ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T348 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T348av , ()Vägarna i Höga kusten-områdetHöga kusten med i är ett mycketvälbekant turistmål. Där finns vacker natur och företagare inriktade motturismen. Dessvärre är vägarna till denna vackra del av i useltskick. Så illa att turister överväger om de skall återvända till dettaturistmål. Turismen är en viktig näringskälla i dessa bygder och den är ifara om vägstandarden ej förbättras.Under det senaste året har anslaget till vägförbättringar minskats kraftigtvarför inga nya projekt kan påbörjas. Vägarna i står först påprioriteringslistan över nya projekt, men dessvärre saknas pengarna.Turismen har som tidigare nämnts stor ekonomisk betydelse för norradelen av landet och är en förutsättning för överlevnad i många norrländskabygder. Utan ett väl utbyggt och välunderhållet vägnät där trafikanter kanfärdas bekvämt och med tillfredsställande säkerhet riskerar vi att turisternaflyr i fortsättningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riks- och länsvägar i län.Stockholm den 23 september 1999Kerstin ()()()()
mot · GN02T349 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T349av , ()Vägarna i VästernorrlandLandets i särklass sämsta vägnät finns i . Det dåliga skicketberor dels på dåliga markförhållanden, dels på mycket tunga transporter.Anslagsfördelningen har inte tagit hänsyn till dessa förhållanden.Cellulosaindustrin i bidrar till de för livsnödvän-diga exportinkomsterna och är världsledande tillverkare av klorfri cellulosa.Virket har blivit färskvara. Den nya processtekniken kräver kontinuerligtillförsel av färsk råvara. Standarden på vägarna har därför fått en avgörandebetydelse för skogsindustrin. Den dåliga vägstandarden hindrar förnyelsen avskogsindustrin och bromsar utvecklingen.Forskningsresultat visar att de dåliga vägarna kostar skogsindustrin i extra kostnader. och svarar för hälftenav dessa extra kostnader.Anslaget till olika vägregioner måste därför fördelas efter andra grunder.Det eftersatta vägunderhållet i vår region har av beräknats till merän en miljard. Särskilda åtgärder krävs för att uppfylla krav på rättvisa i väg-standard. En större del av anslagen måste för att säkra industrin och tillgodo-se den tunga trafikens behov satsas på drift och underhåll av det befintligavägnätet i Västernorrland.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av särskilda åtgärder för vägarna iVästernorrland,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att vid fördelningen av väganslag ta störrehänsyn till den tunga trafiken.Stockholm den 29 september 1999Susanne ()()()()
mot · GN02T350 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T350av Andnor, ()Vägnätet i länVägnätet i behöver en kraftfull underhållssatsning denärmaste åren.Länets stora ytvidd och spridda bebyggelsestruktur gör att det finmaskigavägnätets standard har en avgörande betydelse för turismens och närings-livets funktionsmöjligheter. Det stora problemet med länsvägarna är en dåligytstandard och en låg bärighet, vilken successivt försämrats.Europa- och riksvägarna har också på vissa sträckor stora brister som böråtgärdas. Det gäller sikt, vägbredder och trafiksäkerhetsåtgärder. En lägstaacceptabel standardnivå bör utarbetas och fastställas för det statliga vägnätetoch pengar avsättas för att säkra denna nivå.I är av länsvägnätet grusvägar, vilka har sinaspeciella krav på underhåll och bärighet. är storadelar av grusvägnätet avstängt för tung trafik. Det får till följd atttransporterna av skogsråvara försvåras avsevärt. Det är en svår period ocksåför de allmänna kommunikationernas fordon att på ett säkert och bra sättfullfölja sina uppgifter på de grusvägar som harlåg bärighet och eftersatt underhåll.Det har gjorts beräkningar på