ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Kr276 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr276av Stafilidis, ()LänskonstnärerI vissa län finns flera länskonstnärer, i andra finns inga alls. Det är avstor vikt att länskonstnärerna har förankring i det geografiska område därde arbetar samt i den konstnärliga verksamhet de verkar inom. Här är detviktigt att se regionens konstnärer som en tillgång. Länskonstnärerna ären oerhört viktig resurs för amatörkulturen och de fungerar som en länkmellan amatörer och det professionella kulturlivet. Även för skolor ochkulturskolor kan länskonstnärerna fylla ett stort behov då det gäller attkoppla samman professionella konstnärer med skolans egenkulturverksamhet.Kulturrådet bör ges i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att få tillstånd länskonstnärstjänster på områdena teater och dans i samråd med de länsom saknar sådana tjänster. Detta bör givetvis ske i samråd medrespektive län.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att får i uppdrag att ienlighet med vad som anförts i motionen undersöka förutsättningarnaför att inrätta länskonstnärstjänster på områdena teater och dans.Stockholm den 5 oktober 1999Tasso Stafilidis (v)(v)
mot · GN02Kr277 · 1999-10-05 00:00:00 — Vilket ges regeringen till känna.17 Hemställan17 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en konsekvensanalys när det gällereffekterna av att medelstilldelningen till teater och dans inte följer denfaktiska kostnadsutvecklingen2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utvärdering av hur anslagensstorlek svarar mot den verksamhet som bedrivs på respektive teater-och dansinstitutioner och i de fria grupperna3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning av regleringsbrev,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att överväga ett särskilt turnéstöd förde fria grupperna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att två- eller treåriga avtal bör slutas med de friateater- och dansgrupperna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den bör överväga hur ett förslag till långsiktiglösning på frågan om verksamhetsbidrag och projektbidrag skall se ut,7. att som sin mening ger regeringen till känna att denbör överväga möjligheten att inrätta nationella uppdrag på teater- ochdansområdet i enlighet med vad i motionen anförts,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fasta ensembler i och Södermanlandslän,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utarbetande av regler för kultursponsring,10. att hos regeringen begär en utredning avstimulansåtgärder för efterfrågan på kultur,11. att hos regeringen begär redovisning av könsbundenstatistik inom kultursektorn i enlighet med det i motionen anförda,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i arbetet inom EU och FN främja detinternationella kulturutbytet.Stockholm den 4 oktober 1999Tasso Stafilidis (v)(v)()()()()()
mot · GN02Kr278 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr278av , ()medelstilldelningI kulturpropositionen Förslag till en ny kulturpolitik fanns en tydligmarkering att tillgång till kultur skulle finnas i hela landet, och att dettaskulle avspeglas också resursmässigt. Därför är det med förvåning man iårets kulturproposition kan läsa att endast fått 1,37 procentshöjning av anslaget medan fasta Stockholms-institutioner som Operanfått 3,46 procents höjning. kan knappast förväntas motsvaralöne- och inflationsökning. Det är uppenbart att regeringen koncentrerarett utökat teaterstöd till under år 2000.En viktig aspekt vid fördelning av budgetmedel är hur tidigare medelförvaltats. ökade sina publiksiffror , från260 000 till 400 000. Detta måste betecknas som en historisk framgång.