mot · GN02So482 · 1999-10-05 00:00:00 — Manpåpekar även i betänkandet att kommuner och landsting har olikaförutsättningar och befolkning som skiljer sig åt åldersmässigt. Därmedmåste det finnas öppenhet för nya vårdproducenter och driftformer somökar patientens valfrihet. Detta är något som vi kristdemokrater mångagånger har försökt lyfta fram.Idag fungerar inte vården överallt och i alla sammanhang såsom vi önskar.För att åter kunna sätta patienten i centrum måste vi våga låta alternativaproducenter komplettera den offentliga vården. En sådant steg är såväl väl-kommet som nödvändigt. För den enskilde patienten måste utgångspunktenvara att själv få välja vårdalternativ - antingen offentlig eller privat vård. Ibåda alternativen skall finansieringen självklart ske via offentliga medel.En ökad mångfald kan bidra till att vården anpassar sig till olikapatientgruppers behov på ett snabbare och bättre sätt. En ökad mångfald avvårdgivare ger även patienterna större valmöjligheter och kan stimulera,utveckla och tillföra vården nya dimensioner. Privata, kooperativa och ideelltdrivna alternativ bör därför ges förutsättningar att utvecklas. Kraven på insynoch kvalitetsuppföljning måste däremot vara desamma oavsett omverksamheten är fristående eller offentlig.Konkurrensutsättning av olika verksamheter får inte bli ett självändamål.Konkurrensutsättning är ett medel för att skapa och stimulera effektivtutnyttjande av begränsade resurser, stimulera nytänkande och bidra till godoch förhöjd kvalitet, samt ge patienterna en högre grad av valfrihet. En givenfördel med att alternativa aktörer uppstår är att kvalitetssäkringen kommer ifokus. har länge arbetat för att ett ackrediteringssystemskall införas på nationell eller regional nivå. Detta finns i flera länder idag.Ett ackrediteringssystem innebär att en vårdproducent, privat eller offentlig,måste vara godkänd kvalitetsmässigt för att få tillstånd att verka förlandstingets pengar. Systemet kan också fungera som en form av konsument-upplysning till patienterna. har genom en överenskommelse medWHO inlett ett arbete med att ta fram ett effektivt kvalitetssäkringssystem förhälso- och sjukvården. Vid organisationsförändringar som genomförs påmånga håll är det extra viktigt att ha kontroll över att vården är av sammahöga kvalitet och att den ges på lika villkor.När socialministern presenterade inriktning på en ny nationellhandlingsplan för hälso- och sjukvården framgår det att ministern välkomnarprivata alternativ i primärvården men vill förbjuda att sjukhus drivsmed vinstsyfte. Regeringens förslag om vinstförbud för sjukhus är mycketologiskt. Eftersom svensk hälso- och sjukvård är solidariskt finansieradgenom skatter är det inte på något sätt dyrare för skattebetalarna attfinansiera sjukhus där verksamheten bedrivs med så hög kvalitet att dengenererar ett överskott. Regeringens otidsenliga idé på detta område riskeraratt hämma utvecklingen av god vård istället för att gynna den.10 Närhet till vårdenDet är en förenklad bild som ges när man i debatten hävdar att varjelandsting har ett sjukhus för mycket. Det är angeläget att varjeregion/landsting ges förtroende att avgöra dessa strukturfrågor, eftersomvårt land är geografiskt stort men relativt glest befolkat.Det är en mycket angelägen uppgift att finna vårdstrukturer som håller förhögt ställda medicinska kvalitetskrav och som är kostnadseffektivaoch praktiska. När sjukvården organiseras är det viktigt att alltid utgå frånpatienternas behov. finns det gränser mellan primärvård, sjukhusvård,hem- och socialtjänst som saknar förankring i patientens verklighet och somdärför skapar bekymmer för den enskilde. Därför är det viktigt att ett näraoch naturligt samarbete med patienten i centrum byggs upp mellan vårdensolika nivåer och ansvariga huvudmän.Kristdemokraterna anser att det skall vara lätt att komma i kontakt medvården när man behöver det. Den skall finnas lätt tillgänglig var man än bor.Vi