att skulle behöva omkring 1,5miljarder i ökade investeringsanslag för att uppnå enacceptabel vägstandard. Dessutom skulle behövas 100-150 miljoner ytter-ligare för förstärkning av drift och underhåll.Vi har i länet en mycket decentraliserad näringsverksamhet med mångasmå företag på många orter. Det ställer krav på att det finmaskiga vägnätetfungerar bra för transporter och arbetspendling.Vi har en stor turistsektor,företrädesvis inom vinterturismen, där det handlar om att 10 000-tals människor skall transportera sig till och från turistorterna inom sammatidrymd. Vi har dom tunga transporterna av skogsråvara till fabrikerna vidkusten. Det ställer sammantaget stora krav på bra vägar och kommuni-kationer. Vi vill förbättra vår infrastruktur för att ge ännu bättre förutsätt-ningar för människorna i att utveckla den småskaliga närings-verksamheten och turismen så att människor kan bo kvar i länet.I det utvecklingsarbetet är vägarnas standard och säkerhet en mycket viktigfaktor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att anslagen till vägnätet i ges högprioritet i kommande budgetarbete.Stockholm den 5 oktober 1999Berit Andnor (s)()
mot · GN02T351 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T351av , Per (kd)Väginvesteringar i behöver starka och bärkraftiga regioner. har ettgynnsamt geografiskt läge mellan , och . Vårregion mellan de tre nordiska grannländernas huvudstäder är den mestindustritäta regionen i . Med tillverkningsindustrin, tjänste-näringen och den högre utbildningen såsom ,den medicinska fakulteten vid och fem högskolorfinns goda förutsättningar för ett expanderande näringsliv.För ett gott samhälle och för ett väl fungerande och expansivt näringslivbehövs bra kommunikationer. Ett bra och trafiksäkert vägsystem ger dess-utom förutsättningar för en högre livskvalitet med säkrare persontransporterför arbete och fritid, men även med ett väl fungerande distributionsnät förvaror. Stamvägnätet med Europavägar och de mest trafikerade riksvägarnamåste hålla en hög standard.I ljuset av ovanstående finns det två angelägna vägprojekt i VästraGötaland, vilka redan är projekterade och kan inledas . Det gällerE 6:an norr om och mellan och Jönköping.Bland andra viktiga projekt kan nämnas mellan ochKarlstad.Situationen för genom är ytterst allvarlig. Som en länk förOslo-Göteborg-Köpenhamn-regionen och som viktigaste transport-korridor använder av lastbilsburna export och av desslastbilsburna import . Drygt 1 400 lastbilar passerar Svinesundsbronper dygn, vilket på årsbasis utgör av de totala belastningen. Åren1996 till ökade trafiken mellan och . För 1999beräknas ökningen till . Med beräknastrafikbelastningen öka än mer. väntas dessutom fatta beslut ommotorväg de återstående 7 milen genom samt att denna utbyggnadskall finansieras genom vägavgifter.När angelägna utbyggnader nu av besparingsskäl och p g a omfördelningarskjuts , anser jag att alternativa finansieringsformer, t ex sk PPP(Public and Private Partnership) måste prövas, för att inte angelägnasatsningar på väginvesteringar skall skjutas . Dessutom behövsen mer intensiv satsning från svensk sida att delta i inom deneuropeiska gemenskapens transportpolitik, vilket närmast förutsätter ett meraktivt samarbete mellan svenska staten och näringslivet. Med nuvarandeårliga budgetutrymme för nya vägar (ca ) kan annars i praktiken ingastörre vägprojekt påbörjas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alternativa finansieringsformer för att väg-projekten E 6 norr om och R 40 mellan ochUlriceham skall kunna komma till stånd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenskt deltagande i EU:s TEN-projekt.Stockholm den 4 oktober 1999Per ()
