mot · GN02U635 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U635av , ()Dödsstraffet1 Deklarationer och konventioner mot dödsstraffetInternationella överenskommelser om skydd för de mänskligarättigheterna visar en tendens att föreslå begränsningar av dödsstraffetstillämpning. Än så länge finns dock bara tre internationella fördrag somuttryckligen förbjuder dödsstraffet - och då bara i fredstid. I FN:sallmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna slås detvakt om varje människas rätt till liv i artikel 3 och varje människas rättatt inte utsättas för grym, omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning i artikel 5. Den allmänna förklaringen om de mänskligarättigheterna är inte ett fördrag som stater ratificerar, alltså godkännersom juridiskt bindande.Konventioner och tilläggsprotokoll är juridiskt bindande för stater somratificerar dem eller ansluter sig till dem. antog FN enresolution som uttryckligen syftar på artikel 3 i den allmänna förklaringen.Resolutionen framhåller att det är önskvärt att dödsstraffet avskaffas i helavärlden.- : I FN:s internationella konvention om medborgerligaoch politiska rättigheter stadgas i artikel 6 att varje människa harrätt till liv. För de stater som inte har avskaffat dödsstraffet anges i sammaartikel vissa inskränkningar om hur det får tillämpas. Dödsdomar ska baraavkunnas för de allvarligaste brotten. Gravida kvinnor och personer somvar när brottet begicks får inte straffas med döden. Artikel 6avslutas med bestämmelsen att inget i artikeln får användas för att fördröjaeller förhindra att en konventionsstat avskaffar dödsstraffet. Kommittén förde mänskliga rättigheterna, som har som uppgift att övervaka attkonventionen följs, underströk 1982 att det i artikel 6 finns en uttaladönskan att dödsstraffet ska avvecklas och att alla steg i den riktningen är enframgång. Dödsstraffet förbjuds i fredstid i det andra tilläggsprotokollet tillden internationella konventionen om medborgerliga och politiskarättigheter, vilket trädde 1991.- Europeiska konventionen: Det första bindande regionala fördragetsom förbjöd dödsstraff är det sjätte tilläggsprotokollet till den europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. Tilläggsprotokollet trädde i kraft ochstadgar att dödsstraffet förbjuds i fredstid.- Amerikanska konventionen: Den amerikanska konventionen ommänskliga rättigheter är . Den föreskriver att dödsstraffet barakan utdömas för de allvarligaste brotten och att det inte får utdömas förpolitiska förbrytelser eller liknande allmänna brott. Personer ,och gravida får inte avrättas. Konventionen förbjuder ländersom har avskaffat dödsstraffet att återinföra det. Ett tilläggsprotokoll somgäller förbjuder dödsstraff i fredstid.- : De fyra begränsaranvändandet av dödsstraff i samband med väpnade konflikter. De tredjeoch fjärde föreskriver begränsningar av deförbrytelser som någon som tagits till fånga av de stridande parterna kandömas till döden för. Ingen får avrättas tidigare än efter endödsdom. Enligt ett tilläggsprotokoll får dödsstraffet inte användas motgravida, mammor med små barn eller personer som var närbrottet begicks.- Konventionen om barnets rättigheter: Konventionen förbjuder attdödsstraff utdöms för dem som var när brottet begicks.- resolution (maj 99): I en resolution välkomnarparlamentet att FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna - påinitiativ av EU - antagit en resolution om avskaffande av dödsstraffet.Parlamentet anser att det internationella stödet för ett avskaffande avdödsstraffet nu är så starkt att det bör bli en allmän folkrättslig principsanktionerad av FN. Därför begär parlamentet att rådet arbetar för attfrågan tas upp på dagordningen för nästa session i FN:s generalförsamling.Vidare uppdras åt det kommande finska ordförandeskapet att före den 20augusti för EU:s räkning lämna in en formell begäran om att frågan