vill slå vakt om och utveckla de små länsdelssjukhusen. Tillsammans medvårdcentraler, jourmottagningar och ambulanssjukvård utgör de viktiga delari en decentraliserad närsjukvård. I ett patientperspektiv handlar detta omkvalitet, tillgänglighet och trygghet.11 Psykiatrisk vårdEnligt en färsk rapport från har den psykiska ohälsan iSverige ökat och allt fler människor har behov av psykologisk hjälp. Iarbetslöshetens och rotlöshetens spår följer kroppsliga och psykiskabesvär. Höga självmordstal och självmordsförsök liksom konsumtion avlugnande och smärtstillande medel är tecken på detta sjukdomspanorama.Bland primärvårdens patienter finns en stor andel där en kombination avmedicinsk, psykologisk och social kompetens krävs för att på rätt sättmöta och förstå problemen. vill därför förstärkaprimärvården med kurator och psykolog.Många psykiskt handikappade har en mycket svår situation. Förutom att deplågas svårt av sin sjukdom känner de sig inte accepterade avomgivningen.1995 genomfördes den stora psykiatriereformen som skulle förbättra depsykiskt funktionshindrades liv. Huvudmålet var att förbättra och samordnarehabiliteringen av människor som av psykiska skäl har svårt att klara detdagliga livet. Ansvaret för de psykiskt funktionshindrades boende ochdagliga verksamhet flyttades således till kommunerna. Kommunerna fickdessutom ett mycket stort ansvar för vården och omsorgen av de psykisktlångtidssjuka. Enligt den slutrapport som presenteratär bristerna för de psykiskt handikappade fortfarande alltför stora.Huvudmännen skyller emellanåt på varandra vad beträffar ansvaret förpsykiskt sjuka. Därmed finns det en risk för att ingen tar ett riktigt ansvarförden enskildes vårdbehov. Många har, enligt rapporten, blivit alltmerisolerade, behovet av sysselsättning har bara tillgodosetts till hälften, detfinns brister i rehabiliteringen och de får inte den sjuk- och tandvård deskulle behöva. Som ett resultat av detta har bl a förtidspensioneringen ökatoch de flesta saknar arbete eller annan daglig sysselsättning.De organisatoriska förändringar som har skett inompsykiatrin har bl a lett till att tusentals vårdplatser lagts ner utan att man itillräcklig omfattning byggt upp nya. Detta har inneburit att många svårtpsykiskt sjuka fått fara illa och självmordsfrekvensen varit hög. En situationsom är oacceptabel. Vi kristdemokrater tror inte att dagens antal vårdplatserräcker för framtiden.Innehållet i vården och inte minst sättet man blir bemött på är särskiltviktigt för psykiskt sjuka och är en förutsättning för ett bra behandlings-resultat. Fortsatt otydlighet om var ansvaret för behandlingen ligger kan fåmycket allvarliga konsekvenser särskilt för dem som inte har förmåga attföra sin egen talan och kanske saknar närstående som kan agera. kanproblemen föra den enskilde in i långvarig psykisk ohälsa där också slutenvård kan bli en realitet. Vi tycker att ett viktigt politiskt krav är införandet aven värdighetsgaranti för de psykiskt handikappade. Det är dags att med-mänsklighet och närvärme kan spridas till de allra svagaste grupperna isamhället.Enligt är många av de psykiskt handikappadeberoende av sina anhöriga. Vi vet att anhöriga gör ett oerhört fint arbete.Därför är det mycket viktigt att samhället på olika sätt stöder och avlastardem i sin svåra situation.Efter föreslår regeringen nu att försöket medpersonligt ombud för psykiskt handikappade skall permanentas. Detta är enpositiv utveckling för denna utsatta grupp men finns det en radandra åtgärder, som ovan nämnts, som måste påskyndas. Det är viktigt attpsykiskt handikappade får ett värdigt liv med samma möjligheter som andra ivårt samhälle. För många är dagarna långa, innehållslösa med en begränsadkontakt med andra medmänniskor. Detta är väldigt allvarligt och kandessutom förvärra sjukdomstillståndet avsevärt.12 God tandvård - en nödvändighetUnder har befolkningen i haft god tandhälsa. En avorsakerna är det förebyggande arbetet. Eftersom