Även antalet produktioner och samarbeten med andra teatrar har ökat.Riksteatern är därmed största teater.Riksteatern är också en växande folkrörelse. När andra föreningar tapparmedlemmar har , blott ett drygt år efter beslutet om enskiltmedlemskap, 17 000 medlemmar. En väsentlig förklaring till denna snabbamedlemstillströmning är offensiva initiativ för den levandescenkonsten i hela landet genom bland annat förmånskortet ScenpassSverige.Den extra resursförstärkning på 1,5 miljoner som begärt för attkunna fullfölja arbetet med Scenpass måste betecknas som rimligt.Detta är viktiga pengar inte bara för utan för det fortsatta teater-och kulturintresset i . Inom anslaget för kulturinstitutioner bör 1,5miljoner kronor omfördelas till Riksteatern.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om omfördelning av kulturmedel till Riksteatern.Stockholm den 5 oktober 1999Maria ()
mot · GN02Kr279 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr279av , ()Tyst teaterAtt vara döv eller gravt hörselskadad innebär ett liv med utanförskap frånden kommunikation vi hörande tar för given. För oss andra är nyheternapå radion, informationen i högtalarna eller på teatern självklaraingredienser i livet.Sedan 1977 ingår teatergruppen i . Gruppen agerarpå teckenspråk för döva men även för hörande. Det är inte svårt att förståvikten av att kunna följa en pjäs på det egna språket. Teckenspråket är ju dedövas förstaspråk. Eftersom pjäserna även är anpassade för hörande hjälperdenna teater till att sprida kunskap om de dövas kultur.Tyst Teater har således blivit alltmer betydelsefull för en publiksom har eftersatta behov av kulturell stimulans och förnyelse. Gruppenturnerar över hela landet men saknar resurser att kunna möta upp det enormabehov som döva barn, ungdomar och vuxna har av kulturupplevelser.Tyst Teater kommer aldrig att bli "självförsörjande" utan är beroende avbidrag för sin existens. Samma sak gäller för övrigt också för Riksteaternsom helhet - denna viktiga kurturinstans för alla oss som inte är bosatta istorstadsregionerna. Likväl bör särskilda resurser "öronmärkas" för TystTeater och detta bör kunna ske genom omfördelning av bidrag. Det finns arbetslösa skådespelare med teckenspråkskunskap. Utan att stora ekono-miska resurser behöver tillföras kan en förstärkt Tyst Teater betyda oerhörtmycket för de döva.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av "öronmärkning" av kulturpengar tillförmån för de dövas kulturutbud.Stockholm den 5 oktober 1999Ulla ()Elisebeht ()
mot · GN02Kr280 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr280av , ()GöteborgsoperanUnder de som har verkat har den byggt upp enbred publikbas och fått ett gott renommé inom branschen.Publiktillströmningen och antalet föreställningar gör att Göteborgsoperani dag mycket väl kan jämföras med i bildades kan man med fog säga attGöteborgsoperan har blivit hela opera. i Väst, program för konserter i regionen, informations-insatser, turnéer med produktioner från är några aktiviteter somnu pågår.Alltsedan starten har haft svårigheter att få de ekono-miska resurserna att täcka kostnaderna för driften. Genom att genomföraextraordinärt många föreställningar av vinstgivande uppsättningar, kraftiganedskärningar i personalstyrkan, höjning av biljettpriserna, samarbete mednäringslivet och mottagande av extra anslag från och VästraGötalandsregionen har dock lyckats nå ekonomisk balans iboksluten.För att komma till rätta med denna bekymmersamma situation har manfrån sida arbetat mycket aktivt med att öka de inkomst-poster som man själv kan påverka. Efter höjningen av biljettpriset inbringarbiljettförsäljningen ca . Sponsorer ger ett tillskottikassan på . Sammantaget har en själv-finansieringsgrad på , vilket är en mycket hög andel för attvara en teaterinstitution. Det kan nämnas att i biljettintäkter på ca 40 miljoner.Mot denna bakgrund ter sig framtid osäker. Att öka in-komsterna genom en ytterligare höjning av biljettpriset eller