om ettgenerellt moratorium för dödsstraff skall tas upp av FN till hösten.2 AvrättningsmetoderHistoriskt sett har dödsstraffet ofta inneburit halshuggning, korsfästelse,sträckbänken och hängning, men även andra metoder användes. Idagfinns det sju olika typer av avrättningsmetoder. är ensamt om tre avdem: elektriska stolen, gaskammaren och giftinjektioner. I övriga delarav världen är arkebusering (i nackskott) och hängning de vanligastemetoderna. I vissa muslimska länder, bland annat , kan personerstenas till döds. I bland annat förekommer halshuggningmed svärd. Dödsstraffets utbredning har minskat men existerarfortfarande i många länder. har uppskattningsvis 100miljoner människor dött för en annan människas hand.- Länder som har avskaffat dödsstraffet för alla brott: 68- Länder som har avskaffat dödsstraffet: 23- Länder som har avskaffat dödsstraffet enbart för ordinära brott: 14- Länder som fortfarande tillämpar dödsstraffet för ordinära brott: 903 Dödsstraffet i världenGlädjande nog har antalet stater som har avskaffat dödsstraffet vuxitsnabbt efter . Bara sju stater hade helt avskaffatdödsstraffet . har antalet stigit till 68. Ytterligare 37 stater har ipraktiken slutat tillämpa dödsstraffet, men har kvar det i sin lagstiftning.Antalet länder som fortfarande tillämpar dödsstraff och som ocksåavrättat människor är 90. avrättadesminst 1 625 personer i 37 länder och 3 899 personer dömdes till döden i78 länder. av alla kända avrättningar skedde i ,, och Iran.I dokumenterades 1 067 avrättningar, men antalet är troligtvis myckethögre. Över 100 personer avrättades i den demokratiska republiken personer avrättades i . 66 avrättningar rapporterades från Iran.Hundratals avrättningar rapporterades från . Under perioden 1993-1997har , , och varit bland de 10 länder somhar avrättat flest människor i hela världen. Ytterligare ett land bland dessatioär . Ingen officiell statistik finns från , men enligt uppgift haravrättningarna varit omfattande. Enligt en avrättades ca 1 500människor 1997. I , också ett av de tio länder som avrättar flestmänniskor, avrättades 14 personer 1996. har siffrorna dock varitbetydligt högre. har fortfarande inte ratificerat somförbjuder dödsstraff för ungdomar som vid brottstillfället var under 18 år.I följande länder utfördes avrättningar : , ,, , , , , , ,, , (Demokratiska republiken), , ,, , , , , Palestinska myndigheten,, , & , , ,, , , , , , , ,, och Zimbabwe.4 Avrättningar av tonåringarUnder 1990-1998 dokumenterade 16 avrättningar,där förövarna hade begått ett brott när de var . Allaavrättningar genomfördes i sex länder: , , ,, och Yemen. Nio av dessa 16 avrättningar utfördes iUSA.Fyra tonåringar riskerar att avrättas i därför att de inte harnågra födelseattester som visar att de är alltför unga för dödsstraff. Tre 17-åringar och en 14-åring sitter bland tusentals dömda i de filippinskadödscellerna. Enligt filippinsk lag kan ingen under avrättas. MenSocialdepartementet uppger att de fyra nämnda inte lyckats bevisa att de ärminderåriga. I stället har fångvårdsmyndigheterna fastslagit deras ålder.5 Offentliga avrättningarOffentliga avrättningar skedde i , , ,och . De offentliga avrättningarna i Afghanistangenomfördes med speciell brutalitet.6 Dödsstraff i AsienDödsstraff existerar och tillämpas i de flesta , t.ex. ,, , , och . I , där antaletdödsdomar överstiger 3 000 , har den rättsliga processen visat påstora brister, bl a vad gäller möjligheten att överklaga en dödsdom tillhögre instans. Något generellt förbud mot dödsstraffet finns inte, meninternationell rätt anger tydliga begränsningar för dess tillämpning,liksom krav på rättsgarantier. Ännu har inte något asiatiskt landratificerat det andra tilläggsprotokollet till konventionen ommedborgerliga och politiska rättigheter om förbud mot dödsstraff.Rättssäkerheten är mycket bristfällig i . Rättssystemet är politisktstyrt. Åklagarsidan har ofta ett