mot · GN02Ub246 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub246av , ()Fristående skolorInledningDet yttersta ansvaret för barnens utveckling vilar på föräldrarna. Därförär det viktigt att föräldrar får chans att ha inflytande över vilka intryckoch influenser barnen ska möta och formas av. Rätten att välja skola ären demokratisk självklarhet i ett pluralistiskt samhälle. Men rätten attvälja skola blir bara teoretisk om det inte finns skolor med skildainriktningar. Barn är olika och har skilda behov och respekten för varjeindivids integritet kräver mångfald. Vi kristdemokrater menar attmångfalden av skolor ger den enskilde individen möjlighet att välja enutbildning som passar just honom eller henne och har därför en positivgrundsyn på fristående skolor.Kristdemokraterna anser att fristående skolor ska vara ett självklart inslag iskolväsendet. De stimulerar till pedagogisk och organisatorisk förnyelse,ökar flexibiliteten och leder till närsamhällets engagemang i barnens situa-tion. Ofta har friskolorna ett effektivare resursutnyttjande med hög grad avideella insatser. Här kan ett samspel mellan olika skolor gynna utvecklingen.En reell möjlighet att välja skola kommer därmed alla elever till del. Förvarje skola, fristående såväl som offentlig, är undervisningens kvalitet ochskolans förmåga att skapa en utvecklande och trygg miljö för eleverna detcentrala.Utvecklingen har gått snabbt sedan nya regler och ett nytt bidragssystemtill fristående skolor infördes av den borgerliga regeringen . Ungefär 3procent av landets elever går i cirka 500 fristående skolor. Antalet friagrundskolor har mer än fördubblats och även gymnasieskolorna har ökat.Särskilt positivt är gymnaisesärskolornas ökade antal. Även de internatio-nella skolor som tar emot elever som endast vistas i vårtland fyller en viktig funktion.Utvecklingen är mycket positiv och vi kristdemokrater välkomnar den.Den är helt i överensstämmelse med ett antal internationella konventionersom skrivit under och som tillförsäkrar föräldrarna rätten till in-flytande över sina barns undervisning. Det gäller till exempel Europakonven-tionen, som är svensk lag, och FN:s deklaration om de mänskligarättigheterna.Den slutsats man kan dra av expansionen är att det finns en efterfrågan isamhället på friskolor. Vår uppgift är att ta vara på det engagemang somföräldrar visar när de aktivt väljer skola. som vi arbetar för kom-munala skolor med hög kvalitet vill vi därför stimulera tillkomsten av alter-nativ till det offentliga systemet. Det är också viktigt att arbeta för attvaletav skola blir ett reellt alternativ för alla elever. Det ska vara möjligt attväljaskola oberoende av föräldrarnas inkomstnivåer och andra faktorer som kanpåverka möjligheten att välja fritt.Försämrade villkorDe viktigaste förutsättningarna när det gäller att driva en verksamhet äratt spelreglerna är rättvisa, lätta att överblicka och långsiktiga. Tyvärruppfylls inte dessa krav när det gäller de fristående skolorna. Regeringenhar under förra mandatperioden förändrat regelverket förbåde tillståndsgivning och bidragssystem. Först sänktes den fastlagdastatliga miniminivån från av den genomsnittligakostnaden per elev i den offentliga skolan. Denna förändringgenomfördes med stöd av . Därefter genomfördes en mergenomgripande försämring med stöd av och Miljöpartiet.Här följer några exempel:- Minimibidraget slopades helt. Varje friskola får i fortsättningen förhandlaom bidrag med kommunen. Det kan innebära särskilt stora svårigheterför skolor som har elever från flera olika hemkommuner.- Kommunens inflytande stärktes ytterligare bland annat genom att denkan avstyrka tillkomsten av en ny friskola med hänvisning till att denskulle medföra påtagliga negativa konsekvenser för kommunens egnaskolor. I realiteten innebär det att om kommunens skolor kan tvingasstänga på grund av för få elever kan avstyrka ansökan.