ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02MJ242 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Mj242av , ()Svensk oljeväxtodlingSvensk oljeväxtodling är från miljösynpunkt en mycket viktig odling.Den är viktigt från många synpunkter - den bidrar till minskadanvändning av bekämpningsmedel och den bidrar också till minskadkväveurlakning.Användning av svenskt rapsmjöl i fodertillverkning innebär en klart lägreglobal miljöbelastning i jämförelse med importerat sojamjöl. Detta finnsbeskrivet i ett arbete utfört av agronomen . Hennesjämförelse mellan användning av svenskt rapsmjöl kontra importerat soja-mjöl i svensk mjölkproduktion visar bland annat följande. Energianvänd-ningen för förbrukat Expro (rapsmjöl) är 2380 MJ medan den för 1 tonförbrukat sojamjöl är 5000 MJ. Luftemissionerna är klart högre vidanvändning av sojamjöl än vid användning av rapsmjöl. Jorderosionen frånsojafält i är /hektar och vid svensk höstrapsodling 30-50kg/hektar och presticidbelastning i svensk mjölkproduktion ökar vidanvändning av sojamjöl jämfört med rapsmjöl.Dessa frågor om livscykelanalyser och global miljöbelastning måste medall sannolikhet det tas större hänsyn till i framtiden.Oljeväxtodling bidrar också i hög grad till att skapa sunda växtföljder iväxtodlingen. Detta ger bland annat följande miljöfördelar. Kväveurlakningfrån åkermarken är lägre i en växtföljd innehållande raps jämfört med enväxtföljd med enbart spannmål. I en undersökning utförd av SverigesLantbruksuniversitet konstaterades att det urlakas /hektar och år vidensidig stråsädesväxtföljd och /hektar och år när raps ingår somavbrottsgröda (Rapport 194 vid ). Dessutomminskar svampsjukdomar i stråsäd när raps odlas som avbrottsgröda.I jämförelse med ensidig spannmålsodling innebär förekomsten avoljeväxter ett viktigt avbrott i odlingslandskapet. Detta är viktigt frånestetisksynpunkt men är också av stor betydelse för insektsfaunan. Oljeväxten är deni särklass viktigaste dragväxten för bin. Oljeväxternas blomningsperiodinfaller då det är ont om annan blommande vegetation och ärdärför av betydelse för överlevnaden och vitaliteten i bisamhällen och hosnaturliga pollinatörer. Detta innebär att oljeväxterna har mycket storbetydelse för den svenska honungsproduktionen. I (upp tillGävle) står oljeväxterna för av honungsskörden.Med hänvisning till vad jag ovan beskrivit om vikten av svensk oljeväxt-odling från miljösynpunkt föreslår jag att miljöersättning skall utgå för arealdär oljeväxter odlas som avbrottsgröda. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att miljöersättning skall utgå för areal däroljeväxter odlas som avbrottsgröda.Stockholm den 5 oktober 1999Birgitta ()
mot · GN02MJ243 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ243av , ()Det ekologiska kunskapslyftetKunskapslyftet har blivit en succé för många som vill tachansen att studera som vuxen. Att få förkovra sig eller få enandra chans i livet. Även utomlands uppfattas satsningen pådetta livslånga lärande som ett föredöme av svensk modell.Vi vill utveckla detta kunskaplyft och ge alla sverigesinvånare möjlighet att förbättra sina kunskaper i miljö, i dethållbara och i en forsättning på . Denstörsta utmaningen och den mest offensiva uppgiften inomsamhällsbyggandet är ekologisk anpassning inom allasektorer och ombyggnad till ett hållbart och miljöanpassatsamhälle.Det handlar om hur man kombinerar utvecklingenav välfärdspolitiken, samhällsekonomin och välståndet meden livsstil som inte kräver större förändringar än vad naturenoch människorna tål. En kombination med hänsyn till naturoch miljö håller sakta på att bana sig väg. Som tidigare kanSverige gå i spetsen för ett nytt välfärdsbygge.Vi vill att den svenska modellen utvecklas till ett modernt ekologisktkunskapssamhälle, där välfärd, rättvis fördelning och full sysselsättning ärden politiska grunden. Hushållning och varsamhet med våra resurser, råvaroroch allt liv, också människans, är målen när vi nu bygger det nya ekologiskaSverige.Hårdexploatering av natur, miljö och råvaror, samt ett nytt konsumtions-mönster, har lett till att den ekologiska balansen rubbats. Sker ingenförändring i västvärlden, närmar vi oss en global katastrof.Utvecklingen av vårt land har lett till att alltflermänniskor lever på allt mindre ytor i städer och tätorter medan andra delar avlandet mer eller mindre överges. I Kvarteret Framtiden blir det möjligt attleva