den enskildes kostnaderför tandvård stadigt ökat finns dock risk att tandhälsanförsämras.Historiskt sett har vi haft en gemensam sjukförsäkring som omfattar helakroppen utom tänderna. Tänderna har haft en egen försäkringslösning.Patientavgifterna för tandvård har alltid varit högre än inom den övrigavården. För enskilda som har dåliga tänder har detta varit oerhört be-tungande. Ofta är det dessutom flera i samma familj som drabbas. Detta kanbetyda att kostnaderna blir svåra att klara. Människor kan av ekonomiskaskäl tvingas avstå från tandvårdsbehandling. Att laga sina tänder kan aldrigses som en lyx utan är en nödvändighet.12.1 Sambandet mellan dålig tandhälsa och andra sjukdomarForskare har kunnat karlägga ett antal samband mellan dålig munhälsaoch olika sjukdomar. Den som lider av tandlossning löper större risk attdrabbas av hjärt- och kärlsjukdomar liksom av hjärnblödning ochdiabetes. Detta är ett ytterligare bevis på att kroppen hör ihop och att godmunhälsa också kan förebygga andra sjukdomar.Det är alltid svårt att ifrågasätta system som funnits . Vi anser dockatt i en krympande ekonomi med ökad oro från medborgarna måste manvåga överväga andra lösningar. Det finns särskilda grupper i samhället t exanorektiker/bulimiker vars tandvårdskostnader i dagens system blir ett stortproblem. En annan särskilt utsatt grupp är de äldre i så kallade särskildaboendeformer. En förbättring är det nya ansvar som landstingen ochkommunerna fått för att erbjuda kostnadsfri munhälsobedömning för äldre.För denna grupp innebär det också att avgiften för nödvändig tandvårdreducerats till samma avgift som gäller för öppen hälso- och sjukvård. Dettagäller dock först efter särskilt intyg som kan utfärdas av personal inomkommunen för dem som bor i särskilt boende eller av distriktssköterska förde äldre som har eget boende samt av allmänläkare för psykiskt funktions-hindrade som också omfattas av förändringen. anser trotsvissa förbättringar att en utredning bör tillsättas i syfte att kartläggaförutsättningarna för att inkludera tandvårdsförsäkringen i den allmännasjukförsäkringen. Vi anslår därför för att kunna förbättratandvårdsförsäkringen från den 1/2000. har vi avsatt 500miljoner kronor för förbättringar i tandvårdsförsäkringen. Riksdagenbör hos regeringen begära förslag för att dessa förbättringar skall kunnagenomföras från den 1/2000.13 Högkostnadsskyddet - en trygghetI har vi haft ett s.k. högkostnadsskydd föravgifter i sjukvården. Utgångspunkten för högkostnadsskyddet är attingen av ekonomiska skäl skall tvingas avstå vård och behandling. Det äräven viktigt att varje person skall kunna veta hur mycket man högst skallbehöva betala.För enskilda människor är patientavgifter för sjukvårdande insatser enavgörande fråga om trygghet. har dock avgifterna för denenskilde ökat dramatiskt dels genom att det så kallade högkostnadsskyddethöjts dels därför att flera vårdavgifter inte omfattas av högkostnadsskyddet.Även den enskildes kostnader för resor i samband med vård har ökat ochdessa inkluderas inte heller i högkostnadsskyddet. När man diskuterarpatientavgifter eller läkemedelsavgifter betraktas dessa ofta enskilt. Förmedborgaren är det givetvis viktigt vad avgifterna summerar till sammanlagt.Målet för vård- och omsorgspolitik är att ge trygghetoch medmänsklig omsorg åt alla oavsett kön, ålder, etnisk bakgrund elleryrke. Alla har samma rätt att leva ett värdigt liv. Ingen ska behöva avstå frånvård av ekonomiska skäl. Alltför stora kostnadsökningar har skett för demsom är långvarigt sjuka och svaga.Utvecklingen av nya läkemedel och de ökande behoven generellt inomhälso- och sjukvården gör att man måste våga överväga nya lösningar.Kristdemokraterna anser att en översyn bör göras av hela systemet så atthögkostnadsskyddet verkligen inkluderar alla egna avgifter i vården ocholika hjälpmedel.14 HandikappDet är viktigt att de handikappade kan känna trygghet och inte ständigttvingas leva i oro