mot · GN02T352 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T352av , ()Förbindelselänken mellan och OsloFörbindelselänken mellan och ingår i den nordiskatriangel, som är en del i en övergripande europeisk plan förinfrastrukturen på trafikområdet. byggs delen (E 18/E 20) om till motorvägsstandard, men många partier harfortfarande för låg standard för att uppfylla dagens och framtidens kravpå en övergripande nordisk förbindelselänk.Kraven på förbättringar av standarden på har skärpts mot bakgrundav pågående strukturförändringar av näringslivet i Karlskogaområdet ochstora delar av Värmland.Områdets närhet till och industritäta delar av södra skapargoda förutsättningar för exportindustri och företagsetableringar, men dettamotverkas av bristfällig standard på . För och ,där strukturförändringar ökar behovet av samverkan med de båda universi-teten i och , är kommunikationerna av avgörande betydelse.Avsnittet är kraftigt trafikerat och har ändå en mycket lågstandard på flera partier. Det gäller bl.a. sträckan Adolfsberg ()-, där ett avsnitt, Lanna-Lekhyttan, inte har mer än 8 metersstandard med köbildningar och allvarliga säkerhetsrisker som följd.Det gäller vidare trafiken genom , där en trafikled av storbetydelse går rakt genom ett stadssamhälle, men också avsnittet Krono-parken ()-, där standarden är låg. Också väster om standarden låg, bl a på vägen mellan och Lanna-Lekhyttan har tagits upp i den nationella väghållnings-planen, men fortfarande saknas medel för många viktiga delar av E 18.E 18:s betydelse för näringslivet i hela landet och dess roll i EU:s nordiskatriangel gör förbindelsen till en viktig nationell angelägen-het. E 18 måste i sin helhet ges status som strategisk väg och erforderligamedel till prioriterade ombyggnader säkras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att E 18 - avsnittet Örebro-norska gränsen - börges status som strategisk väg i den nationella väghållningsplanen.Stockholm den 27 september 1999Inger ()()Gotab, 1999
mot · GN02T354 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T354av , Hans (s)Bättre skall leva har pågått , och det är ofta talom denna i olika sammanhang liksom betydelsen av att hålla öppnalandskap. I det sammanhanget bör noteras att synnerligen viktigt för attglesbygden skall leva är att vägnätet där underhålls.Det är nu på många håll verkligen angeläget att vissa förbättringsinsatsergörs. Annars minskas tillgängligheten till glesbygden, vilket ökar risken föratt den utarmas. Biltrafiken för boende på landsbygden har blivit alltviktigare och därigenom även kraven på bra vägar och trafiksäkerhet.I de flesta bygder finns ett nätverk av daglig bil- och busstrafik medoumbärliga och ibland livsviktiga persontransporter som gäller skola,sjukvård och äldrevård. Bilarna är också helt nödvändiga för tidningsbud ochlantbrevbärare, och inte minst alla privatpersoner som i allt störreutsträckning åker bil till arbetet i någon närliggande tätort. Därtill kommerden tyngre trafiken för transporterna inom t.ex. skogsbruket.Förbättrade vägar har också avgörande betydelse för transporterna inomlantbruket och en del företag som finns även i glesbygden. Att bilar förmjölkhämtning och djurtransporter kommer fram på acceptabla vägar är juockså av betydelse för att gårdar kan ha kvar djurbesättningar, vilka är enförutsättning för att hålla landskapet öppet.Det är därför viktigt att det nu sker insatser för att underhålla och, när såbehövs, rusta upp vägar som är hårt slitna. Det kan ske inom ramen för detfortlöpande underhållet eller som särskilt riktade åtgärder för att återställaavsnitt där underhållet åsidosatts under senare år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av förbättrat vägunderhåll.Stockholm den 29 september 1999Hans Karlsson ()()()()()
