mot · GN02Ub814 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub814av , ()Ny kurs för den högre utbildningen1 Sammanfattning- Kvaliteten skall stå i centrum- Strategi för framtida lärarförsörjning- Fler doktorandtjänster- Skapa fler postdoktorala tjänster- Treterminssystem- Fler fristående högskolor- Möjlighet till lokala antagningskriterier- Avskaffa kårobligatoriet- Fler utlandsstudenter- Fler utländska studenter i Sverige- Utbildningskonto för livslångt lärande- Studenter skall omfattas av lagen om sexuella trakasserier- Genusperspektiv vid tjänstetillsättning- Funktionshindrade studenter- Satsning på lärar-, vård- och omsorgsutbildningar- Utred högskolans expansion med avseende på bostäder, lärartillgång ochtillgång på läsplatser2 InledningUtgångspunkten för liberalismen är den enskilda människan. Varjemänniska skall oavsett vem hon är och var hon bor få många chanser ilivet och många möjligheter att fritt kunna växa och utvecklas. En sådanutveckling bygger på kunskap och sökande efter ny kunskap, pånyfikenhet, kreativitet, kritisk granskning och öppenhet för nya idéer.Dagens arbetsliv ser annorlunda ut än för bara sedan.Informationstekniken har brett ut sig, tillfälliga anställningsformer blirallt vanligare. Om skall kunna konkurrera på en marknad somblivit alltmer internationell krävs flexibilitet hos både arbetsgivare ocharbetstagare. höjs kraven på utbildning både på högskolenivåoch i arbetslivet.Vi vill att universitet och högskolor åter skall få sin självständighet.Forskningen skall vara fri och obunden från den politiska makten. Vi menaratt kunskap har ett egenvärde - forskning skall inte främst vara nyttig förnäringslivet, samhällsapparaten eller något annat. Den nödvändigaexpansionen av antalet platser inom den högre utbildningen hade, omFolkpartiet suttit vid makten, genomförts med kvaliteten i fokus.Utbildning av akademiker i tillräckligt antal och på tillräckligt hög nivå ärcentralt för varje land för att ha en möjlighet att hävda sig i framtiden.Internationella studier visar att har behov av att ytterligare höjautbildningsnivån på befolkningen. Den andel av varje ungdomsgenerationsom påbörjar eftergymnasial utbildning är lägre i än i andrajämförbara länder. För är målet att minst hälften av alla i enårskurs söker sig till högre utbildning.3 Liberal högskolepolitik3.1 Slå vakt om kvaliteten på undervisningenDet är positivt att alltfler bereds möjlighet att utbilda sig och sökakunskap inom den högre utbildningen. Den enskilde får mer makt attpåverka sitt liv efter universitetsstudier, bl a genom en ökad förmåga attförstå och analysera sin omvärld. Den snabba utbyggnaden får emellertidinte urholka kvaliteten på undervisning och forskning.Högskolor och universitet behöver tusentals nya lärare under de närmasteåren. Till detta kommer stora pensionsavgångar. examinerasendast omkring 1 600 doktorer . Av dem stannar inte alla inomhögskolevärlden. De skall även täcka andra behov än högskolans. Detbehövs disputerade personer som lektorer i gymnasieskolan och Komvux,forskare i industrin och utredare i förvaltningen. Det är viktigt att det finnsdisputerade personer inom många olika delar av samhället, men det innebärockså att fler människor måste uppmuntras att påbörja forskarutbildning.Men regeringens politik går i motsatt riktning.Ökningstakten av studieplatser har varit så hög att klagomål nu kommer påbristen på kompetenta lärare. får t ex köpa in lärarefrån statsvetenskapliga institutionen vid för att klara avundervisningen. Regeringens kortsiktighet när det gäller högskolansutbyggnad är extra tydlig inom detta område. Utan disputerade lärare kaninte svenska högskolor och universitet erbjuda den vetenskapliga kvalitet påundervisningen som studenterna har rätt till. Dessutom krävs en viss kritiskmassa av forskare på en kunna erbjuda en forskarvänligmiljö. Ett rikt utbud av seminarier och presentationer av forskningsresultat ärett omistligt värde både för studenter och universitetsanställda. Detta