stort övertag och rättegångarna blir lätt renaskådeprocesser där domen är bestämd på förhand. Tortyr används för atttvinga fram bekännelser. Åtalade som ställs inför rätta för brott belagda meddödsstraff har ofta att förbereda sitt försvar. I vissa fall harpersoner gripits, åtalats, dömts och avrättats . Alladödsdomar måste granskas av en högre domstol, men det är ytterst sällsyntatt domen ändras. Möjlighet finns också att hos presidenten eller nationellafolkkongressens permanenta utskott begära att straffet omvandlas tillfängelse. Gravida kvinnor och lagöverträdare som vid brottstillfället varunder får enligt kinesisk lag inte avrättas. Barn mellan fårdäremot dömas till döden med ett uppskov , ett straff som kanomvandlas till fängelse.Dödsstraffet får stort utrymme i kinesiska massmedier, och regimen harunder iscensatt många brottsbekämpningskampanjer somföljts av massavrättningar. Det är vanligt att dödsstraffsdomar offentliggörsvid massmöten inför tusentals människor. Fångarna ställs upp vända motfolkmassan med nedböjda huvuden och skyltar kring halsen som talar omvilket brott de dömts för. De som får en ovillkorlig dom kan avrättasomedelbart efter massmötet. 68 olika brott, varav många inte är våldsbrottkan straffas med döden. Exempel på sådana brott är knarklangning,svartabörsaffärer, skattefusk och handel med pornografi.7 Dödsstraff i IranTusentals människor har avrättats i sedan revolutionen då Iranblev en islamisk republik. Ett okänt antal människor har rannsakats ochavrättats i hemlighet för att de tillhört den politiska oppositionen ellerreligiösa minoriteter. Rättssystemet lider av allvarliga brister vad gällerrättssäkerheten.En del tros ha avrättats utan rättegång, efter att endast ha dömts tillfängelsestraff eller efter rättegångar som inte har följt internationella normerför rättssäkerhet. framtvingas erkännanden genom tortyr.Dödsdomar kan utdömas både av vanliga brottsmålsdomstolar och islamiskarevolutionsdomstolar.I den islamiska strafflagen stadgas dödsstraff för många brott, såsom mord,våldtäkt, äktenskapsbrott, sodomi och upprepade fall av alkoholförtäring.Liksom i finns bestämmelsen om qisas, dvs att mordoffretsnärmaste manliga släkting har rätt att begära vedergällning. En person somfällts för mord kan bara avrättas om denna släkting accepterar dödsstraffet.Släktingen kan istället för dödsstraff begära ekonomisk kompensation, diya.Haddbrott leder däremot liksom i till obligatoriskt dödsstraff.Psykiskt sjuka människor och ungdomar som var vidbrottstillfället får inte dömas till döden. Trots det har t ex Amnesty fåttuppgifter om att minderåriga har avrättats. I verkställs dödsstraffvanligen genom hängning. Av dem som dömts till hängning, avrättas mångaoffentligt. Stening till döds har också förekommit. Det är en oerhört grymavrättningsmetod.Fyra studenter som greps i samband med sommarens demonstrationer iIran har dömts till döden. Ytterligare 45 demonstranter har dömts tillfängelsestraff och böter baserat på deras "bekännelser". Uppgifterna kommerfrån ordföranden i revolutionsdomstolen i , GholamhosseinRahbarpur, som i går intervjuades av tidningen . Två avdödsdomarna ska redan ha godkänts av högre domstol. Ingenting är känt omnamnen på de dömda eller åtalsgrunder.8 Dödsstraff i USAMer än 350 människor har avrättats i . Över 3 300 sitteri dödscell. Internationella normer försöker att begränsa dödsstraffetsomfattning: det får inte användas mot barn, att straffa mentalt störda meddöden är oacceptabelt och det krävs största möjliga rättssäkerhet viddödsstraffsrättegångar. På alla dessa punkter sviker USA.Mer än 100 länder har avskaffat dödsstraffet i lag eller i praktiken. I USAhar däremot antalet avrättningar och antalet brott som straffas med dödenökat. 