och bo på flera platser, eftersom informationssamhället underlättar braliv, boende och försörjning också på mindre orter och i glesbygd.Omställningen till det ekologiska samhället kommer också att intresseraalltfler för de småskaliga lösningarna och idéerna. Omsorgen om lokal-samhället, parallellt med en fördjupad demokrati, driver på omställnings-processen.Förutsättningarna för arbete och utveckling mot ekologisk hållbarhet är enstabil ekonomi och en ideologi som vill göra omställningen rättvis ochhållbar för alla, ge kunskap och bildning till alla invånare. Omställningenmåste göras nu och överallt.Vi vill starta ett ekologiskt kunskapslyft i samtliga kommuner för attgarantera en fortsättning på samt ge ett lyft åt forskning inriktadpå helhetssynen i enlighet med Agenda 21-projektet. skautformas så att det innehåller ämnen om nya alternativa energikällor,inblandning av miljövänliga drivmedel, energiutvinning från avfall,bioekologi m fl ämnen både i praktiken och i teorin.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det ekologiska kunskapslyftet.Stockholm den 30 september1999Monica ()()()()()()()()
mot · GN02MJ245 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ245av , ()Allmän miljö- och naturvårdAnslagsberäkningRegeringen förstärker resurserna till kalkning av försuradesjöar och vattendrag med ytterligare . Däremot saknas finansiering för Skogsstyrelsensomfattande program för skogsmarkskalkning ochvitaliseringsgödsling. vill fullfölja det åtgärds-program som tagit fram. Centerpartietanslår därför ytterligare till kalkninginom anslag A 3 Åtgärder för att bevara den biologiskamångfalden.Inom anslag A 3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden finnsmedel för avsättning av skyddsvärd skogsmark samt medel för kalkning. Detär enligt vår mening viktigt att dessa olika områden delas i budgethänseende.Detta för att nå mera förutsägbara anslagsnivåer för respektive insatser ochförhoppningsvis en mera långsiktig politik än vad som gäller . Detta börges regeringen till känna.När det gäller medel för skyddsvärd skogsmark är det mycket viktigt attdessa fördelas så att en större andel kan reserveras för biotopskydd ochnaturvårdsplaner. Det innebär att flera små områden kan komma i fråga runtom i landet och därmed en större möjlighet att nå en biologisk mångfald.Medel bör också reserveras för skötsel och tillsyn av de naturvårdsområdensom bildas samt medel till ersättning för angränsande skog som skadas avexempelvis insektsangrepp i ett reservat. En utveckling som tyvärr redanstartat på många håll i landet. avsätter 10 miljoner mer änregeringen till medel för skyddsvärd skogsmark för att användas på sätt sombeskrivits ovan.Centerpartiet har tidigare efterfrågat ett erkännande och ett berättigat stödgenom uppräkning av anslag till de ideella organisationerna. I budgeten finnsinte ett spår av vare sig erkännande eller anslagsuppräkning. Centerpartietföreslår att anslagen till ideella organisationer verksamma inom natur- ochkulturmiljöområdet räknas upp. I vår budgetmotion anslår fördetta ändamål ytterligare 5 miljoner till utgiftsområde 20 anslag A 2 Miljö-övervakning m.m. och föreslår därutöver en omfördelning inom ramen föranslaget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om delning av anslag A 3 Åtgärder för att bevaraden biologiska mångfalden,2. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag för anvisar anslagen underutgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt följandeuppställning:3.Tabell 1: (Anslag (tkr) BP 99 C )den 4 oktober 1999Eskil ()()()()()
mot · GN02MJ247 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ247av , ()Miljösatsningarna i det konventionella jordbruketTa till vara och vårda miljösatsningarna också i detkonventionella jordbruket! Tankarna om att ta bort eller fasaut REKO-programmet är att ge de sydsvenska lantbrukarnahelt fel signaler. står för resursbevarandekonventionellt jordbruk.REKO-programmet ger lantbrukaren ett instrument att mäta sitt företagsmiljöstatus. Därtill ges stimulans och ersättning för att finansiera deinvesteringar som krävs för att delta i den miljösatsning som samhället efter-strävar. Programmet erbjuder också lantbrukarna utbildning på miljöområdet.Många lantbrukare, inte minst i och , är engageradeinom REKO-programmet med olika åtgärder i sina företag. Åtgärderna ärpositiva såväl för jordbruket som för samhället i stort. Lantbruket