mot · GN02T355 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T355av , ()Väg 67Väg 67 - transportlänken mellan ochsödra 67 mellan och är en viktig länk för den tungatrafiken mellan och /södra bindersamman och erbjuder den genaste vägen från E4:an vid medMälardalens trafiksystem vid och och vidare motÖrebro.Vardagar trafikerar närmare 700 tunga fordon och ca 1.500 personbilarvägen. Trots vägens stora näringspolitiska betydelse finns den inte med i dennu gällande vägplanen för nationella vägar.Det är av största vikt både ur trafiksäkerhetssynpunkt och av närings-politiska skäl att väg 67 upprustas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att väg 67 upprustas.Stockholm den 5 oktober 1999Per-Olof ()()
mot · GN02T356 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T356av , ()mellan och SöderhamnI har myndigheter, planerare, beslutsfattare och inteminst trafikanter insett att den - numera åtminstone asfalterade - kostigsom förbundit näst äldsta stad medNorrlands fjärde äldsta stad över de ännu äldrekyrksocknarna , , och och som utgören tung transportkorridor mellan norr och söder i den svenska delen avEuropas längsta gemensamma vägstråk benämnd nummer fyra - bordebyggas om, göras säkrare och snabbare.Men inte skall en del av denna hiskeligt uslaEuropavägssträcka ersättas av en, visserligen förminskad, men dock, fyrfiligmotorväg. av sträckans totalt 55 försvinner och därmed en delav de olycksfällor och irritationsmoment som är kännetecken för Sverigesfarligaste vägsträcka - alla kategorier.Det stora problemet kvarstår dock! Nämligen sträckan mellan Lindefalletoch . Där har merparten av alla registrerade olyckor med dödligutgång inträffat.Enligt all tillgänglig statistik som tillhandahåller kan man utläsaatt E 4 sträckan är farligaste.Men om man analyserar statistiken i detalj och studerar var olyckor meddödlig utgång och med svårt skadade har inträffat, finner man att merpartenhar skett på den del som inte ersätts med modern motorvägsstandard. Enkonsekvens av denna detaljstudie är att ingen kommun i landet är registreradför fler olyckor med dödlig utgång och svårt skadade än , där denasfalterade kostigen är belägen.Detta är fullkomligt orimligtÄnnu orimligare blir det då det mesta tyder på att planeringför att modernisera återstoden synes skjutas . harblivit 2003 som har blivit 2004 och talas det om igångsättning 2005.Det är fullkomligt orimligt att landet skall ha så usla vägsträckor inom detgemensamma har på uppdrag av regeringen presenterat en lista över de hundramest olycksdrabbade vägavsnitten, däribland den i motionen nämndasträckan.Mot denna bakgrund anser vi det mycket angeläget att E4an mellanLindefallet och skyndsamt moderniseras och därmed blir trafik-säkrare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyndsam modernisering av mellan Linde-fallet och HudiksvallStockholm den 5 oktober 1999Kenth ()()()()()
mot · GN02T358 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T358av Björnemalm, ()Väg 249Norra delen av län behöver ordentliga investeringar i såväljärnväg som vägar för att kunna möta kravet på utveckling och framtid.Väg 249 mellan och har stor betydelse för den regio-nala trafiken mellan den nordvästra delen av och Mälardals-området samt för den interregionala trafiken från de västra delarna avDalarna och norra mot /har också en viktig funktion för transporterna till och från hamnen iKöping, inte minst för ASSI:s stora anläggning i (Frövifors Bruk).Denna funktion understryks ytterligare genom att Frövifors bruk f.n.investerar i en ökad produktionskapacitet från till 375.000 ton.Det medför väsentligt ökade till- och fråntransporter till . För infartentill Frövifors bruk är trafiksiffrorna f.n. ca 1 250 fordon/dygn med en last-bilsandel av ca 20 %.Vägen får också ökad betydelse när Mälardalsbanan och Sörmlandsbananbörjat persontrafiken. Snabba vägtransporter till blir synnerligenangelägna för matartrafik till tågen. Den tidigare