38 delstater har dödsstraffet inskrivet i sin författning.Barn har inte en fullständig insikt om följderna av sina handlingar. Ingen bördömas till döden för brott som han/hon har begått . I 24amerikanska delstater kan människor dömas till döden för brott som debegick när de var barn.1989 fastslog att det inte strider mot författningenatt avrätta förståndshandikappade. har omkring 30 mentalt stördapersoner avrättats. En del positiva steg har dock tagits. 1998 blev Nebraskaden tolfte delstaten som antog en lag som förbjuder avrättning av mentaltstörda fångar.Om någon döms att leva eller dö kan bero mer på deras advokat än påbrottet. Det är mer sannolikt att en fånge som inte har råd med en erfaren ochduktig advokat döms till döden än en som har råd. Ingen vet hur många somavrättats i för brott som de inte begått. Antalet avrättade i iår uppgår nu till 76, vilket är fler än något annat år sedan avrättningaråterupptogs 1977. har en människa mördats medlagens hjälp.Miljöpartiet anser att skall sätta ytterligare press på denamerikanska regeringen och de delstatliga myndigheterna att avskaffadödsstraffet. kräver vi att myndigheterna inför anstånd medavrättningar, att användningen av dödsstraffet mot minderåriga förbrytareoch mentalt störda förbjuds, och att man ser till att alla fångar idödsstraffsmål har en kompetent försvarsadvokat.9 FN och dödsstraffetDödsstraffet är ett omänskligt straff som inte hör hemma i ett moderntdemokratiskt samhälle. anser att dödsstraffet kränker varjemänniskas rätt till liv och strider mot artikel 5 i den allmännaförklaringen om de mänskliga rättigheterna: Ingen må utsättas för tortyreller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.1959 antar generalförsamlingen ett förslag från och sex andraländer om att utreda dödsstraffet. återkommer fråganpå generalförsamlingens dagordning . 1968 antas en resolutionsom stadgar att personer som dömts till döden inte får förnekas rätten attöverklaga, begära nåd eller uppskov. 1980 avvisar generalförsamlingen ettsvenskt förslag om att alla medlemsländerna successivt ska avskaffadödsstraffet. Däremot uppmanas staterna att kommentera förslaget till ettsärskilt tilläggsprotokoll till konventionen om medborgerliga och politiskarättigheter. Protokollet binder de stater som anslutit sig till det att avskaffadödsstraffet. Protokollet antas 1989 med 59 röster för och 26 emot. har40 stater ratificerat protokollet.Amnesty International höll en internationell konferens iStockholm om avskaffandet av dödsstraffet. Över 200 deltagare från 57länder diskuterade dödsstraffet ur olika aspekter och antogStockholmsdeklarationen, ett dokument som kom att bli betydelsefullt för detinternationella arbetet för dödsstraffets avskaffande.Miljöpartiet anser att det vore i tiden att FN kallar alla sina medlemsstatertill en konferens om ett generellt moratorium av dödsstraffet . Det blirdå efter Stockholmdeklarationen och varför inte även iStockholm. Även om det är ett lovande tecken att 40 länder har undertecknatprotokollet för att avskaffa dödsstraffet, så visar den senaste utvecklingen ivärlden att antalet avrättningar har ökat kraftigt globalt.Från 1995 har de ökat , eller ett tusen. Dessutom visaopinionsundersökningar att fler människor är benägna att återinföradödsstraff i de länder där det avskaffats. Detta är mycket oroande och måstebemötas med en mer aktiv debatt om grundläggande mänskligarättighetskrav. Rätten till liv är den mest grundläggande av de mänskligarättigheterna, men under har antalet människor somär för dödsstraff ökat markant.Sverige har agerat för ett totalt globalt avskaffande av detinhumana dödsstraffet. Ändå måste vi konstatera att antalet avrättningar harökat . borde tasitt ansvar och ansöka om en i som skall följa uppvad som har skrivits i Stockholmsdeklarationen om dödsstraff för 25 årsedan. skall ha som mål att införa ett generellt moratoriumför dödsstraff.10 Hemställan10 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en om dödsstraffet.Stockholm den 4 oktober 1999Marianne ()()Per ()