mot · GN02MJ523 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ523av de , ()Hönsens roll i ekologisk utvecklingKronobergs läns största KRAV-producent av ägg ärnystartad med 500 värphöns. Äggen packas på gården ochägaren kommer själv att köra äggen till butiker och andraintressenter (en förskola har redan hört av sig) i närområdet.Det enda som inte är närproducerat är det ekologiskahönsfodret som kommer från Gotland.Många andra äggproducenter med småskalig hönshållning eller medekologisk äggproduktion har etablerat sig i närområdet.KRAV-godkänd äggproduktion har vuxit snabbt och utgör i dagnärmare av landets totala äggproduktion. Det finns några storaenheter med 5.000-6.000 hönor, men de flesta har färre än 1.000 hönor.Småskalig hönshållning ökar också, ofta men inte alltid ekologisk, men ävennär gården inte odlas enligt ekologiska principer bidrar hönsen i småskaligaenheter ofta till ett ökat kretslopp i jordbruket. Det går alltså att förena goddjurhållning med uthållig produktion.2003 går de sista dispenserna för buräggsproducenter ut. be-slut att förbjuda hönshållning i bur ska då vara genomfört. Drygt4,2 miljoner värphönor sitter i bur på dispens.Enligt uppskattning är av värp-hönorna frigående . De flesta av dessa hönor hålls på golv inomhus,men det finns även uterastgårdar i storskaliga golvhönsanläggningar.Efter att beslöt att ändra djurskyddsförordningen 1997 innebärminimikraven för hållning av värphönor att de ska ha tillgång till värprede,sandbad och sittpinne. Djurskyddsförordningen stadgar dock inte att hönornaska ha tillräckligt utrymme för att kunna utföra medfödda beteenden. Dennarevidering följer inte djurskyddslagens krav i 4 § där det stadgas att djur skahållas på ett sådant sätt att de ska kunna bete sig naturligt. Djurskydds-förordningens nuvarande lydelse ger däremot utrymme för att behållaburarna fast i modifierad form. Försöksverksamhet i enlighet med djur-skyddslagens krav att ny teknik ska prövas från djurskydds- och djurhälso-synpunkt har påbörjats med så kallade modifierade burar.Jag anser att ingen form av burhållning uppfyller djurskyddslagens grund-läggande krav, och det var inte heller avsikt 1988 att hönornaskulle vara kvar i burarna.Regeringen uttryckte senast i höstens regeringsdeklaration att om-ställningen till ett ekologiskt hållbart och uthålligt samhälle ska ha fortsatthög prioritet. Investeringsbidrag har fördelats till sådana åtgärder.Intensiv djurhållning i stora enheter utgör en del av belastningen på miljönoch har också konsekvenser för bibehållande av såväl ett öppet landskap somkretsloppet, arbetstillfällen och försörjningsmöjligheter på landsbygden.Äggproduktionen är i första hand koncentrerad till stora enheter och därförmiljöbelastande.Om nu regeringen menar allvar med ett ekologiskt hållbart och uthålligtsamhälle måste ett samlat grepp också tas beträffande djurhållningsformerna.Sambandet mellan djurproduktionsformer och miljö har beskrivits i flerarapporter , bl.a. från . Fler mindre enheter,småskalighet, geografisk närhet mellan produktion och konsumtion ärfaktorer som är betydelsefulla om utvecklingen ska vändas i Sverige.Vi har i en unik chans att förändra hönshållningen så att denuppfyller krav på ekologisk hållbarhet, eftersom äggproduktionen ska varaomställd till 2003. Inriktningen måste vara övergång till system där hönornagår fritt. Modifierade burar permanentar hönshållning inomhus i bur ochkommer att innebära, om de får spridning, att stora miljöskadande enheterskapas. Skillnaden mot nuvarande burhållningssystem är marginell, även omstörre totalyta krävs för att hålla samma antal hönor som i dagens burar. Denmodifierade buren är kompletterad med ett rede och ett sandbad, som oftastär placerade ovanpå varandra.Ekologisk hållbarhet och uthållighet går hand i hand med småskalighet,även om det går att förena med viss storskalighet. Från djurens synvinkel ärdet en fördel att inte vara för många i grupp. Enligt aktuella forskningsrönkan en höna känna igen så många som 75 upp till 100 andra hönsindivider,men i större grupper än så ökar risken för problem med rangordning ochandra beteenden. Det är viktigt att regeringen vidtar åtgärder för att stimuleraen övergång till småskalig hönshållning inför dispensernas upphörande. Detär en fördel om nya äggproducenter av varierande storlek på produktionenetableras, eftersom lösgående höns kräver helt andra kunskaper änburhållning, nämligen djurintresse och djurkunskap.Det har varit trögt att komma igång med alternativa produktionsmetoder,främst på grund av burhönsnäringens hårdnackade motstånd. Men ävensvårigheterna för alternativproducenter att erhålla tillräckligt stöd, bådefinansiellt och med rådgivning och utbildning, har varit en hämsko.Regeringen bör utarbeta ett särskilt hönsomställningsprogram förekologisk och småskalig hönshållning som ska utgöra huvudinriktningen förövergången från burhållning till frihet för hönorna. Finansiering av detta kantill exempel ske inom ramen för de lokala investeringsprogrammen förekologisk hållbarhet, LIP, eller EU:s landsbygdsstöd. Ett räkneexempel kanvisa omställningens effekt: Om dagens 4,2 miljoner hönor skulle släppas friai småskaliga anläggningar med 500 höns vardera blir det cirka8.400 producenter. En sådan omställning skulle innebära ett uppsving pålandsbygden, och om majoriteten försöker få avsättning för äggen lokalt(vilket är en allt starkare trend bland nyetablerade äggproducenter), skulledet betyda en total strukturförändring av äggnäringen som uppfyller de målom hållbarhet som uppställts av regeringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utarbeta ett hönsomställningsprogram förekologisk och småskalig hönshållning.Stockholm den 4 oktober 1999Marietta de ()