bör sådana tillåtas. Detta bör komma tilluttryck i kommunallagen och annan lagstiftning om offentlig verksamhet.Bland annat bör det bli aktuellt att se över kommuners och landstingsrättigheter att i anslutning till anläggningar, exempelvis simhallar ochsjukhus, driva verksamheter som annars skulle falla utanför deras kompetens.Det talas ofta om att anknytning till en sådan anläggning bör ge en vidgadrätt att driva vissa verksamheter, exempelvis ett gym eller ett kafé, för atttillgodose allmänhetens behov. Men det finns i regel privata aktörer som påorten kan erbjuda sådana tjänster eller varor.För det andra bör det införas regler som garanterar konkurrens på likavillkor på marknader där offentliga och privata aktörer tävlar om att få utförauppdragen, till exempel inom vården och omsorgen. Ett lagförslag till ensådan modell har presenterats av . Detinnehåller krav på att offentliga aktörer ska redovisa sådan verksamhetavskild från annan verksamhet, att priset ska baseras på en kostnadskalkyloch att prissättningen inte får vara otillbörlig från allmän synpunkt. Vi anseratt lika konkurrens förutsätter en modell med åtminstone dessa moment.Vidare bör det bli lättare att överklaga beslut fattade av kommuner ellerlandsting. Möjligheten att klaga på en verksamhet bör finnas så länge denbedrivs och inte bara gälla frågan om den drivs inom kompetensen utan ävenfrågan om den snedvrider konkurrensen eller inte.Dessutom måste kommunallagen tillföras sanktioner som skapar respektbåde för lagens gränser och för domstolarnas beslut. Här finns olikamöjligheter. En variant vore att låta otillåten offentlig näringsverksamhetsom snedvrider konkurrensen utlösa en sanktion i form av en avgift eftermönster från konkurrenslagen. Ett annat alternativ vore att rikta ett vite motansvariga förtroendevalda eller tjänstemän vid domstols- eller lagtrots.Den offentliga upphandlingenFör vårt land och för övriga länder inom EU har det storbetydelse hur staten, landstingen, kommunerna och derasbolag upphandlar varor och tjänster. Värdet av den offentligaupphandlingen inom EU beräknas uppgå till . Medborgarna inom EU har ett berättigatkrav på att dessa medel används på bästa sätt, attmyndigheterna handlar där de får bäst valuta för pengarna.Företagen inom unionen har å sin sida rimliga krav på attmyndigheterna handlar av de företag som erbjuder mest förpengarna och som alltså är mest effektiva. För att förverkligadessa mål har vi infört lagen (1992:1528) om offentligupphandling.Det finns emellertid flera tecken på att den offentliga upphandlingen intefungerar väl. Bland annat har revisorer undersökt området ochfunnit flera brister, vilka redovisades i ett förslag till (1997/98:RR10). har med anledning av detta föreslagit attreglerna för den offentliga upphandlingen bör ses över och att övergripanderiktlinjer för området bör tas fram. I samband därmed är det väsentligt attbetona varför den offentlig upphandlingen bör grunda sig på affärsmässighetoch likabehandling.För det första poängteras nyttan av ett effektivare näringsliv. I enmarknadsekonomi är det helt i sin ordning att de bästa företagen utökar sinamarknadsandelar, medan de mindre bra minskar sina. Därför ska staten,landstingen och kommunerna också handla av de bästa företagen. Det ärkonkurrensen som sållar fram de bra företagen, de som kan producera debästa varorna och tjänsterna, som kan förnya sina produkter och sitt sätt attarbeta och som kan anställa fler personer. Men det ska vara konkurrens pålika villkor. Offentliga enheter ska inte få fördelar framför de privataföretagen. Stora företag ska inte gynnas framför små.För det andra framhålls betydelsen av en effektivare offentlig sektor. Omstaten, landstingen och kommunerna köper de bästa varorna och tjänsterna,så blir också deras verksamhet bättre. De som är uppdragsgivare till denoffentliga verksamheten, skattebetalarna, har ett rimligt krav på att derasmedel används på bästa sätt. Men att använda medlen på bästa sätt innebärinte att bara se till priset, ofta är kvalitet och andra faktorer lika viktiga.Detär helheten som avgör vilket anbud som är bäst. Det är också viktigt attupphandlarna är mera noga med att ange vad som upphandlas och att dettaockså verkligen levereras.Därför är det väsentligt att införa regler som garanterar en offentligupphandling efter dessa principer. Det bör finnas sanktioner, till exempel enkonkurrensskadeavgift, som drabbar en upphandlande enhet som uppenbartbryter mot reglerna. Det bör vidare finnas en rätt inte bara för leverantörerutan också för näringslivsorganisationer och för en övervakande myndighetatt föra talan mot en upphandlande enhet. Slutligen bör det finnas krav på atttydligt redovisa hur olika anbud har värderats vid en anbudstävling.Övriga åtgärder för attunderlätta företagstillväxtenFlera åtgärder utöver de som berörs i proposition1998/99:100 är av vikt för att förbättra företagarklimatet iSverige. Med anledning av regeringens uttalade ambition attskapa en tillväxtinriktad politik kan det därför varaförsvarligt att påpeka även sådant som inte i egentlig meninghör till den ekonomiska politikens område.Enklare regler för att erhålla F-skattsedelEtt grundläggande villkor för att bedriva näringsverksamhetär att man erhållit F-skattsedel från skattemyndigheten. Idagkräver detta att man för skattemyndigheten redovisarkalkyler, tilltänkta kunder etc. För många nystartade företagär detta svårt att uppge i detalj - utan att för den skull beropå en oklok affärsidé.Syftet med uppgifterna är bland annat att kunna granska inkomnaansökningar för att hålla efter fusk och ett otillbörligt utnyttjande avreglernaför näringsverksamhet. Denna granskning kunde dock i högre grad inriktaspå en efterhandskontroll för att inte skapa onödiga hinder för närings-verksamhetens igångsättande. Regeringen förslås därför vidta erforderligaåtgärder för att åstadkomma detta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffande av dubbelbeskattningen på aktieutdelningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av reavinstbeskattningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökade möjligheter för vinstreservation i mindre företag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ett skyndsamt utredande av 3:12-reglerna och reglernaför arvs- och gåvoskatt vid generationsskiften i företag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stimulanser till sparande som ger riskkapital,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot offentlig konkurrens med privat näringsverksamhet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenklade företagardeklarationer,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enklare regler för erhållande av F-skattsedel.Stockholm den 29 april 1999Kenth Skårvik (fp)()()()