ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sk740 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk740av , Per (mp)Tomma lägenheterResursslöseriDet är inte ovanligt i avfolkningsbygder och i kommuner där arbetsmark-naden stagnerat att bostadsbolagen, företrädesvis de kommunala, tvingasriva sina outhyrda hyreshus. Det är alldeles för dyrt att låta husen drivashelt eller nästan tomma. Vi står nu inför ett gigantiskt resursslöseri somknappast lindras av de tillfälliga arbetstillfällen som skapas medanledning av rivningarna.Spar det som är braÄven om det finns gott om hus, som inte förtjänar annat än rivning pågrund av felaktiga konstruktioner med mögel och fuktskador, användningav giftiga kemiska ämnen m m, så är den övervägande delen värda attsparas som de är eller för att byggas om för framtida förändrade behov.Det är självklart särskilt viktigt att spara de ur hälso- och miljösynpunktriktigt byggda husen.En resurssparande skattereduktionEn viktig anledning till rivningarna är den kännbara fastighetsskatten.För att åtminstone inte låta en sådan kostnad bli avgörande för omfastigheterna skall sparas eller rivas, så bordeskattemyndigheten ges möjlighet att bevilja en kraftig nedsättning avtaxeringsvärdet för fastigheter som är ur drift. skulle kunna ge sitt godkännande att lägga fastigheten "imalpåse" i väntan på bättre tider och idéer om hur den skulle kunnautnyttjas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning om hur skatte-myndigheten skall kunna ge en särskild nedsättning av taxeringsvärdetför hyreshus som står outhyrda och är ur drift, men sparas för framtidabehov.Stockholm den 5 oktober 1999Per ()
mot · GN02Sk742 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk742av , ()LagfartDet finns i princip två sätt att förvärva en fastighet om man undantar arvoch gåva. Det ena är genom vanligt köpebrev och det andra är genomfastighetsreglering.Stämpelskatten vid den vanligaste köpformen, genom köpebrev, uppgår till1,på köpeskillingen alternativt taxeringsvärdet, beroende på vilket somär högst, om det är fysiska personer som köper och om det är juridiskapersoner som förvärvar fastigheten.Vid fastighetsreglering, d v s där den förvärvade fastigheten tillförestidigare ägd fastighet och där den erhåller samma fastighetsbeteckning,erlägges ingen stämpelskatt. Däremot blir det en kostnad för lantmäteri-förrättningen.Kostnaden för den enskilde köparen kan därmed variera med stora beloppberoende på om det finns en möjlighet till fastighetsreglering eller inte. Dettager olika förutsättningar för köparna vid budgivning på fastigheten.Fördelen med fastighetsreglering är att det blir färre beteckningar att hållareda på både för ägaren och för staten. Eftersom det inte krävs attfastigheterna gränsar till varandra är det ett visst godtycke frånLantmäteriverket som avgör om reglering skall godkännas eller ej.Följande exempel ger en bild av skillnaden:1. En jordbruksfastighet är till salu för . En granne vill köpa tillfastigheten och dessutom finns en utomstående intressent. För grannenblir kostnaden 20-25.000 kr för förrättningen medan den andre får betala1,på = i stämpelskatt.För en juridisk person blir stämpelskatten 150.000 kr.2. En fastighet har två beteckningar. Värdet på den ena är markantmycket mindre än på den andra. En köpare förvärvar fastigheten med detmindre värdet och reglerar över den andra och får därmedlagfartskostnaden baserad på den billigare fastigheten. Även om dettillkommer en lantmäterikostnad kan det vara lönsamt att använda sig avdenna modell.Sammanfattningsvis kan, med hänvisning till ovanstående, konstaterasatt stämpelskatten vid köp av fastighet är olika beroende på köparensförutsättningar. Skatter bör rimligtvis vara lika för alla och kostnadernaför köp av fastighet bör följaktligen likställas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna i motionenanförts om att lagfartskostnader vid fastighetsköp bör likställas.Stockholm den 5 oktober 1999Viviann ()(c)