genom enkraftig ökning av antalet försålda biljetter är osannolikt. finnsingen hållbar finansiering.Om inte bredden och kvalitén på verksamheten vid skallgenomgå en kraftig försämring bör statsbidraget öka med 20 miljoner kronor.Med ett tillskott på skulle den offentliga bidragsdelen tillGöteborgsoperan öka från till . Med tanke på attregeringen i sin budgetproposition föreslår att statsbidraget till och i , vilka redan ärbetydligt mer gynnade med avseende på statliga bidrag, ökas med20 är det rimligt att statens anslag till -hela opera - ökar med 20 miljoner kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statligt anslag till Göteborgsoperan.Stockholm den 4 oktober 1999Britt ()()()()()
mot · GN02Kr282 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr282av Wahlén, ()NorrdansInledningUnder anslag A 3 Nationella uppdrag i budgeten för avsätterregeringen . Samtliga uppdrag är och varjemottagare får 1 miljon . Till nya uppdrag för perioden 2000-2002har regeringen utsett Teater i , Filmpool Nord i ,Cirkus Cirkör i och dessutom Musik- ochKulturskoleråd, i och läns museum.Det finns inget uppdrag för dansJag har ingenting emot något av dessa val. Men förvåningen är stor överatt dansen ingenstans är företrädd bland dessa uppdrag, eftersomKulturdepartementet tidigare presenterat ett förslag som innefattadeNorrdans i . I sin skrivelse till remissinstanserna i maj i årskrev att föreslagit att konstområdetdans skulle tillföras ett nationellt uppdrag, eftersom dansen fått en alltstörre betydelse och verksamheten på området växer och utvecklas överhela landet. Norrdans skulle enligt genom sittuppdrag komma att fungera som en viktig förebild i sitt regionala arbete.Norrdans bör få nationellt uppdragAtt detta uppfattades som ett löfte av Härnösandsborna och Norrdans-ensemblen är knappast att undra över. I budgetpropositionen finns helleringet som talar om varför inte något nationellt uppdrag gick tillNorrdans. Jag anser att ett nationellt uppdrag för dans skall inrättas. Detbör för den första treårsperioden gå till Norrdans, som också avremissinstanserna ansetts vara en lämplig bärare av uppdraget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att inrätta ett nationellt uppdrag för dans-området med början ,2. att beslutar att uppdraget enligt vad i motionenanförts skall tilldelas Norrdans i för den förstatreårsperioden.Stockholm den 4 oktober 1999Gunilla Wahlén (v)
mot · GN02Kr283 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr283av , ()Vadstena-AkademienVadstena-Akademiens situation är svår. I årets budget finns ingautvecklingspengar till anslagsposten för Bidrag till viss teaterdans ochmusikändamål. Därmed är verksamhet i grundenhotad.Vadstena-Akademien är en av landets viktigaste institutioner för forskningoch utbildning på musikteaterområdet. Verksamhetsgrenarna kombinerasmed uppsättningar av såväl yngre som nyskriven musikteater av hög klass.Detta gör till en viktig kulturell verksamhet, inte bara förÖstergötland utan för landet i stort. En kulturell verksamhet som innebärbåde ett bevarande av kulturarvet och en utveckling av det.Efter 35 års verksamhet fungerar fortfarande som ettkreativt centrum för musikteaterartister, dirigenter, regissörer, tonsättare mfl. Samarbete har skett med i , och KungligaOperan i undersöker möjligheterna till samarbete.Det finns ett gott samarbete mellan , Campus och . Genom olika kurser kan studenternaförena teoretiskt kunnande och förmåga till kreativitet i närheten av ettkvalificerat praktikfält. Detta samarbete kan utvecklas ytterligare.Fler skäl för att uppmärksamma vid medels-tilldelning finns. Men för att fullfölja sin verksamhet med avseende på såvälbasverksamhet som utvecklingsinsatser enligt intentionerna behövs ett ökatanslag på ca . Detta bör finansieras genom enomfördelning inom ramen för kulturanslagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Vadstena-Akademien.Stockholm den 5 oktober 1999Yvonne ()