för att deras rättigheter beskärs. upprepade tillfällen påpekat att reformen om assistensersättningmåste byggas ut till att också gälla dem som fyllt . Det är en urmänniskovärdessynvinkel märklig gränsdragning att ta bort berättigandettill personlig assistans vid en födelsedag. Det är oacceptabelt ochinhumant att dra en gräns som säger att ett behov finns innan man nått enviss ålder men inte efter. Därför välkomnar vi nu regeringens förslag omatt eventuellt avveckla denna regel. Den tveksamhet som regeringenfortfarande har inför avvecklingen är dock oroande. Vi uppmanar nuregeringen att så fort som möjligt fastslå denna förändring, som borde hagenomförts för länge sedan.Vi utvecklar våra övriga handikappfrågor i en särskild motion.15 Administrativa besparingarKristdemokraterna föreslår besparingar på en rad myndighetersadministration; detta bör även gälla ochSocialstyrelsen. Förvaltningsanslagen bör minskas med 5 %.16 SammanfattningHälso- och sjukvårdslagens portalparagraf, "bra vård till alla på likavillkor" håller på att förlora all förankring i verkligheten. ärsjuka människor - särskilt de svårt och långvarigt sjuka och de döende -tillsammans med barnen de svagaste och mest utsatta grupperna i vårtsamhälle. Om deras behov av bra vård inte blir tillgodosedda på ettvärdigt sätt kommer trovärdigheten för det svenska samhället, förvälfärden och för hela vårt skattesystem att skadas i grunden.Graden av civilisation hos ett samhälle kan mätas genom hur det tar handom sina svaga och sjuka. vill arbeta för ett samhälle somligger i topp vad gäller graden av civilisation. Vi vill fokusera debatten omvälfärd och hög standard till att handla om god tillgång på vård och omsorgtill alla medborgare oberoende av var man bor, ålder, social status ellerekonomiska förutsättningar.17 Hemställan17 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om 20 000 nya vårdplatser ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att resurserna till kommun och landsting främstskall användas till god vård och omsorg för svårt och långvarigt sjuka,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vårdgaranti,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om personalrekrytering till vårdyrken,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fler utbildningsplatser måste skapas förvårdyrken,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vårdpersonalens yrkesinnehåll, fortbildning,kompetenskrav och karriärvägar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bristen på specialistutbildade läkare,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av "fler händer i vården",9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om administration inom sjukvården,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en värdighetsgaranti,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om god vård i livets slutskede,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hospis - hemlik vård,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödet till anhöriga,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökad mångfald bland vårdgivare,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett ackrediteringssystem införs på nationelleller regional nivå,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förstärka primärvården med kurator ochpsykolog,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om psykiskt handikappades situation,18. att hos regeringen begär förslag till en förbättradtandvårdsförsäkring som ingår i den allmänna sjukförsäkringen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en översyn bör göras av hela systemet medhögkostnadsskydd,20. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag för anvisar anslagen under ut-giftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt följandeuppställning:21.Tabell 3: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )tockholm den 5 oktober 1999Alf ()()()()()()()()()1 Yrkande 5 hänvisat till UbU.