mot · GN02Sk743 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk743av , ()Skatteregler för ideella ungdoms- och kulturorganisationerLikabehandling av alla medborgare är en av grundpelarna i den svenskastaten. Det är viktigt att denna vidmakthålls för att legitimiteten för olikabeslut ska finnas.Idrottsrörelsen har möjlighet att avlöna domare, hjälptränare med fleraidrottsledare med upp till ett halvt basbelopp utan att betala arbetsgivar-avgifter/särskild löneskatt. Detta enligt rekommendationerRSV 2354 utgåva 8.Idrotten är förvisso en verksamhet för många ungdomar och gagnar barnoch ungdomar fysiskt, psykiskt och socialt. Alla ungdomar är dock inteidrottsligt intresserade. Många andra organisationer har också verksamhetersom bidrar till barns och ungdomars goda uppväxtförhållanden. Somexempel kan nämnas 4H, SVEROK, Vi Unga, scoutrörelsen,kyrkliga ungdomsverksamheter och organisationer som bedriverkulturaktiviteter för ungdomar. Dessa viktiga organisationer har inte sammaekonomiska förutsättningar för sin verksamhet och detta är en orättvisa sombör uppmärksammas och ändras.Om samma regler gällde för alla ideella kultur- och ungdoms-organisationer skulle dessutom många fler unga kunna få sommarjobb somlägerledare, hjälpledare vid 4H-gårdar och som medhjälpare i andrasammanhang. En lättnad i denna fråga skulle ge flera organisationermöjlighet att anställa fler sommarjobbare och helgskötare, vilket skullemedföra att man kan ha med fler barn på till exempel dagläger, lant-gårdsläger m m. Man skulle också ge fler barn och ungdomar kontakt medskapande kulturverksamhet på ett naturligt sätt. Även kulturarbetare skullekunna beredas arbetstillfällen.Många fler barn och ungdomar skulle på detta sätt få möjlighet till endemokratisk fostran i sann föreningsanda. Detta skulle i förlängningen ge ettstörre intresse för alla ungdomar att ta mer demokratiskt ansvar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en förändring av skattereglernaså att alla ideella kultur- och ungdomsorganisationer jämställs medidrottsrörelsen i skattehänseende.Stockholm den 5 oktober 1999Margareta ()()
mot · GN02Sk744 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk744av , ()Försäljningen av alkoholhaltiga drycker på flygplatsernaBestämmelserna om vad och var man kan handla blev något förvirradesedan att taxfreeförsäljningen upphörde inom EU-länderna.På färjorna till t.ex. och kan man handla alkoholhaltigadrycker fastän man är på väg till EU-land.Om man däremot skall handla på flygplats har man krånglat till det. Därhar man en kö om man skall resa till eller via icke EU-land och om man står iden kön får man naturligtvis handla taxfree. Om man skall resa till man stå i den andra kön och då får man inte handla några alkoholhaltigadrycker alls. Detta förefaller något märkligt om man jämför med färjorna ochockså när man dessutom ser att det t.ex. utanför finns ettsystembolag som dessutom har längre öppettider än normalt.Det borde gå att ha differentierad prissättning på flygplatserna för resandeinom och utom EU-land. Detta skulle dessutom förenkla för personalen somfår ta emot många klagomål och får försvårad hantering med de dubblakassorna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försäljningen av alkoholhaltiga drycker påflygplatserna.Stockholm den 4 oktober 1999Carina ()()()()
mot · GN02Sk745 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk745av , ()EnergiomställningenI skapandet av ett ekologiskt hållbart samhälle är omställningen avenergisystemet central. Omställningen skall genomföras på ett sådant sättatt den elintensiva basindustrins konkurrensläge inte äventyras.Effektivisering och hushållning med energi skall stimuleras.Energiomställningen förutsätter dessutom omfattande satsningar på el-och värmeproduktion som baseras på förnyelsebara bränslen ochförnyelsebara energikällor.Många kommuner arbetar aktivt med att underlätta energiomställningen,exempelvis genom uppbyggande av kraftvärmeproduktion och fjärrvärme.Tyvärr är inte skattereglerna så utformade att de underlättar dennautbyggnad. Flera fjärrvärmebolag brottas med problemenatt få industrin att ansluta sig till nätet p.g.a. att skattereglerna gynnaroljeuppvärmning för industrin. Det är därför uppenbart att en översyn avskattereglerna kan stödja omställningen av energisystemet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattereglernas betydelse för omställning avenergisystemet och uppbyggande av kraftvärmeproduktion samtfjärrvärme.Stockholm den 4 oktober 1999Urban ()
