mot · GN02MJ798 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ798av , ()NaturbetesmarkernaBiologisk mångfaldVid i skapades konventionen ombiologisk mångfald. Konventionen har inneburit en förändring av dennaturbevarande strategin. riktades ansträngningarnahuvudsakligen in på att rädda undan det mest skyddsvärda genom attinstifta nationalparker eller göra naturreservat. Pengarna ville dock aldrigräcka till och exploateringsintressena drog oftast det längsta strået.Konventionen om biologisk mångfald har ett annat perspektiv. Jord- ochskogsbruk måste bedrivas på ett sådant sätt att antalet arter av växter ochdjur inte minskar. Den tidigare skyddade arealen behövs, men den räckerinte för att förhindra att den biologiska mångfalden inte skall utarmas.Även produktiv verksamhet måste utformas så att inte den biologiskamångfalden drabbas negativt.Bevarande av biologisk mångfald handlar i grunden om att bevara livetsolika former på gen-, art-, biotop- och landskapsnivå. Biologisk mångfald ärinte något som varit över tiden. Under historiens gång harklimatiska faktorer, spontan invandring av nya arter och inte minstmänniskans omfattande och långvariga påverkan på naturen inneburit att denbiologiska mångfalden har befunnit sig i en dynamisk omvandling.T.ex. är den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet till stor del enprodukt av mänsklig aktivitet. upplever vi en utarmning avbiologisk mångfald som saknar historisk jämförelse. Av den anledningen ärdet angeläget med en tydlig definition av mål och åtgärder för att förhindraatt denna fortsätter.Rikt odlingslandskapFör närvarande pågår ett intensivt miljömålsarbete i . Förslagformuleras till utformning av delmål och åtgärdsstrategier för attmiljömålen skall vara uppfyllda till 2020. Ett rikt odlingslandskap är ettav de femton miljökvalitetsmålen. Detta mål motsvarar på ett nationelltplan FN:s konvention om biologisk mångfald.En stor del av den biologiska mångfalden är knuten till odlingslandskapet.70 % av alla hotade arter i är mer eller mindre knutna tilljordbrukslandskapet. Några av dessa är på väg att försvinna eller är redanutrotade. Många av de hotade arterna är knutna till traditionella ängs- ochhagmarker. Slåtterängen är en försvinnande naturtyp som är beroende avkontinuerlig hävd; upphör hävden försvinner snart en stor del av mångfaldenav växter och insekter. En del av de forna slåtterängarna hävdas somnaturbetesmark. De återstående naturbetesmarkerna har avgörande betydelseför skyddet av den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet; det handlarom rödlistade (hotade) svampar, kärlväxter, insekter, grodor, fåglar ochandra organismer. Många av de rödlistade arterna är knutna till trädbärandenaturbetesmarker. Träden ger skugga och påverkar därför betingelserna förväxterna. Ofta har träden i hagmarkerna uppnått en ansenlig ålder och spelaren viktig roll som miljö för insekter och fåglar. När igenväxningen medföratt växtligheten sluter sig kring betesmarkens solitära träd försvinner mångaav dessa insekter och fåglar.Det finns betesmark i . Sett urnatursynpunkt vore det önskvärt om hela denna areal bevarades.Målsättningen för halva tidsperioden, sett utifrån det perspektiv somtillämpas i perspektiv, skulle kunna vara att säkrafortsatt hävd av de mest skyddsvärd mark enligt ängs- ochhagmarksinventeringen. I föreslås att länsstyrelsenskall kunna bevilja ett miljöstöd till totalt betesmarker ochslåtterängar, varav till "skötsel med höga biologiska ochkulturhistoriska värden som prövar individuellt efter ansökanfrån jordbrukaren".KulturarvNär människor får frågan var de helst vill bo svarar en klar majoritet attde vill bo nära naturen. Vetenskapliga undersökningar har visat attmänniskor mår bättre om de tillbringar tid i naturen. En picknick därskogen och ängen möts, en promenad på en enefälad eller att bara kunnaskönja björkarna utanför fönstret kan ge en välbehövlig paus i dagenshektiska samhälle.Utan att de flesta reflekterar särskilt mycket över det upplevsårstidsväxlingarna genom olika växt- och djurarters förekomst. Den förstalärkdrillen, gullvivorna i hagen, midsommarbuketten plockad på ängen,storspovens stolta steg och tranornas flytt markeraratt något är slut och att något nytt börjar. Saknaden hos oss skulle bli stor ominte dessa växter och djur dök upp längre. Kanske tappar vi hållpunkterna itillvaron?Den aktuella utvecklingenHotet mot naturbetesmarkerna är av flera slag. För det första ärmedelåldern bland lantbrukare väsentligt högre jämfört med andrayrkesgrupper. Tre bönder slutar i . Trots allt vackert talom att värna om det svenska jordbruket importeras livsmedel som aldrigförr. När ladugårdarna stängs försvinner betesdjuren från hagarna. Detmångomsjungna öppna landskapet håller på att förbuskas och växa igen.För det andra har djurhållningen koncentrerats till färre och störrelantbruk. För det tredje har en del av det kvarvarande betet överförts tillåkrar, som efterbete när slagits eller till särskilda högproducerandebetesvallar. Betet på åkrar saknar huvudsakligen de värden för biologiskmångfald som naturbetesmarkerna har.MiljöstödOlika stödformer har florerat inom jordbruket det senaste årtiondet, meningen av dem har lyckats vända utvecklingen. När detta skrivs är inteutformningen av miljöstödet beslutat. Utan att veta den exaktautformningen kan förutspås att den inte är tillräcklig för att hindraigenväxningen av betesmarkerna.Brittiska forskare har räknat ut att det skulle kosta atträdda den biologiska mångfalden. Den ansedda tidskriften harpublicerat deras resultat. Summan kan tyckas svindlande, men är inte mer än2 till av vad världens samtliga länder spenderar på olikasubsidier till transporter, energi m.m. Subventionerna beräknas i dagslägettill någonstans mellan 7 800 och 12 000 miljarder kronor.Juridiskt skyddI väntan på att det kommer att bli lönsamt att hålla markerna öppnabehövs ett juridiskt stöd för att inte ytterligare areal naturbetesmark skallförsvinna. Det kan exempelvis ske genom förordnanden enligtmiljöbalken 7 § kapitlet om naturskydd. Genom ängs- ochhagmarksinventeringen finns på länsstyrelserna kunskap om vilkanaturbetesmarker som är särskilt skyddsvärda. Nämnda areal skullekunna få status av naturvårdsområde. Det behövs ytterligare underlag föratt detta skall bli verkningsfullt. Länsstyrelserna behöver träffa fler avtalmed de djurhållare som behövs för att markerna skall fortsätta betas.Lantbrukaren kunde exempelvis få hjälp med stängslingen mot att haneller hon lovade att ha sin djur på den överenskomna marken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur skyddet av naturbetesmarker bättre skallkunna tillgodoses.Stockholm den 2 oktober 1999Karin ()()()()()()()()()Per ()