bidraräven till utbyte av idéer mellan olika discipliner, vilket förstärkertvärvetenskapen. Utbyggnaden av regionala högskolor är viktig ochnödvändig, men får inte ske på bekostnad av väletablerade och fungerandeäldre lärosäten.Folkpartiet saknar en konsekvensanalys av det kvalitativa innehållet i densvenska högre utbildningen med tanke på expansionen. kräver atthögskolans tillväxt skall utvärderas med avseende på bostäder, lärartillgångoch tillgång till läsplatser, större undervisningsgrupper och brist på lokaler.Med tanke på den brist på utbildade lärare på högskole- och universitets-nivå som blir alltmer uppenbar i och med den högre utbildningens nöd-vändiga utbyggnad efterlyser också en strategi från regeringenhur bristen skall lösas. En självklar del i den långsiktiga strategin måste varaen större rekrytering till forskarutbildningarna runt om i landet, men det ärinte tillräckligt. För att klara lärarförsörjningen krävs också en störreinternationell rekrytering av professorer, universitetslärare och forskare.För att höja kvaliteten på högskolor och universitet föreslår enviss minskning av antalet nya platser för att överföraresurser till att komma i kapp när det gäller lärare.3.2 Fler doktorandtjänsterDen biföll regeringens förslag till forskar-utbildningsreform. Reformen kom till efter en bristfällig beredning därkonsekvenserna av den inte tillräckligt analyserats. Den grundläggandeförändringen är kravet på finansiering av forskarstudierna. Dessutominnehåller reformen bl a att utbildningsbidragen återinförts i stor skala;en doktorand som har haft utbildningsbidrag eller doktorandtjänst skall ejautomatiskt ha rätt att erhålla studiemedel för att slutföra sin forskningoch staten förordar nu stenciltryck av avhandlingar. Det nyadoktorandsystemet drabbar humaniora främst, men ävensamhällsvetenskap. Faktum är att många institutioner kan antanya doktorander, eftersom de inte kan garantera doktorandernasförsörjning.Det är visserligen svårt att få en heltäckande bild av reformenskonsekvenser, men en enkätundersökning som studentkår hargenomfört visar att antagningen till de olika doktorandutbildningarna vidUppsala universitet kraftigt minskar. antogs 159doktorander inom de kulturvetenskapliga fakulteterna - 1998 antogs 60doktorander. På de språkvetenskapliga fakulteterna har antagningen avdoktorander sjunkit med 60 procent.Forskarutbildningsreformen handlar dock inte enbart om doktorandernasförsörjning. En annan viktig del är den s k effektiviseringen av utbildningen.Genomsnittstiden skall vara för en avhandling, detta trots att när detgäller såväl svenska som utländska avhandlingar så skiljer sigforskningstiden markant mellan de olika disciplinerna. Framför allt gällerdetta för humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteter. Politiker kan geförutsättningar, bl a genom att införa fler doktorandtjänster och därmedunderlätta för en kortare doktorandutbildning. Men det går inte att på politiskväg tvinga fram ett system där tiden för disputation är densamma församtliga avhandlingar inom alla discipliner. Det är inte främst tiden, utanresultatet av forskningen som är det viktiga.Folkpartiet inser problemet med den orimliga skuldsättning som en längretids studier med studielån innebär. Men forskningens egenvärde kan aldrignog betonas. För forskningen i sig spelar exempelvis forskarens ålder ingenroll. Tvärtom finns det ett värde att även ha doktorander med andraerfarenheter som påbörjar sin forskarkarriär senare i livet. Det måste finnasflexibilitet i systemet som gör att människor med relevanta forskarambitionerockså har möjlighet att genomföra sina forskningsprojekt. Det måste tillexempelvis vara möjligt att forska på deltid. Vi måste skapa enforskarutbildning som lockar och inte avskräcker fler människor att påbörjaforskarutbildningen. För kvaliteten i svensk utbildning och den svenskaforskningens framtid är detta nödvändigt.Regeringens kortsiktighet när det gäller högskolans