har encentral roll i kretsloppssamhället. Och med en bred satsning inom REKO-programmet får miljöinsatserna ett betydande genomslag. Det ger bättreresultat när många gör lagom mycket, än när ett fåtal gör väldigt mycket.Tydliga signaler från näringen ger också vid handen att det är fullt realistiskatt stegvis nå en betydligt större anslutning till REKO-programmet. Men detkrävs marknadsföring.Det är också viktigt att beakta att viktiga delar av livsmedelsindustrin ochköpare av produkter från jordbruket nu anpassat sina regler och kvalitets-program till REKO-programmet. Näringen uppfattar således kraven i REKO-programmet som rimliga och acceptabla. Men det tar att nå ut påbredden.Liggande förslag om att dra tillbaka REKO-programmet rimmar därför illamed målet att ta till vara det sydsvenska jordbrukets möjligheter att bidra bättre miljö.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ytterligare överväga vilka åtgärder som krävsför att på ett optimalt sätt medverka till miljöåtgärder i ochdärvid särskilt beakta REKO-programmets värde.Stockholm den 2 oktober 1999Gunnel (c)()
mot · GN02MJ248 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ248av Ek, ()Leveranskvot för mjölkMöjligheten att leva och bo på landsbygden är direktberoende av möjligheten att utveckla och driva små- ellerfåmansföretag. Regelverk som hindrar sådan verksamhetmåste därför undanröjas.Ett lantbruk med mjölkleveranser, som parallellt förädlar mjölk t ex genomtillverkning av ostkakor, tvingas i förväg att bestämma hur mycket avden egna produktionen som skall levereras och hur mycket som skallanvändas i vidareförädling. Vid utveckling av ett nytt litet företag är dennaregel till stort hinder. Lyckas satsningen på tillverkning och försäljning avostkakor uppstår kanske en brist i direktleveranskvoten som ger böter föröverproduktion som man kanske inte når sin leveranskvot tillmejeriet. Samma fenomen uppstår, fast tvärtom, om produktionssatsningenmisslyckas.Det finns en möjlighet att begära tilläggskvot för direktleverans,men detta beviljas bara för ett mindre antal kilo, som kanske bara räcker ettpar månader och inte kan sökas på nytt förrän den tidigare är förbrukad.Dessutom finns ingen garanti för att man får ny tilldelning, alltså en mycketosäker tillvaro för den företagsamma.Det förefaller självklart att det skulle vara möjligt för lantbrukaren attflytta mjölkkvoten mellan sina två verksamheter då han känner sin totalaproduktionskapacitet men omöjligt kan veta hur den kommer att fördelas.Inte ens om de två verksamheterna drivs inom ramen för samma företag ärdetta möjligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten att flytta mjölkkvot mellan direkt-leveranskvot och leveranskvot i de fall mjölkproduktionen härrör frånsamma produktionsenhet.Stockholm den 3 oktober 1999Lena Ek (c)()()
mot · GN02MJ249 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ249av , ()GårdsslakterierParallellt med utvecklingen mot ökad koncentration kan mannotera ett ökat intresse för lokal produktion närakonsumenterna, t ex bagerier och s k gårdsföretag, de senareofta integrerade med primärproduktion.Gårdar med småskalig produktion har ofta som viktigaste konkurrens-medel att de håller en jämn och hög kvalitet på sina produkter.I beslut (betänkande 1989/90:JoU25) bedömdes dessutom densmåskaliga livsmedelsförädlingen få en större och viktigare roll än tidigare.För primärproducenter med småskaligt slakteri är det stora kostnaderförenade med bl.a. levandedjursbesiktningen då nuvarande regelverk gör attdet är billigare att sända iväg djur för slakt till ett storskaligt slakteri änattslakta på den egna gårdens godkända slakteri.Nuvarande regelverk förefaller inte ge små producenter möjlighet till enoptimal verksamhet, varför ett nytt regelverk för gårdsslakterier med primär-produktion borde tas fram.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett nytt regelverk för gårdsslakterier medprimärproduktion tas fram.Stockholm den 5 oktober 1999Per-Olof ()()()()