mot · GN02Sk746 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk746av , ()Differentierad drivmedelsskattHög skatt på fordonsbränsle slår extra hårt för bilister som bor iglesbygd. används ofta uttrycket "Hela ska leva", mensanningen är den att det är många svårigheter förknippade med att levaoch bo i glesbygd. Ovanpå alla andra bekymmer för befolkningen iglesbygd drabbas de också av en straffskatt i form av högdrivmedelsskatt. Många miljöproblem kan kopplas till bilismen, mendessa problem finns främst i storstadsregionerna. Detta talar för endifferentierad drivmedelsskatt.Bilister i glesbygden betalar betydligt mer i drivmedelsskatt änbefolkningen i storstäderna. I glesbygden är många av naturliga skällångpendlare. För dessa är bilen det enda alternativet vid resor till arbetet,läkaren, affären, daghemmet och de kulturella arrangemangen. Mångabarnfamiljer i glesbygden är också beroende av två bilar, vilket gör attdrivmedelsskatten tar stor del av dessa familjers budget. En sänktdrivmedelsskatt skulle också med stor sannolikhet stimulera till investering inyare och därmed miljövänligare bilar.Det är inte ovanligt att en arbetslös som bor i glesbygd tvingas tacka nejtill erbjudande om arbete eftersom bilresandet på grund av de högadrivmedelsskatterna blir för kostsamt. Även många småföretagare iglesbygdslänen upplever situationen mycket besvärande med höga energi-och transportkostnader. Exempel finns också på företagare som gått misteom viktig kompetent personal på grund av de höga resekostnaderna.En differentiering av drivmedelsskatten skulle vara en konkret åtgärd föratt ge människor möjlighet att bo kvar i glesbygd. Den skulle också ge merrättvisa förhållanden mellan glesbygdslänen som kämpar med vikandebefolkning och minskat antal arbetstillfällen och storstadsregionerna somkännetecknas av tillväxt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en differentierad drivmedelsskatt.Stockholm den 5 oktober 1999Dan ()
mot · GN02Sk747 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk747av , ()Reklamskattens avskaffandeDen avskaffades reklamskatten för direktreklam.Riksdagen fattade beslut i enlighet med regeringens proposition i majförra året. skatteutskott villkorade sitt godkännande med attdetta skulle ses som ett första steg i en total avveckling av reklamskatten.En sådan total avveckling kunde ske när de samhällsekonomiskavillkoren så medgav. skulle regeringen följa frågan ochåterkomma till om man såg några negativa effekter av beslutetom att avskaffa reklamskatten för direktreklam. Dessa effekter har nukunna skönjas i och med att direktreklamen ökar kraftigt och att det interåder konkurrensneutralitet. Det finns därför all anledning för regeringenatt återkomma med ett program för hur reklamskatten totalt kanavvecklas.Förändringarna i medielandskapet går snabbt där nya medier tillåtskonkurrera på helt andra villkor än de gamla. Så finns bara reklam-skatten kvar på det tryckta ordet. Dvs här föreligger en klar diskriminering.Reklamskattefrågan har debatterats . Senast utreddes skatten1997 då en statlig utredning konstaterade att enda sättet att skapa rättvisamellan olika medier var att avskaffa reklamskatten. Något som ocksåremissinstanserna instämde i. inställning och det faktum attbåde den nuvarande finansministern och hans föregångare uttalat sig för attreklamskatten bör avvecklas gör att man nu kan gå från ord till handling.Riksdagen bör därför fatta ett principbeslut om att reklamskatten i sin helhetbör avvecklas och att regeringen bör återkomma till med ettförslag om hur detta praktiskt skall genomföras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att reklamskatten bör avskaffas.Stockholm den 5 oktober 1999Johnny (kd)
mot · GN02Sk748 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk748av , Per (v)Avdragsrätt vid dubbel bosättningInledningDe som har ett permanent arbete på annan ort och tvingas tilldubbel bosättning har rätt till avdrag för den dubbla bosättningen underlängst om man är gift eller sambo. För övriga skattskyldiga gälleravdragsrätten under längst ett år.I mars i år (prop. 1998/99:83) föreslog regeringen förändringar vad gälleravdragsrätten för dubbel bosättning vid tillfälligt arbete. Man slopade dentvåårsgräns som fanns och föreslog istället att avdrag ska medges så längedet tillfälliga arbetet pågår. Däremot förändrade man inteavdragsmöjligheterna för dem som har ett permanent arbete på annan ort ochsom tvingas till dubbel bosättning. Som skäl hänvisades det, i den debatt somdå fördes i , till den utredning som satt och att man inte villeföregripa den. lämnade utredningen om avdrag för ökadelevnadskostnader m.m. sitt slutbetänkande (SOU 1999:94). Någonförändring av reglerna vid permanent arbete föreslås dock inte.Vänsterpartiets förslagVänsterpartiet anser att det bör övervägas vilka förändringar som kangöras i avdragsrätten