utbyggnad är extratydlig inom detta område. Utan disputerade lärare kan inte svenska högskoloroch universitet erbjuda den vetenskapliga kvalitet på undervisningen somstudenterna har rätt till.3.3 Fler postdoktorala tjänsterDen svenska forskarutbildningen och forskningen möter ett allvarligtproblem i form av otillräcklig tillgång på postdoktorala tjänster. Dettakan vara en bidragande orsak till kvinnors svårigheter att komma in i denakademiska världen. Rimligt vore att minst hälften av de examineradedoktorerna fick möjlighet att fortsätta en vetenskaplig postdoktoralkarriär i eller utomlands.3.4 Sommaruniversitet i väntan på tre terminerUniversitetsåret består av två terminer, en hösttermin och envårtermin, där varje termin omfattar 20 poäng, vilket är 20 veckorsstudier. Många högskolor och universitet anordnar dessutom utöver dettaspeciella sommarkurser. Det är bra. budgeterade därför extraanslag till universitet och högskolor som anordnar sommarkurser. Vi serdet som ett steg i rätt riktning att utöka valfriheten för studenter. Detfinns också andra sätt att utöka valfriheten med exempelvis störremöjlighet till distansstudier även inom de traditionellahögskoleutbildningarna.Folkpartiet anser att utbildningsåret skulle kunna delas upp i tre termineroch innefatta sommarmånaderna. En sådan indelning ger större möjlighet förstudenterna att förkorta utbildningstiden. Om även sommarterminen blir enofficiell termin får studenter som vill studera kurser inom utbildningenmöjlighet till det. De negativa konsekvenserna av det traditionella systemetmed två terminer har under de senaste årens höga arbetslöshet blivituppenbara. I stället för att tidigare slutföra en utbildning och ta en examentvingas många studenter att gå arbetslösa eller studerasommarkurser som inte är del av utbildningen. Ett treterminssystem gör detmöjligt för studenter som vill ha studieuppehåll att göra det och för andrasom föredrar att studera även att göra det.3.5 Fler fristående högskolorDet finns ett enormt tryck på högskolorna och universiteten i platser har visserligen byggts ut kraftigt , menbehovet av fler studieplatser är fortfarande stort i . Ett sätt attskapa fler studieplatser är att etablera fler fristående högskolor. Defristående högskolorna skulle kunna drivas i exempelvis stiftelseformsom med fler högskolor är många. Med fler högre läroanstalter kanfler människor skaffa sig en högre utbildning. Med högskolor som drivs medalternativa former får en sundare konkurrens inom utbildnings-sektorn.3.6 Studenterna borde få rösta med fötternaUtvidgningen av den högre utbildningen skall inte fungera somregionalpolitik. För att inte splittra upp resurser i form av pengar ochpersonal bör de koncentreras till de platser studenter söker sig till.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att utforma ett system som gör attantalet platser på olika utbildningar geografiskt relateras till antaletsökande till olika orter. På så sätt bestämmer studenterna var den högreutbildningen skall byggas ut.3.7 Friare antagningsmöjligheter för högskolor och universitetRegeringens ambitioner när det gäller antagningen till högskolor ochuniversitet har varit att införa ytterligare statliga regleringar. Högskolorsoch universitets möjligheter att själva, inom vissa ramar, utformaantagningskrav för vissa utbildningar har kraftigt begränsats. Folkpartietvill att högskolor och universitet skall få förtroendet att själva utvecklalokala antagningskriterier, inom vissa ramar som exempelvis krav påhögskolebehörighet, som skall vara tydliga för studenterna. Det är ett sättatt öka profileringen, som friare högskolor kan utformautbildningar där andra än de traditionella antagningskriterierna äraktuella. Ett exempel är antagningen till läkarutbildningen vidHälsouniversitetet i , där en del av studenterna antas viaantagningsprov och intervjuer, ett sätt som varit framgångsrikt och därförföljts av andra medicinska fakulteter, t ex ochmedicinska fakulteten i Lund.3.8 