mot · GN02Kr285 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr285av Niska, ()Stöd till tornedalsk teaterverksamhetFörslag föreligger om att ratificera konvention omhistoriska minoritetsspråk. I konventionen anges vissa minimikrav somskall uppfyllas för att säkerställa de historiska minoritetsspråkensställning. För att en minoritetskultur, med anknytning till de historiskaminoritetsspråken, skall kunna hävda sig bland annan kultur, krävssärskilt statligt stöd.Minoritetsspråkskommittén visar i sitt betänkande (SOU 1997:192) påvikten av att stödja de historiska minoriteternas kultur. Kommittén föreslåratt skall ges i uppdrag att ansvara för att bl.a. den torne-dalska kulturen ges tillräckligt utrymme i det svenska kulturlivet. Förslagetär allmänt hållet och pekar inte ut något särskilt stöd till teaterverksamhet.Tornedalsteaterns arbete är mycket viktigt för den tornedalska kulturen.Motionens syfte är att säkerställa teaterns möjligheter till fortsattverksamhet.Tornedalsteatern (ToTe) är en amatörteaterförening som har verkat sedanjanuari 1986. Det är en partipolitiskt och religiöst obunden ideell organisa-tion. Syftet med organisationens arbete är att lyfta fram den tornedalskakulturen, språket - meänkieli - och att stärka identiteten för tornedalingargenom att aktivt arbeta med teater i svenska . Alla pjäser somToTe sätter upp är specialskrivna för ToTe. Språken i pjäserna är svenskaoch meänkieli. Flera av produktionerna har satts upp i två olika språkligaversioner av samma ensemble. Syftet med att använda båda språken är delsatt stärka den egna gruppen, dels att nå ut till majoritetsbefolkningen.Det är alltså uppenbart att Tornedalsteaterns arbete ligger i linje med desträvanden har att stödja de historiska minoriteternas kultur. I linjemed detta bör staten ta sin del av ansvaret för att trygga och utvecklaverksamheten vid teatern.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statligt stöd för att trygga och utveckla verk-samheten vid Tornedalsteatern.Stockholm den 4 oktober 1999Bengt Niska (s)()
mot · GN02Kr287 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr287av , ()i ToboDet är glädjande att se den verksamhet som frodas på folkmusik-institutet i , . Detta tack vare eldsjälar på orten samt attsamhället, staten, lanstinget och kommunen bidragit med ekonomiskamedel så att det gått att förverkliga ett länge uppdämt behov som ärtill gagn för hela Sverige.Musiken förenas i kultur och utbildning. Elever kommer ifrån hela landetoch man har även någon elev som kommer utanför landets gränser. Det finnsall anledning att folkmusiken, dansen och sången även skallknytas samman i en för oss i landet mångårig kultur, som stimulerar ochfostrar till samhörighet människor emellan.För bruksorten , en av de norduppländska bruksorterna, har dennaverksamhet inneburit ett lyft. Arbetstillfällen har skapats och ungdomar harkommit till orten. Det sprider glädje och ger inspiration till alla delar i sam-hället. I och trakterna däromkring finns ett livaktigt intresse för musik ochkultur. Inte minst har riksspelmannen bidragit till dettaintresse. Många ungdomar har följt i hans spår. Allt detta bidrog i hög gradtill att detta blev en lyckad satsning i Tobo.Nu handlar det om att gå vidare, arbetet får inte stanna upp. Förutsätt-ningar finns för att utveckla verksamheten i . Intresset och fina lokaler ien fin miljö för en fortsatt verksamhet.Staten bör nu garantera att denna verksamhet ges möjligheter att fortsättaoch att utvecklas i samarbete med övriga intressenter. Detta bör gesregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det fortsatta arbetet med folkmusikinstitutet iTobo bruk, Uppland.Stockholm den 4 oktober 1999Rigmor ()