vad avser dem som har dubbel bosättning medanledning av permanent arbete. I annat fall uppkommer det skillnader ireglerna mellan dem som har dubbel bosättning till följd av ett permanentarbete och dem som har en mer eller mindre dubbel bosättning genom attha tagit tillfälligt arbete utanför bostadsorten.Dagens arbetsmarknad för människor i glesbygdsområden är också imånga fall av sådan art att den enda möjligheten att erhålla ett arbete ärgenom att ta ett arbete utanför den ordinarie bostadsorten. För dessamänniskor är det av stor vikt att avdrag medges för det dubbla boendet. Inteminst gäller det för människor som annars kan komma att tvingas sälja sinahus på en marknad där de inte ens får nog betalt för att täcka lånen påfastigheten. För kommuner med stor utflyttning är det också viktigt att dessamänniskor ges möjlighet att bo kvar i kommunen. Eftersom konsekvensernaav en utvidgad avdragsrätt för dubbelt boende vid permanent arbete på annanort ej utretts bör detta göras skyndsamt. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos ger regeringen begär en att utredning avkonsekvenserna av avdragsrätt vid dubbel bosättning med anledningav permanent arbete.Stockholm den 5 oktober 1999Per ()()()()()()
mot · GN02Sk749 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk749av , ()Avdragsrätt för gåvorI en värld med krig och svåra umbäranden känns kravet om en solidaritetmed världens fattiga allt mer angelägen. Med stor oro konstaterar vi attSveriges bidrag till världens fattiga länder minskat kraftigt under senareår. Varje gång den socialdemokratiska regeringen lagt fram ett sparpakethar ingen utgiftspost fått vidkännas så kraftiga nedskärningar sombiståndet. Även om regeringen påstår att den ej övergivitenprocentsmålet så visar man genom sina budgetförslag att den ipraktiken gjort just detta. Det saknas miljardbelopp i regeringensbudgetförslag för att enprocentsmålet skall uppnås. harbehovet av stöd för enskilda och solidaritet med världens fattigamänniskor inte minskat. får vi bevis för det enorma behov somfinns i olika delar av vår värld. De fattiga i världen har under senare årblivit ännu fattigare.Ideella insatser nödvändigtRegeringens kraftiga nedskärningar inom biståndets område innebär attsolidaritetshandlingar från enskilda människor blir allt merbetydelsefulla. För att uppmuntra enskilda donationer anser vi att enavdragsrätt för gåvor till ideella ändamål bör införas. En avdragsrätt avdenna typ finns bl a i , , , , ,och bör upprätta en förteckning över organisationertill vilka utgivna gåvor kan anses avdragsgilla. Ett högsta belopp för avdragbör fastställas liksom ett minsta belopp. Det bör ankomma på denskattskyldige att styrka att gåva utgivits. Avdragsrätten bör utformas så attden har samma värde oberoende av givarens inkomst exempelvis i form aven reduktion på slutskatten.Som en kompensation för det sänkta statliga biståndet föreslår vi sålundaatt donationer till enskilda organisationer ska vara avdragsgilla upp till ettfastställt belopp. Avdragsrätten kunde utformas på så sätt att den kan gällaför följande typer av organisationer:- svenskt trossamfund som regelbundet anordnar offentlig gudstjänstliksom organ för trossamfund, t ex församling- samarbetsorgan för trossamfund- organisation som är anknuten till trossamfund och som kan anses utgöraen del av dess verksamhet- organisation som utövar hjälpverksamhet till förmån för personer sombehöver bistånd av särskilda sociala eller ekonomiska skäl- organisation som utövar internationell biståndsverksamhet- organisation som verkar för internationellt samförstånd eller för respektför de mänskliga rättigheterna- organisation som arbetar för att bekämpa sjukdomar eller för att förbättravillkoren för sjuka eller handikappade- 10F- PHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om avdragsrätt för vissagåvor till ideellt och humanitärt arbete.Stockholm den 5 oktober 1999Elver ()()