Föreningsfrihet även för studenterPrincipen om föreningsfrihet är en av de grundläggande fri- ochrättigheterna i regeringsformen. Den så kallade negativaföreningsfriheten innebär, enligt regeringsformen, ett skydd mot attgenom tvång tillhöra politisk sammanslutning, trossamfund eller annansammanslutning. anser det fel, utifrån ideologiskautgångspunkter, att studenter tvingas tillhöra studentkår, nation ellerfakultetsförening som ett villkor för att få studera. Det verkar dessutomhämmande på utvecklingen av ett svenskt öppet universitet.Den borgerliga regeringen tog initiativ till utredningen (SOU1994:47). Slutsatserna utgick från förutsättningen att de uppgifter somstudentkårerna har i viss utsträckning skall åläggas högskolorna ochuniversiteten. Kostnaden för kårobligatoriets avskaffande föreslogs bekostasav staten.Regeringen fortsätter dock att tvinga studenter att vara anslutna till enstudentkår. För är det otänkbart att acceptera ett system därenskilda människor tvingas att vara med i en organisation. Rättigheten attvälja att vara med, och att stå utanför, organisationer och sammanslutningarskall även gälla för studenter. Studentkårernas uppgifter kan i stort handhasinom högskolans ram, men också inom eventuellt tillkommande frivilligaideella studentorganisationer. I denna process är det viktigt att bevarastudentinflytandet vid universitet och högskolor, något som dock inte ärberoende av en obligatorisk organisationsanslutning.3.9 Ökade resurser till forskningenRegeringens ambition har varit att ändra i stiftelsernas regler så att derasmedel skulle kunna bli föremål för politiskt styrd forskning. Meneftersom detta inte är möjligt att göra för medel i bundna stiftelserminskade således regeringen forskningsrådens resurser. somhögskolans verksamhet expanderar har regeringen dragit ned påresurserna till den högre utbildningens kärna, forskningen.Universitetens och forskarnas självständighet är central i liberalforskningspolitik. Under århundraden har kunskap skapats, bevarats ochspritts vidare inom universitetsstrukturen. Forskning är nödvändig för attkunna skapa nya kunskaper. Forskningen skall också kritiskt värdera denrådande synen på samhället, människor och natur. Forskningen ökar inte baravåra kunskaper, den fyller också en funktion som problemlösare. Sverigesutveckling är beroende av att vi har ett fritt och kreativt forskarklimat. Detförutsätter fria forskare.Fri och obunden forskning som håller hög kvalitet är en förutsättning församhällets utveckling. Mångfald och frihet inom forskningen har ettegenvärde. Det är när okonventionella idéer möts som icke förutsägbaraforskningsresultat blir resultatet. Neddragningen på forskningsråden är därföroacceptabel. Den svenska forskningspolitiken måste ha en hög ambition. Vibehöver mer fri och mindre beställd forskning i !Forskningen behöver mer resurser. Vi anslår därför 100 miljoner kronormer än regeringen till fler doktorandtjänster för . Eftersom sektors-forskningen och uppdragsforskningen ökar så kraftigt anslår vi 150 miljonerkronor mer till säkra den obundnaforskningen.Därutöver vill vi flytta resurser från expansionen av utbildningsplatserinom grundutbildningen till forskning och doktorandtjänster för åren 2001och 2002. Inom ramen flyttar vi över 70 respektive 200 miljoner kronor.3.10 Fler utlandsstuderandeFolkpartiet anser att fler svenska studenter skall uppmuntras att studerautomlands. Vårt mål är att varje student som tar examen från en svenskhögskola och ett svenskt universitet skall ha förlagt minst en termin avstudierna utomlands. Det är viktigt, inte bara ur ett akademisktperspektiv, men också för att skaffa sig kulturkompetens och nya språk.Högskolor och universitet måste dock förbättra sina rutiner när det gäller'översättande' av utländska studier till svenska. föreslår attalla studenter som förlägger en termin eller flera utomlands, skall få ettskriftligt intyg för hur utlandsstudierna räknas vid hemkomsten. Ett änstörre problem är detta