mot · GN02Kr288 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr288av , ()Spårvägsmäns MusikkårHuvudman för Spårvägsmäns Musikkår, SSM, ärlandstinget. Men orkestermedlemmarna är inte landstingsanställda ochdärmed inte med automatik berättigade till pensionsavtal viaKPA. SSM är en egen fristående arbetsgivare.Eftersom orkestern inte har något statligt stöd medför det att med-lemmarna inte är anslutna till . De är inte heller an-ställda av SL vilket medför att de inte är anslutna till pensions-avtal.Problemet kan lösas genom att orkestermedlemmarna t.ex. via ett premie-system "köper in sig" hos SPV. Det är som i sådanafall gör denna bedömning. Väljer man premiesystem via KPA ärdet som gör bedömningen.Oavsett vilken modell man efter bedömningar väljer måste pengar tas frånSSM:s befintliga budget och är det fullständigt omöjligt utanytterligare tillskott.Frågan aktualiserades när orkestermedlemmarna fick de orangefärgadepensionskuverten som meddelade hur mycket man kommer att få i pensionom inkomsten förblir ungefär som . Orkestermedlemmarna konstateradeatt det var omöjligt att fortsätta spela i orkestern. Orkestern måste hitta enlösning annars tvingas musikerna att hitta andraalternativ och orkestern löper stor risk att upphöra.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet att lösa pensionsfrågan för StockholmsSpårvägsmäns Musikkår.Stockholm den 5 oktober 1999Eva ()()()
mot · GN02Kr289 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr289av , ()Statligt stöd till Spårvägsmäns MusikkårSymfonimusik får inte bli finkultur för några få. Det behöver bedrivasuppsökande, aktiv musikalisk verksamhet där människor arbetar, leveroch bor. Spårvägsmäns Musikkår (SSM) är en aktiv ochhögkvalitativ blåsorkester med en rik repertoar som tar en stor omsorgom regionens musikliv och har en stark ambition att verka nationellt.SSM grundandes och är alltså en av äldsta orkestrar. Denhar arbetat målmedvetet för att uppnå en position somen viktig musikliv. SSM presenterar 80 konsertermed fri entré samt 100 konserter för barn och ungdom underkonsertsäsongen 1999-2000.Orkestern har sin bas på Kgl Myntet och bedriver där en rik verk-samhet i form av olika serier såsom familje-, jazz- och lunchkonserter.Stockholms läns landsting är från och med den 1/1 2000 ensam huvudmanför SSM. Det ekonomiska anslaget är dock oförändrat, det vill säga 8.600000:- och utgör visserligen en god grund för verksamheten men är ändå förlitet för att täcka kostnader för tilläggspensioner samt möjligheter för deanställda att erhålla heltidstjänst med en rimlig löneutveckling.SSM är unik i genom att vara den enda professionella blås-orkestern i sin region samt den enda fullstora symfoniska blåsorkestern ilandet. Den uppskattade festivalen i kommer man också att fort-sätta med, ett evenemang som bygger på folklig bredd och där det bjuds påfri entré.Blåsmusiken är starkt förankrad med rötter från en bred folkrörelse somväxte fram . SSM utvecklar detta samarbete genomkommande sommarkurser och samarbeten med amatörer och ungdomar.SSM är den enda professionella blåsorkestern i som inte erhållerstatsbidrag. Detta trots att orkestern verkar i en region som har en presumtivpublik på av befolkning.Musikerna i orkestern har en sysselsättningsgrad på . Det är ettstort problem för orkestern att den inte kan erbjuda heltidstjänster.För att kunna arbeta vidare med musiken behöver orkestern ytterligareresurser. SSM bör därför inlemmas i den grupp av regionala orkestrar som ärberättigade till statligt stöd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bevilja statligt stöd också till StockholmsSpårvägsmäns Musikkår.Stockholm den 4 oktober 1999Christina ()Elisebeht ()()