mot · GN02Sk750 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk750av Calner, (-s)Moms för djurparkerNär fattade beslut om att differentiera mervärdesskatten ienlighet med förslag i proposition 1996/97:10 omfattades inte NordensArk och liknande anläggningar av den reducerade mervärdesskatten.I anslutning till propositionen inlämnades ett antal motioner, vilka yrkadeatt djurparker i skulle erhålla reducerad moms i enlighet med EU:sdirektiv.Motionerna avslogs med anledning av det kärva budgetläget.Vi hade hoppats att budgetläget skulle kunna medge dennareducering, men så icke.Nordens Ark skapades 1988 med syfte att bevara utrotningshotade djur.Verksamheten bedrivs som en ideell stiftelse, Stiftelsen innefattar också avel och uppfödning, återinplantering närså är möjligt, forskning och utbildning, att sprida information som skaparförståelse för dessa så värdefulla insatser och åtgärder för en uthållig utveck-ling.Nordens Ark är utsedd att bevara svenska lantraser. Anläggningen invig-des i augusti i år.I EU:s sjätte mervärdeskattedirektiv, artikel nr 13, punkt 7 bilaga H stårdet bland annat att reducerad skattesats skall tillämpas för tillträde tillmuseer, djurparker och biografer.I de internationella avels- och forskningsprojekten samarbetar NordensArk liksom andra djurparker med framförallt djurparker i Europa.Dessa har, med stöd av EU:s direktiv, reducerad moms i t.ex. ,, , , och Irland.I de länder där man har endast en momssats är djurparker helt befriade frånmervärdesskatten.Vi anser att det nu är att göra en översyn av reglerna för mer-värdesskattesatsen som gäller för djurparker.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av mervärdesskattesatsen fördjurparker.Stockholm den 5 oktober 1999Lisbet Calner (s)()
mot · GN02Sk751 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk751av , ()Differentierad fordonsskattBilen är ett viktigt transportmedel och avgörande för människor i storadelar av landet. I bl.a. våra län, med långa avstånd och begränsadkollektivtrafik, är bilen en nödvändighet. Vi bör sträva efter sänktakostnader för användande av bilen som transportmedel sommiljömålen ska uppnås. Det måste ske med teknikförbättringar ochförändrade bränslen. Skattebefrielse på miljövänliga drivmedel minskarockså totalkostnaden för bilen.För dem som är i behov av bilen för att ta sig till och från sitt arbete ärreseavdragen ett instrument. har medverkat till att reseavdragenhöjts.Ett annat sätt är differentierad fordonsskatt. Län och orter med långaavstånd till service och arbete och oftast begränsad kollektivtrafik får betalamindre eller ingen fordonsskatt, trafikintensiva storstäder med väl utbyggdkollektivtrafik får betala nuvarande eller en högre fordonsskatt. En differen-tierad fordonsskatt underlättar ekonomiskt för landsbygdsbor där bilen oftastär helt nödvändig som transportmedel och stimulerar till att begränsabilåkandet i större städer där kollektivtrafiken är väl utbyggd. Vi föreslår atten differentierad fordonsskatt bör utredas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om differentierad fordonsskatt.Stockholm den 5 oktober 1999Kenneth ()()
mot · GN02Sk754 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk754av Furustrand, ()Avveckling av reklamskattenDet råder bred enighet om att reklamskatten bör avskaffas. Förnärvarande finns det emellertid inte ekonomi för att avskaffa skattentotalt. Vi kan därför acceptera att regeringen börjar avveckla skatten pådirektreklam. Men det kan leda till nya nackdelar och därför vill jag attregeringen återkommer till i frågan. Detta var riksdagensskatteutskotts enhälliga uppfattning om reklamskatten i maj 1998.Finansministern har vidare redovisat att regeringen anser attreklamskatten bör avskaffas. Det finns således en bred politisk enighet om attden skall avskaffas. Reklamskattefrågan har utretts i omgångar, senast 1996-1997.Utredningen konstaterade arbete att det enda sättet att uppnåmålet om en rättvis beskattning var att avskaffa reklamskatten. Det var ocksåvad man föreslog.En överväldigande majoritet av remissinstanserna instämde i utredningensförslag att reklamskatten avskaffas. Ett första steg har tagits när reklam-skatten på direktreklam avskaffades vid nyår. Tyvärr innebar den ändringenatt direktreklamen nu har ökat sin andel av reklamresurserna på bekostnad avtidning och tidskrifter. Det tryckta ordet diskrimineras således.Med skatteutskottets ovan redovisade inställning och med instämmande avregeringen och en enig remissopinion måste nu det första steget snabbt följasav ett totalt avskaffande av reklamskatten. Annars kommer den nuvarandesnedvridningen av konkurrensen att ytterligare förstärkas och utökas.Enligt min uppfattning bör regeringen återkomma till riksdagenmed en preciserad avvecklingsplan för reklamskattens avskaffande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en avvecklingsplan för när reklamskatten i sinhelhet skall vara avskaffad.Stockholm den 5 oktober 1999Reynoldh Furustrand (s)