för invandrare som har lång akademisk utbildningoch som i har svårt att få den utbildningen översatt. Det måsteskapas rutiner för hur utländska universitetsutbildningar skall räknas iSverige.Sverige måste bli bättre på att stimulera utländska studenter att komma tillSverige. Vi har tämligen många från andra länder som genomgårforskarutbildning här men alltför få gör sin grundutbildning i Sverige.Möjligheterna är egentligen goda, inte minst genom EU-medlemskapet.Samtidigt är emellertid ett litet språkområde, vilket är en nackdel.Därför borde fler kurser ges på andra språk än svenska och textböcker påandra språk än svenska och engelska användas. Det skulle motiverautländska studenter att söka sig hit och ge svenska studenter bättreförutsättningar för studier utomlands. Bristen på svenska tolkar är mycketstor i t ex italienska, grekiska, portugisiska, vilket visat sig i EU-arbetet.3.11 Högskolans resurserDet behövs fler människor med naturvetenskaplig och tekniskkompetens. Med det naturvetenskapliga och tekniska basåret får deelever som gått samhällsvetenskaplig eller ekonomiskgymnasieutbildning möjlighet att skaffa sig behörighet till tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningar vid universitet och högskolor.Regeringen har beslutat att hälften av dessa platser skall förläggas vidhögskolor och resten vid den kommunala vuxenutbildningen.Detta innebär att högskolorna även har ansvar för viss gymnasieutbildning.Det är en orimlig prioritering. har istället föreslagit att Komvuxtar ansvar för dessa utbildningar. Vi anser att högskolans resurser skallfokuseras på högre utbildning, inte att ge utbildningar på gymnasienivå.3.12 Ett nytt studiestödssystemRegeringen tillsatte en utredning med syfte att arbetafram ett reformerat studiemedelssystem, vilken lämnade sittslutbetänkande "sammanhållet studiestöd" SOU 1996:30, . Idet presenterades ett förslag till ett mer generellt och sammanhålletstudiemedelssystem, som skulle komma till rätta med en stor del av debrister dagens system har. Regeringen har emellertid gång på gång skjutitupp att presentera en proposition om ett reformerat studiestödssystem tilldenna höst. Den ligger nu på bord, varför vi i denna motionfår lov att hänvisa till vår separata motion med anledning av "Ettreformerat studiestödssystem".3.13 Nej till höjd expeditionsavgiftRegeringen har infört en höjd expeditionsavgift för återbetalning avstudielån. avvisar den höjningen och tillskjuter därför extraresurser till CSN. Vi anslår mer än regeringen tillutgiftsområde 16 anslag C 3 Centrala studiestödsnämnden.3.14 Individuella utbildningskonton för ett livslångt lärandeEtt helt nytt system med individuella utbildningskonton behövs för attmänniskor skall få bättre möjlighet att klara sin försörjning vidvuxenstudier. Människor måste få större frihet att bestämma själva, omoch när de ska vidareutbilda sig under sin yrkesverksamma tid.Yrkesarbetande måste ha möjlighet att förbereda sig på kommandeyrkesavbrott för att inte då vara helt beroende av arbetsgivarens ellerstatens välvilja. En anställd måste få möjlighet även till utbildning somarbetsgivaren inte är beredd att räkna som personalutbildning.Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet skall därför kunna breddastill ett "pensions- och utvecklingssparande", där individer får göraskattebefriade avsättningar, som senare kan användas för att bekosta studier.Folkpartiet vill att människor ska ges en möjlighet att spara själva till sinutbildning på gynnsamma villkor men också förmånligt kunna låna pengarför att vidareutbilda sig. Därför föreslår vi att det ska bli möjligt förmänniskor mellan att upp till en viss gräns låna av det allmännapensionssytemet för att finansiera utbildning. Om de fackligaorganisationerna vill bredda avtalspensionerna på samma sätt skall detmöjliggöras genom regeländringar. Förslagsvis kan man få ta ut 60 procentav sin årslön. I gengäld reduceras individens ålderspension med motsvarandebelopp. Den som