mot · GN02Kr291 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr291av , ()SkådebananSkådebanans verksamhet grundas på att delaktighet i kulturell ochskapande verksamhet höjer livsvärdet och ger människor beredskap attmöta olika levnadssituationer. Målsättningen är att vidga deltagandet ikulturlivet för alla, men speciellt för de människor som inte kommit ikontakt med kulturlivet.Skådebanan förverkligar sin målsättning genom nätverk av människor,som genom ideellt arbete, aktivt deltar i arbetslivet med att utveckla kultur-intresset på arbetsplatser, i föreningar, i bostadsområden och skolor.Kontakter skapas mellan publik och arrangörer och ger publiken och kultur-arbetarna unika möjlighet att få insyn i varandras förutsättningar och möjlig-heter.Verksamhet behöver växa och nå ut till fler platser. Rörelsen är en av fåsom arbetar med uppsökande verksamhet inom kulturens område. Med sär-skild kraft vänder sig Skådebanan till invandrare, handikappade ocharbetslösa. Kulturupplevelser förenar människor och skapar samhörighet. Deuppsökande insatserna och det viktiga publikarbetet med inslaget av folk-bildning kan ytterligare utvecklas.Skådebanan är en organisation med stora och växande uppgifter och småekonomiska resurser. Stödet har varit oförändrat och enöversyn behöver göras för att komma tillrätta med obalansen i samhälletsstöd till kultur.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av obalansen i samhällets stöd tillkulturen.Stockholm den 4 oktober 1999Anne ()
mot · GN02Kr294 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr294av , ()och utsmyckning av EU:s lokalerNär det gäller konstnärlig utsmyckning av statlig miljö har Sverigeförvärvat goda kunskaper. Den myndighet som är verksam inomområdet, , har personal, kunskap och kompetens förändamålet. har till uppgift att genom förvärv avkonstnärliga arbeten till statens byggnader och andra lokaler för statligamyndigheter verka för att konstnärliga värden införlivas medsamhällsmiljön. Rådet ska vidare lämna statliga, kommunala ochlandstingskommunala myndigheter samt enskilda personer och företaginformation om förvärv av konstnärliga arbeten som är av betydelse församhällsmiljön samt i övrigt om konsten i denna miljö. Rådet bör även iövrigt informera intresserade om sin verksamhet. Uppdraget omfattarsåledes också utsmyckningar av de svenska beskickningarna i utlandet.Detta bör även kunna komma EU till nytta på så sätt att den särskildaerfarenhet och kompetens som finns i bör kunna tillvaratas vidutsmyckning av EU:s lokaler.Det finns ingen motsvarighet till inom EU och alla somvarit i EU:s korridorer vet att bristen på konstnärlig utsmyckning är på-fallande. Det finns undantag, när ministerrådsbyggnaden blev aktuell förutsmyckning tillfrågades medlemsländerna om sina möjligheter att medverkamed konstnärlig utsmyckning. avsatte pengar och Statenskonstråd deltog i arbetet med att utsmycka ministerrådets lokaler. Även omman kan se dylika punktinsatser så är bristen på kulturella uttryck stor ochvisar på EU:s bristande intresse för kultur. Det behövs därför en policy förkonstnärlig utsmyckning inom EU som också skulle göra det möjligt att iEU-institutionernas lokaler visa den mångfald och rikedom i konstnärligtuttryck och produktion som finns i unionens medlemsländer. Den svenskaregeringen bör ta upp frågan om utarbetande av en policy för arbetet medkonstnärlig utsmyckning av EU-institutionernas lokaler. De medlemsländersom ingår i EU bör även ta ett gemensamt ansvar för konsten inom EU:sinstitutioner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om framtagande av en policy för arbetet medkonstnärlig utsmyckning inom EU.Stockholm den 20 september 1999Carina ()
mot · GN02Kr296 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr296av , ()Midlanda-Y:et som riksmonumentI har vi ett Ysynligt såväl från land som från skystår det där vid Midlanda,formad och smyckad i konstnärlig anda.Gör riksmonument av denna vy!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utse Midlanda-Y:et till riksmonument.Stockholm den 3 oktober 1999Claes ()