mot · GN02MJ250 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ250av , ()Anslagsfrågor inom utgiftsområdena 20 och 23InledningDen socialdemokratiska regeringens förslag till statsbudgetför innehåller inga stora nyheter. ha genomfört en kraftig neddragning avmiljöforskningen gör man ett stort nummer av ökade anslagtill miljöforskningen . Problemet är utgår från en så låg nivå att de föreslagna ökningarnainte är tillräckliga.Inom utgiftsområde 23 i statsbudgeten låter regeringen det svenskajordbruket betala för att regeringen ska kunna klara utgiftstaket i stats-budgeten. Genom en senareläggning av utbetalningarna av arealersättningaroch djurbidrag till /2001 utgiftstaket. Likviditets-förlusterna för jordbruket blir betydande och kan för enskilda näringsidkareleda till stora problem. Det är mycket olyckligt att regeringen på detta sättlåter jordbruksnäringen lida för problem som hänger samman medregeringens bristande förmåga att hantera utgiftstaket.Utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvårdMiljöforskningSverige har tappat viktig kompetens påmiljöområdet. Detta är direkt kopplat till densocialdemokratiska regeringens kraftiga neddragningar avanslagen till miljöforskning. All forskning måste vara lång-siktig och genomtänkt. För att åter ska kunna inta enledande position inom miljöområdet krävs kraftigt höjdaanslag till miljöforskningen.Vi föreslår att anslag A 5 Miljöforskning ökas med 30 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag.Utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbrukStatens jordbruksverkModerata samlingspartiet anser att stora delar av den svenskatillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken inomEU, gjorts alltför krånglig och byråkratisk. Förenklingar avtill exempel miljöstödsprogrammet gör att kostnaderna förJordbruksverkets administration kan sänkas.Med anledning av dessa förenklingar föreslår vi en minskning av anslagB 1 med jämfört med regeringensförslag.Livsmedelsekonomiska institutetLivsmedelsekonomiska institutet bildades den 1 juli 1999.Institutet ska bedriva utredningsverksamhet och analysermed ekonomisk inriktning inom livsmedelsområdet.Moderata samlingspartiet ifrågasätter behovet av ytterligareen myndighet inom detta område. Såväl somi viss mån besitter nödvändigkompetens för att utföra den här typen av arbetsuppgifter.Jordbruksverket arbetar redan med flera av dessa frågor ochrisken för onödigt dubbelarbete är uppenbar. Moderatasamlingspartiet föreslår därför att de uppgifter somLivsmedelsekonomiska institutet har i uppdrag att utföra försöver till Jordbruksverket.Vi föreslår att anslag minskas med 4miljoner kronor jämfört med regeringens förslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att under A 5 inom utgiftsområde 20anvisa ett anslag om i enlighet med vad i motionenanförts,2. att beslutar att under B 1 inom utgiftsområde 23anvisa ett anslag om i enlighet med vad i motionenanförts,3. att beslutar att under inom utgiftsområde 23anvisa ett anslag om i enlighet med vad i motionenanförts.Stockholm den 5 oktober 1999Göte ()()()()()()()()(m)()()()
mot · GN02MJ252 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skärpning av livsmedelslagstiftningen i EU,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen inom EU skall verka för attkommissionen tar fram program för bekämpning av salmonellamed syfte att skapa salmonellafria livsmedel,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör verka för att konsument-skyddet skall grundas på ett regelverk som finns och tillämpasenhetligt i hela EU,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom EU skall verka för en av-reglering av livsmedelsmarknaden och en successiv marknadsan-passning av livsmedelssektorn,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krav på märkning av importerat hormonkött,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i EU skall verka för att subventionervid transport och försäljning av djur till länder både utanför och inomEU tas bort,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den bör driva frågan attminimera tiden för slakttransporter och att all slakt skall ske näradjurens uppväxtplatser.9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i EU skall verka för att separatamiljömål för jordbruket skapas,10. att hos regeringen begär att en ny utredning tillsättsför att med utgångspunkt i EU:s miljömål se över vilka miljöeffekteroch miljökostnader som kan kopplas till jordbruket,11. att hos regeringen begär förslag till en höjning avskatten på handelsgödsel enligt vad som anförts i motionen, 112. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt uppställning:Tusental kronorTabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar )den 5 oktober 1999Harald ()()1 Yrkande 11 hänvisat till SkU.2 Yrkande 4 hänvisat till LU.