tågtrafiken Örebro-Frövi-Arboga ersätts med busstrafik. Vägens nuvarande standard omöjliggör ensnabb och bekväm transport såväl med bil som buss.På delen är trafiken i genomsnitt ca 3.000fordon/dygn med en lastbilsandel av ca 10 %.Delen har ett årsgenomsnitt av ca 2.000 fordon/dygnmed en lastbilsandel av 10 %.För delen Fellingsbro-Jäder uppgår trafiksiffrorna till ett årsgenomsnitt avca 2.100 fordon/dygn och med en lastbilsandel av ca 10 %.Vägen har på stora delar ej godtagbar standard vad gäller geometri, breddoch bärighet. Vägbredden är 6,5 m. På flera vägsträckor är hastighetenbegränsad /h. Vissa delar har byggts om och islutet av 80-talet till 8 m vägbredd.Väg 249 korsar järnvägen vid Ullersäter och i tätort. Från denföreslagna korsningen vid nya E 18/E 20 vid Jäder och in till harvägen mellan och en relativt god standard med 8 mvägbredd på vissa delsträckor.I objektanalys är målstandarden för väg 249 mellan Lindesbergoch 9 m bredd och tillåten hastighet /h på hela vägsträckan.En jämn och likvärdig standard på vägnätet har betydelse för fram-komlighet, trafiksäkerhet och för näringslivstransporter och persontrafik.Med hänvisning till vägens stora betydelse för Bergslagens förbindelsermed är det angeläget med en om- och nybyggnad av väg249 och att den påbörjas . Det är därför av stor betydelseatt medel avsätts så att länsprogrammen går att genomföra.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av om- och nybyggnad av väg 249.Stockholm den 4 oktober 1999Maud Björnemalm (s)()()
mot · GN02T359 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T359av , ()6 genom har varit under debatt på grund avdess anmärkningsvärt mycket dåliga standard i norra . Dennaför en undermåliga standard blir mer och mer uppenbar dåden internationella trafiken mellan och stadigt ökar;ökningen belastar främst förbindelsen över . somVägverket omprioriterar från investeringsbudgeten och från tillnoll-visionsarbetet så ökar antalet trafikolyckor på . Invånarna inorra har dock också rätt att kräva att färdas på en trafiksäkerväg och företagandet ställer krav på fungerande infrastruktur för attkunna etablera sin verksamhet. Då det inte finns några alternativagenomfartsleder blir situationen ohållbar på grund av dentunga trafiken som ökat per år.Under många år har dessutom de svenska respektive norska investerings-planerna vad avser bro över och därtill angränsande väginveste-ringar tydligt gått i otakt. har dock planerna på båda sidor nått en harmonii och med att den norska regeringen, efter långbänk, har tagit beslut ombroläget för den nya . Ett broläge som dessutom samman-faller med den svenska ståndpunkten. Därför vore det mycket beklagligt omden nu förhalar denna för norra så viktigatillväxtfaktor.Så sent som beslöt att E 6 skall byggas ut till enstandard om hela sträckan upp till norska gränsen ochSvinesund i . Trots detta erhåller inte demedel som krävs för att genomföra den av regering och riksdag beslutadenationella väghållningsplanen. Det är anmärkningsvärt eftersom riksdagenhar beslutat att hela skall vara utbyggd . Kommunikations-ministern har i interpellationssvar i även bekräftat att utbyggnad avE 6 skall vara påbörjad . Med de omprioriteringar som Vägverkettvingats göra så kommer väginvesteringarna att försenas så att tidsplanen förplanperioden inte kommer att hållas.Regeringen har i budgetpropositionen bekräftat att investeringsprojektkommer att behöva senareläggas. För att möta detta konstaterande harregeringen angett ett visst intresse för att finna alternativa finansieringar avinfrastruktur och vill nu utreda detta. Det är bra att regeringen visar dettaintresse eftersom det i andra länder har visat sig vara en framkomlig väg förstora infrastrukturinvesteringar. Det som dock är anmärkningsvärt är att detskall tillsättas en utredning. Utredningar, vet vi av erfarenhet, kräver tid,vilket kommer att innebära ytterligare förskjutning av de investeringar somkrävs för . Denna ytterligare tidsförskjutning är oacceptabel förinvånarna i norra . Därför bör regeringen öppna möjlighettill alternativ finansiering av . Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alternativ finansiering av Europaväg 6.Stockholm den 3 oktober 1999Åsa ()