tagit ut ett pensionsår i förväg kan återvinna dennapensionsrätt genom sparande, exempelvis i en privat pensionsförsäkring,annat privat sparande eller genom att gå i pension något senare.3.15 Brist på studentbostäderBristen på studentbostäder har i och med den stora utbyggnaden avplatser vid universitet och högskolor blivit ett stort problem på mångaorter. infördes ett speciellt investeringsbidrag för byggandet avstudentbostäder.I vårpropositionen föreslog regeringen att det statliga investeringsbidragetför anordnandet av studentbostäder skall vidgas så att det inte begränsas tillbostadsbyggandet på eller i anslutning till orter där det finns universitetellerhögskola. har visserligen principiella invändningar mot lokalainvesteringsbidrag, men accepterar detta just för att bostadsbristen blandstudenter är stor på många högskoleorter. Vi anser därför att det äroacceptabelt att regeringen ändrade karaktären av detta lokala investe-ringsbidrag till att vara ett generellt stöd till allmänt bostadsbyggande. Detbehövs fler lägenheter för studenter, då är det till studentbostadsbyggandetinvesteringsbidraget skall gå.Trots att det lokala investeringsbidraget som ursprungligen var avsett förstudentbostäder inte har gett de resultat som var önskvärda, anser Folkpartietatt det är viktigt att investeringsbidraget skall vara avsett enbart förbostädertill studenter.3.16 Sexuella trakasserierRegeringen valde att begränsa den strängare lagstiftningen om sexuellatrakasserier till att enbart gälla för dem som omfattas av lagen omanställningsskydd, LAS. Det innebär att studenter inte omfattas av dennya lagen.Studenter vid högskolor och universitet befinner sig i en liknande situationsom andra arbetstagare. Den kan för t ex doktorander som är inne i ettflerårigt projekt och är beroende av sin handledare vara än mer problematisk.Det är viktigt att studenters situation uppmärksammas när det gäller sexuellatrakasserier. Lagstiftningen om sexuella trakasserier gäller ej för studenter,eftersom de inte omfattas av lagen om anställningsskydd. anseratt lagen om sexuella trakasserier skall gälla enligt förebild i arbets-miljölagen, och gälla även för studenter.3.17 Ökad jämställdhetRegeringen har tyvärr ett alltför kvantitativt sätt att se på jämställdheteninom den högre utbildningen. Rekryteringsmål och könsfördelning ärmätinstrument. anser inte att detta är tillräckligt. För attkunna åtgärda jämställdhetsbristerna inom högskole- ochuniversitetsvärlden måste de osynliga hindren och bakomliggandestrukturerna analyseras.I dag satsar såväl kvinnor som män på doktorandstudier men kvinnorsmöjligheter att efter disputation göra karriär och nå professur är betydligtsämre än männens. I flera fall har det i efterhand visat sig oförklarligt varfören manlig sökande satts före en kvinnlig. Mycket talar för att det finnsosynliga strukturer i det akademiska systemet som lägger hinder i vägen förkvinnorna. En genomgång av hur behandlade ansökningar från kvinnor respektive män gerstöd för detta antagande. Vi anser därför att en genomgång medgenusperspektiv bör göras av de senaste årens professorstillsättningar därsåväl kvinnor som män varit placerade bland de tre främsta kandidaterna.Hur har sakkunniga valts? Finns skillnader i bedömning av forskningensoriginalitet, pedagogisk skicklighet etcetera, som kan hänföras till ompersonen i fråga är man eller kvinna? Modell för en sådan genomgång kanvara analysen av Medicinska forskningsrådet.3.18 Studenter med funktionshinderFunktionshindrade skolelevers situation har utretts i om funktionshindrade elever i skolan . Iutredningen påtalas en rad brister och förslag som framför allt innebärstora förändringar för enskilda verksamheter som dagens specialskolor.Brister rapporteras också från universitet och högskolor. Studenter medfunktionshinder har fått vänta på att börja sina studier därför attuniversitet/högskolor inte ansett sig kunna ta emot dem på grund avlokalernas utformning. Detta är oacceptabelt.