mot · GN02MJ301 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ301av , ()Regler för skogsbränningSkogsbränder - visst, menhur?Bränder i skog är något naturligt. Många arter t.ex.brandnäva behöver bränder för att växa. Fröna gror inte utanbränder. Skogen föryngras av brand och det brända blir nyoch näringsrik jord. Därför har FSC, den internationellaorganisationen som verkar för miljöcertifiering avskogsbruk, som målsättning att av den certifieradeskogen skall brännas . För den svenskacertifierade skogen innebär det 700-800 ha.Blixten den naturliga orsaken - - -I en naturlig skogsbrand kommer elden oftast från ett håll.Den naturliga brandorsaken är ju blixtnedslag. Djur ochfåglar hinner då sätta sig i säkerhet, även om naturligtvismånga får sätta livet till även i denna typ av brand, främst dåungar, om branden sker under försommaren.men är napalm en bra ersättare?Under sommaren 1999 brändes skog i på grund avFSC. Ur natursynpunkt är det bra, men knappast det sätt detgjordes på. Det är storbolagen , ochAssiDomän:s metoder som kan ifrågasättas. Man harnämligen anlagt bränderna , alltså mitt iyngeltiden. Dessutom har man anlagt elden inte från ett håll,utan man har rutat eller ringat in skog som flygbombats medstridsmedlet napalm. Djur och fåglar har inte haft en chansatt komma undan. Detta har naturligtvis väckt bestörtninghos ornitologer, naturintresserade och . Napalmär en blandning av bensin och diesel sammankittat medgelémassa, en blandning som självantänder. Det är ettstridsmedel känt från bl.a. kriget i Vietnam.Gullighetsaspekt?Från skogsbolagen har man vänt sig mot vad man kallar"gullighetsaspekten" och menar att naturen är grym och attlite döda fåglar och djur inte spelar någon roll. Sådant som varsamhet och vördnad för detlevande tycks glömt. Visst kan rävens jakt på harungen varagrym, men att legitimera en mänsklig oaktsamhet, där ett valfinns, är irrelevant.Regler behövs för bränningen!Det är uppenbart att det behövs regler för hur och närbränning av skog i naturvårdssyfte får ske. Att brännatusentals fågelungar i sina bon, tjäderhonor i bon och medungar, harungar eller iller och mård i bohålor kan inteaccepteras och känns långt ifrån FSC och ett varsammareskogsbruk. De anlagda bränderna måste ske vid och påett sådant sätt att så många liv som möjligt kan sparas. Att ionödan offra biologisk mångfald i bål skapar vare sigtrovärdighet eller goodwill för Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regler för skogsbränning.Stockholm den 21 september 1999Gudrun ()
mot · GN02MJ302 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ302av , ()Ett internationellt skogssekretariatDet talas allt oftare om att måste visa upp en merenad front mot omvärlden i internationella skogsfrågor. studie påtalas att"har, som ett av de ledande skogsländerna i världen,haft en alltför passiv internationell framtoning".För att råda bot på bristen av svensk medverkan i en internationelldiskussion och därigenom tillvarata svenska intressen, bör ett internationelltskogligt sekretariat inrättas. Sekretariatet förslås ledas av en skogsambassa-dör.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett internationellt skogligt sekretariat, somleds av en skogsambassadör bör inrättas.Stockholm den 28 september 1999Harald ()
mot · GN02MJ303 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ303av Strömbom, ()effekterLänsrätten i har godkänt kommuns beslut att taut per hektar vid tillsyn avföryngringsavverkning, markberedning och dikning för attskydda vatten och grundvatten. Detta gör man utifrån sintolkning av hänsynsregler.Effekten av rättens beslut blir att två myndigheter, ochkommunen, har rätt att verka som myndighet och utifrån var sin lagstiftninghantera en och samma åtgärd i skogsbruket. Vidare innebär rättens beslut attskogsbruk betraktas som "miljöfarlig verksamhet" istället för skogs-vårdslagens "pågående markanvändning". Detta får skadliga konsekvenserför hela skogsnäringen. En markägare kan inte efter länsrättens dom varasäker på sin skogs ekonomiska värde efter inlämnad avverkningsanmälan.Otrygghet uppstår kring skogsägarens möjligheter till försörjning.Om kommunen förbjuder avverkningen eller utfärdar föreläggande omsärskilda åtgärder grundade på hänsynsregler utgår ingen er-sättning till markägaren. Om hävdar intrång i pågåendemarkanvändning gäller grundlagens ersättningsregler.Skogsvårdsstyrelsen är den "skogliga" myndigheten med ansvar för att av-verkningar och andra "skogliga" åtgärder utförs enligt gällande bestäm-melser.I detta fall ger tillämpningen av icke önskade konsekvenser.Riksdagen bör, som lagstiftare, följa upp och utvärdera lagens tolkning ochtillämpning och vid behov se till att nödvändiga förändringar görs. Denenskilde skogsägaren måste få känna trygghet i sina möjligheter till utkomstbaserad på skogsinnehavet. Därför skall skogsbruk betecknas som "pågåendemarkanvändning".HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om icke önskade effekter för skogs-bruket och behovet av en förändring av miljöbalken.Stockholm den 28 september 1999Inger Strömbom (kd)