mot · GN02T360 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T360av , ()Europaväg 20Den regionala obalansen måste mötas av mycket långsiktiga ochstrategiska statliga insatser. Detta gäller inte minst trafikpolitiken. E 20spelar en viktig roll i det europeiska vägnätet genom sin betydelse somförbindelselänk mellan och . Leden passerar storastäder som passerar delar av landet som brottas med svåra struktur-problem. Den har också sitt tillflöde från områden med allvarlig regionalobalans. Stora delar av Bergslagen möter genom Bergslagsdiagonalen() E 20 i och är starkt beroende av en hög standard på E 20för att nå och dess hamnområde. Därigenom har E 20 i högre ut-sträckning än många andra förbindelselänkar stor betydelse för den regionalabalansen i landet som helhet.En förutsättning för en framgångsrik strukturomvandling i utsatta delar avlandet är att staten genom trafikpolitiska prioriteringar bidrar till den regio-nala utvecklingen. Bland andra har en av främsta experter påutvecklingsfrågor framhållit E 20:s betydelse för utvecklingen i de inredelarna av . E 20 mellan och måste därförges status som stamväg. Detta har också betydelse för att avlasta de delar avlandet som genom bl a riskerar att få ett alltför stor trafik-påverkan.Genom ombyggnaden av mellan och får en tidigaremycket trafikfarlig del av motorvägsstandard , men dettastår i bjärt kontrast till andra, trafikfarliga delar av E 20.Västra är mycket beroende av ett väl fungerande ochsäkert flöde på . Med en fyrfältsväg minskar olycksrisken i korsningen , dvs väg 64, samt vid den nu alltmer belastade korsningenvid väg 44.Vi delar uppfattning att hela sträckan skallvara en trafiksäker fyrfältsväg, men kräver att arbetet med att förverkligadetta påbörjas . Detta ligger också i linje med god miljö-politik och riksdagsbeslutet om Nollvisionen för trafiksäkerhet. Somexempel på sträckor som är särskilt olycksdrabbade och där trafiken ökatkraftigt kan nämnas vägen Ledsjö-Hasslerör.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av åtgärder för att stärka E 20:sbetydelse för tillväxt och regional utveckling och som övergripandeförbindelse mellan och Göteborg.Stockholm den 4 oktober 1999Kjell ()()()()()()()
mot · GN02T361 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T361av , ()Utbyggnad av i norra torde vara få vägprojekt i som är så angelägna som enutbyggnad av i norra är av stor strategisk betydelse i den nordiska triangeln Köpenhamn-Stockholm-Oslo. Nordiska triangeln har av Europeiska unionen utpekatssom ett av 14 viktiga infrastrukturprojekt som anses särskilt angelägna. Detär viktigt att som medlemsland svarar upp mot denna prioritering.Förbättringsarbeten på den norska sidan av har gjorts upp tillOslo, bron över , , är klar, liksom snartÖresundsbron. är det bara sträckan i norra som återstår förränvi ska få en bra vägförbindelse Oslo-Göteborg-Malmö-Köpenhamn.Vägsträckan är tungt trafikerad. av alla utrikes-transporter går i E6-korridoren och fler än tusen långtradare passerarSvinesundsbron . Detta faktum tillsammans med en frekvent person-bilstrafik, inte minst , har gjort att vägsträckan är oacceptabelt hårtolycksdrabbad. i norra bör byggas ut till motorvägsstandard isnabbare takt än vad som är planerat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en snabbare utbyggnad av i norraBohuslän till motorvägsstandard.Stockholm den 5 oktober 1999Mona ()()()()()()