mot · GN02T513 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T513av , (-kd)InlandsbananBakgrundInlandsbanan färdigställdes och är totalt . Densträcker sig mellan och . Mellan ochArvidsjaur byggdes banan med den tidens gängse standard medansträckan och byggdes med lägre standard, somgjorde att banan i hela sin längd hade svårt att bli det tänktakomplementet till Norra stambanan. Trots detta kom attväsentligt stärka näringslivet i inland.Mellan Persborg norr om och söder om är banan ned-lagd, men är nu på väg att åter öppnas för godstrafik mellan Persborg ochLesjöfors. En forskningssträcka söder om skall också tas i bruk.Kommuner och näringsliv arbetar aktivt för att hela den nedlagda sträckanmellan och åter skall öppnas för godstrafik. Den avIBAB förvaltade sträckan mellan och , inklusive de an-slutande sträckorna , och Arvidsjaur-Nordlunda, är 1 050 kilometer lång.Erfarenheter - en lägesbeskrivningSedan IBAB efter beslut övertagit för-valtandet har utvecklats till en väl fungerande kommunika-tionslänk mellan inlandets näringsliv och exportmarknaderna. Man hargenomfört en rad förbättringar längs banan och godstrafiken harfördubblats om. Dessutom driver IBAB ett antal förjärnvägen viktiga utvecklingsprojekt.IBAB har genomfört avtalsbundna åtaganden vad gäller banunderhåll lägre kostnad än beräknat och därigenom kortsiktigt kunnat underhållahela banan, trots att de anslagna medlen endast var avsedda för godstrafik-sträckorna.Vad som särskilt måste uppmärksammas är att när det gäller de delar avbanan som har godstrafik av mindre omfattning, t.ex. sträckan ,sker en kraftig ökning av antalet godsvagnar. Utveck-lingen pekar också på att även sträckorna längst i norr får en betydande ökadtrafiktillväxt.Den största transportköparen som använder en längre sträcka av banan ärUppsala Energi. Andra stora transportköpare är MoDo och SCA men deanvänder bara kortare sträckor av banan. Den genomgående godstrafiken harökat väsentligt. Inte minst har en kraftig trafikökning skett.Kombinationsmöjligheter med tvärbanorna skulle effektivisera transport-arbetet tekniskt och bli fördelaktigare med bland annat lägre fraktkostnader.Det finns starka skäl till att skapa ett helt och sammanhållet järnvägs-system med "icke elektrifierade banor" i inland. IBAB synes varaden mest lämpade parten att förvalta och utveckla ett sådant system. Det börsnarast utredas hur en överföring av södra banavsnittet mellan Kristinehamnoch samt alla tvärbanor kan överföras till . Dettaskulle avlasta arbetsuppgifter som man egentligen inte lägger nerså stor möda på, som IBAB visat att man på ett både verksamhets-och kostnadseffektivt sätt är kompetent att utveckla dessa bandelar.Redan i 1998 års budgetproposition uttryckte regeringen att det är ange-läget att hela sträckan mellan och får en standard sommöjliggör godstrafik med 22,5 tons axeltryck. Så har också skett genom attsträckorna och med stöd inom ramenför EU-medel har rustats. Önskvärt är även att sträckorna ochArvidsjaur-Gällivare kan rustas på liknande sätt.Det måste också understrykas att med ökad godsvolym och dessutom till-kommande bandelar, ökar även behovet av drifts- och banunderhållsmedel.Totalt ca krävs för att täcka nödvändigt banunderhåll ochtrafikledningskostnader. Ska IBAB även fortsättningsvis, på ett framgångs-rikt sätt kunna agera "minibanverk" för , måste dessa medeltillskjutas. Nivån 65 miljoner innebär ju inte att det skahämtas några nya pengar någonstans utan bara ett påpekande från riksdagenssida att den summan till IBAB ska utgå ur det anslag för banunderhåll,utgiftsområde 22 anslag A 4, som förfogar över.Persontrafik och turistsatsningarDen så kallade ersättningstrafiken utmed sker med buss.Det föreligger ett 10-årigt avtal mellan staten och länstrafikhuvudmännensom innebär att man erhåller ca för att skötadenna trafik. De ca 85 000 lokala resor som bussarna producerar ärbetydligt lägre än vad SJ:s motorvagnar hade före avtalet.Avtalet mellan staten och länstrafikhuvudmännen går ut ochinnan dess finns det inga möjligheter att bedriva reguljär persontrafik medtåg. Vi anser att tågtrafik i kombination med busstrafik, är det lämpligastesättet att utföra persontrafikförsörjningen längs Inlandsbanestråket.Inför