mot · GN02Ub806 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub806av , ()Antagningsregler till högskola och universitetDe nuvarande antagningsreglerna till högre utbildning framstår somalltmer godtyckliga och orättfärdiga. De är förknippade med enrättsosäkerhet för den enskilde som är oacceptabel. De medför dessutomatt tusentals studenter från gymnasieskolan belastar både sin egen ochsamhällets ekonomi med ett extra studieår på gymnasial nivå för attkunna konkurrera om högskoleplatserna.Betygssystemet i skolan dåligt urvalsinstrumentNär de nuvarande betygen i skolan utarbetades var inte syftet att deskulle användas som urvalsinstrument. Att använda dem för rangordningoch urval till högre utbildning går därför stick i stäv medursprungstankarna med de nya betygen. Det är därför det finns såuppenbara brister i dem som urvalsinstrument. Många av de längstakurserna ligger i årskurs 1. Därmed har de en stor betydelse förslutbetyget, fastän kurserna i årskurs 3 är på en mycket mer avanceradnivå. Betygets jämförelsetal ger alltså inte en riktig bild av denkunskapsnivå eleven har när han eller hon slutar gymnasiet.Det är mycket diffusa och svårtolkade kriterier som ligger till grund för deolika betygsstegen. Det ger därför en falsk bild av exakthet när dessa betyggenomgår s.k. meritvärdering till högskolan och förvandlas till exaktajämförelsetal som t.o.m. förses med två decimaler.Ytterligare bekymmer i nuvarande system är att det enligt reglerna inte ärtillåtet att höja godkända betyg under själva gymnasietiden, däremot omedel-bart efter. Resultatet av detta är att det förekommer taktiskt agerande frånelever , som går ut på att inte bli godkänd i ett ämne föratt på så sätt senare göra en prövning för att få ett högrebetyg. Eleverna lär sig att det gäller att trixa och välja taktiskt.Det finns många fler exempel som kan illustrera den rättsosäkerhet som ärföljden av otydliga, svårtolkade och ibland obegripliga regler i betygsut-färdandet i gymnasieskolan.Samhällsekonomiskt slöseriAv dem som antagits på sina gymnasiebetyg har cirka 25 procentkompletterat det ursprungliga betyget med nya betyg i ett eller fleraämnen. Merparten av dessa har gjort en s.k. konkurrenskompletteringoch tillbringat det gångna läsåret i komvuxkurser eller i Kunskapslyftetoch där höjt sina godkända betyg till en högre nivå.Möjligheterna att klara högskolestudier torde inte öka nämnvärt av att höjat ex sina betyg i sådana kurser där man har betyg i kurser på en högrenivå. I princip handlar det om att konkurrera ut andra nybakade studentersom i sin tur måste påbörja konkurrenskomplettering.Se över antagningssystemetDet är nödvändigt att följa upp och reformera regelsystemet runt skolansbetygssättning. Detta är ett grundläggande krav för att detöverhuvudtaget ska gå att använda betygen på ett ändamålsenligt sätt förantagning till högre studier.Antagningssystem till högskola och universitet måste också ses över. Ettalternativ är att betygens roll begränsas till att ge grundläggande och särskildbehörighet. Urvalet görs sedan på grundval av nationella högskoleprov somutformas olika för dem som söker naturvetenskaplig och samhällsveten-skaplig utbildning, kanske med ytterligare inriktningar mot läkarutbildning,juridik, journalistik osv. Möjligheten för varje enskild högskola att självbestämma antagningsregler bör övervägas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betygssystemet och betygssättningen i skolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om antagningssystemet till högskola och universitet,3. att hos regeringen begär en utredning om ett nytturvalssystem för antagning till högskola och universitet i enlighet medvad som anförts i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Catharina ()