- Regeln att en skola måste ha minst tjugo elever slår direkt motglesbygdsskolor, skolor under uppbyggnad och skolor med en tillfälligsvacka. De fristående skolorna ska också i det nya systemet stå undertillsyn av både kommunen och behandlade frågan om fristående skolor i slutet avapril 1999 i betänkande 1998/99:UbU11, RD:90 och 92. Utskottetkonstaterade då: "Vid sidan av de skolformer som anordnas av detallmänna finns fristående skolor, anordnade av enskilda fysiska ellerjuridiska personer. De fristående skolornas villkor regleras i 9 kap.skollagen (1985:1100)." Ingen förändring kom därvid till stånd.Den kommitté som arbetat med att utvärdera de nya regler som antogs den1 har lagt fram sin slutrapport. Vi utgår från att regeringenmed anledning av vad som framkommer i rapporten påallvar uppmärksammar friskolornas situation. Rapporten visar bland annat attdet inte finns något enhetligt system för hur kommunerna ska fördelaresurserna till friskolor. Det medför att de fria skolorna får svårt att se omdehar fått bidrag efter samma grunder som de kommunala skolorna eller inte.Det finns anledning att skapa ett förenklat system, så att skolorna lättare kanveta vilka bidrag de har rätt till.Ytterligare några problem som kvarstår är att friskolor i glesbygden harsvårt med de höga kostnaderna för skolskjutsen, samt att bidragen tilllokalkostnaderna inte kan ges efter samma grunder till friskolan som till denkommunala skolan. Momsfrågan är heller inte löst. Även dessa problem börses över.Vår förhoppning är att man nu ska kunna inleda en djupare diskussion omhur arbetet med friskolorna ska drivas vidare, så att inte bara de nämndaproblemen kan åtgärdas, utan också så att de grundläggande principerna somutgör friskolornas förutsättningar kan slås fast. I den diskussionen vill viinteenbart fokusera på de problem som behöver lösas utan även uppmärksammafriskolans möjligheter att berika och avlasta den kommunala skolan, tillexempel genom den satsning på elever med behov av särskilt stöd som enligtrapporten har förverkligats i friskolan. De fristående skolorna har ocksåmedverkat till att minska segregationen.Fristående skolor på lika villkorKristdemokraterna kommer att fortsätta att arbeta för förbättrade villkorför de fristående skolorna. Det innebär att vi vill förändra de regler somden nuvarande regeringen infört. Både friskolorna och det övrigaskolväsendet har mycket att vinna på detta. Följande punkter anser vi börgaranteras i regelverket för fristående skolor:- Alla ska, oberoende av föräldrarnas ekonomiska standard, eget handi-kapp eller andra särskilda behov, kunna välja en fristående skola.- Skolan ska vara godkänd av samt stå under tillsyn av ochdelta i verkets uppföljning och utvärdering.- Undervisningen ska väsentligen svara mot läroplanens allmänna måloch värdegrund.- Skolan ska kunna arbeta utifrån klara och tydliga spelregler, som ärlångsiktigt hållbara.- Skolan ska garanteras en lägsta grundnivå för ersättning och därutöverkompenseras för särskilda åtaganden.- Skolan ska arbeta under villkor som är likvärdiga med dem som gällerför övriga skolor i kommunen.- Skolan ska erbjuda skolhälsovård och modersmålsundervisning förinvandrare, men behöver inte nödvändigtvis själv tillhandahålla tjänster-na.- Undervisningen ska vara avgiftsfri, men skolan ska ha möjlighet att ta utavgifter för skäliga merkostnader utifrån sin profil, till exempel inköp avinstrument i en skola med musikprofil.- Skolan ska ingå i kommunens skolplan.- 10F- PHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen, utifrån utredningens resultat,ser över friskolornas situation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om villkoren för de fristående skolorna.Stockholm den 4 oktober 1999Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()