år 2001 då avtalet med länstrafikhuvudmännen går ut är det ange-läget att den nya myndigheten tillsammans med berörda parter iinlandet tar ett gemensamt grepp över persontrafikfrågorna längs Inlands-banestråket. Rikstrafiken måste ta initiativ till att en samordning sker mellanLänstrafikhuvudmännen, IBAB och Inlandskommunerna (IEF) för atttillsammans hitta bästa möjliga och kostnadseffektiva lösning för inlandetspersontransporter. Eftersom målsättningen för rikstrafikens arbete innebär atttåglösningar ska väljas där möjligheter finns, ser vi det som naturligt attpersontrafiken i inlandsstråket sker med utökadpersontrafik på i kombination med buss längs Inlandsvägen.Detta blir sannolikt den mest optimala lösningen både ur kostnads- ochmiljösynpunkt, liksom för transportbehovet för inlandets befolkning.Turisttrafik bedrivs på banans hela längd med skiftandeframgång. Antalet resenärer har varierat mellan 15 000 och 30 000. Förutomden genomgående turisttrafiken på hela banan från till somgenomförs med rälsbussar, finns flera speciella tågsatsningar på olika delarav banan. Det handlar både om utpräglade vildmarkståg och trafik medånglok. Intensiva marknadsföringsinsatser har gjorts och bekostats avberörda kommuner med hjälp av regionalpolitiska medel, mål 6-områdes-medel och vissa näringslivsinsatser. Vi är övertygade om att dessa satsningarkommer att ge större utdelning . Antalet utländska resenärer ökarstadigt. Det är en utveckling som kan förväntas fortsätta till följd av både dentilltagande miljöförstöringen på kontinenten och det växande intresset förkultur- och ekoturism.Turistiskt är unik. Turisttrafiken har förutsättningar att blilika "legendomsusad" som , med rätt uppläggning,marknadsföring och stöd i ett uppbyggnadsskede. kan bli rygg-raden i en kraftfull satsning på framtidsinriktad, miljöanpassad turism iinlandet. Den går genom ett av de större vildmarksområdena i . Bananpasserar dessutom i kanten av det enda nordiska naturområdet på FN:svärldsarvslista, det vidsträckta Sjaunjaområdet i norra den lokala turist- och besöksnäringen är en överlev-nadsfråga. Den bidrar till bättre utnyttjande av befintliga hotell och stugbyar,som den ökar underlaget för de många små entreprenörerna ibranschen. Genom det turistiska tillskottet är det möjligt för handels- ochservicenäring att året runt hålla en bra standard för den fast boende be-folkningen.SammanfattningEn viktig förutsättning för att den ökade godstrafiken och sommarensturisttrafik ska leva vidare och utvecklas är att banan hålls samman i helasin längd och med en förbättrad bankvalitet på ovan angett avsnitt. Dettai sin tur är helt beroende av tilldelningen av banunderhållsmedel. Dennivå på 65 miljoner som IBAB och Inlandskommunerna angett är inteöverdriven med tanke på den snabbt växande godsvolymen och utökadegodssträckor. Tungt gods för långväga transporter ska naturligtvis fraktaspå järnväg.Noteras bör också att det inte handlar om att anvisa ytterligare medel ut-över de ramar som tilldelats utgiftsområdet. Det gäller att ur tillgängligabudgetmedel för banunderhåll markera att denna summa avsätts förInlandsbanans räkning.Vid ingången står inför en genomgripande samhälls-omvandling, fullt jämförbar med industrialismens genombrott i början avseklet. På samma sätt som järnvägen då banade väg för den nya tidenkommer den att spela en viktig roll nu när ska byggas om för lång-siktig ekologisk hållbarhet. Detta gäller inte minst . Dels därföratt den går genom bygder som är rika på biobränslen och mineraler ochdärför kan lämna viktiga bidrag till svensk industri och energiförsörjning,dels därför att den utgör ett levande kulturminne och en turistattraktion avinternationell klass.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att överföra bandelen ochsamtliga tvärbanor att förvaltas av ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av upprustning av bandelarna och ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av underhållsmedel för ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Rikstrafikens ansvar för att en samordning skermellan berörda parter i inlandet för en utökad persontrafik påjärnvägen i kombination med buss på inför år 2001.Stockholm den 3 oktober 1999Ulf ()()