mot · GN02U401 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U401av , ()Svensk försvarsindustriSverige behöver en stark svensk försvarsindustriDet är viktigt att bibehålla en stark och tekniskt avanceradförsvarsindustri. För att detta ska vara möjligt fordras bättre möjlighetertill samarbete med andra länders försvarsindustrier, fortsatta svenskamaterielbeställningar samt bättre möjligheter till export och politiskt stödför detta.En av hörnpelarna i den svenska försvars- och säkerhetspolitiken har varitett starkt försvar. En av hörnpelarna i detta starka försvar har lika självklartvarit materiel anpassad efter svenska förhållanden. Före och under andravärldskriget lärde vi oss läxan om hur svårt det är att i en krissituation köpamateriel utifrån. Vi lärde oss hur lätt man tvingas till eftergifter omförsvarsförmågan är dålig. Slutsatsen blev att självständighet och allians-frihet i betydande omfattning handlar om att i praktisk handling med vapen ihand avskräcka en tänkbar angripare. Även dagens säkerhetspolitik byggerpå en stark försvarsindustri. Materielsystem för försvaret handlar om mycketlångsiktiga projekt. Det kan handla mellan förstudier och skrotningav ett vapensystem. Det innebär att tillgång till industriell kompetens förunderhåll och uppgradering krävs för att systemen ska hållas i drift ochfullgod funktion. Alternativet är mycket kostsam förrådsställning av mermateriel. En väsentlig del i den nuvarande försvarspolitiken är möjlighet tillåtertagning av förband och materiel. Tanken är att det ska vara lång tidmellan indikationerna på tänkbara kriser och krisen i sig. Det skall geförsvaret god tid att återta god stridsduglighet och att komplettera medmateriel innan krisen kommer. För att detta skall bli trovärdigt fordras att detfinns en inhemsk försvarsindustri med möjlighet att med relativt kort varselleverera viktiga produkter.Den svenska försvarsindustrin har en mycket hög teknisk kompetens. Detär mycket få andra länder som har förmågan att utveckla den typ avstridsflygplan som JAS Gripen representerar. Även inom många andrateknikområden representerar svensk försvarsindustri mycket avanceradindustriell kompetens. Sprängämnes- missil- och luftvärnskunnande inomBofors, stridsfordon inom (), fartygsbyggande inomKockums (HDW) samt elektronikkompetens inom är några avexemplen. Detta har medfört en kompetensutveckling och spin-off-effekterockså för annan industri. Kemi, mekanik, elektronik och radioteknik är allaområden som utvecklats med stor hjälp av försvarsindustriella satsningar.Mobiltelefoni, läkemedelssubstanser, tandimplantat och projektering avetanolfabriker är några exempel på produkter och tjänster med stort innehållav från början försvarsrelaterad teknik.Teknisk utveckling av försvarsmateriel betalas ofta direkt av kunden. Iökande utsträckning betalas dock delar av utvecklingskostnaderna avförsvarsindustrin själv. Eftersom det svenska försvaret inte självklartanskaffar varje ny modell måste industrin hitta andra köpare, utanförSverige, som genom sina köp betalar för nästa steg i utvecklingen. För attbevara och utveckla kompetensen krävs en kontinuerlig verksamhet. Det ärdärför nödvändigt att driva och betala utveckling även under de perioder somdet svenska försvaret inte gör anskaffningar. Detta kräver att det finnstillräckligt många kunder att exportera till. med minskandesvenska beställningar kommer exporten att vara helt avgörande förmöjligheten att upprätthålla kompetensen inom försvarsindustrins olikadelar. Även andra länder har liksom rätt att försvara sig. Vägran frånsvensk sida att exportera kan tvinga länder till beroendeförhållanden i ställetför det oberoende som köp från skulle kunna ge.Järnridåns och kommunismens fall har inneburit att vi fått ett säkrareEuropa. Efterfrågan på försvarsmateriel har minskat och ett stort antalarbetstillfällen i försvarsindustrin försvunnit. Det finns ett stort behovavsamarbete och omstruktureringar av försvarsindustrin i hela . För attbehålla en stark svensk försvarsindustri måste förutsättningar för samverkanmed den europeiska förbättras. Då måste regelverken för detta och för exportav sådant materiel ses över och förändras i syfte att underlätta ett utökatsamarbete. Det finns ett antal intressanta samarbetsprojekt mellansvensk och annan europeisk försvarsindustri. och franska Giatsamarbetar om Bonus-systemet, en målsökande pansarbekämpande stridsdel.SAAB och brittiska BAE samarbetar om JAS Gripen. och finskaVamos samarbetar om ett granatkastarbärande stridsfordon. UbåtsprojektetViking är ett samarbete mellan , och . Artilleri-lokaliseringsradarn som utvecklas i samarbete mellan svensk ochnorsk industri är ytterligare ett exempel.En tydlig utvecklingslinje vad gäller vapensystemen är att de blir meroch mer komplicerade, varje enhet klarar ett större både verkans- ochgeografiskt område och varje enhet blir dyrare. För samma verkan behövsalltså betydligt färre och betydligt dyrare enheter. Vi kan ocksåkonstatera att det svenska försvaret står under stark ekonomisk press vilketockså resulterar i färre enheter. Även med ett starkare försvar av moderatmodell är utrymmet för nya vapensystem begränsat. Det kommer inte attvara möjligt att för enbart det svenska försvarets behov av små serier slå ututvecklingskostnaderna och nå rimliga priser. Det innebär att möjligheternaatt ta fram nya system begränsas och att behovet av samarbete ökardramatiskt.Det krävs ett antal förutsättningar för att samarbete med andra ländersförsvarsindustri skall bli framgångsrikt. Dels krävs att svensk industri kantillföra viktig kompetens till samarbetsprojekt. Det fordrar fortsatta utveck-lingssatsningar samt att viktiga kompetensområden inte prioriteras bort. Detkrävs också samsyn mellan länderna vad gäller tillåtna exportområden.Svenskt deltagande kommer inte att vara intressant om det innebär att viktigaexportmarknader inte blir tillgängliga. är troligen det endavästerlandet som inte tillåter export till de små vid arabiskaviken. har också annorlunda tillämpning av exportregler än våragrannländer och för vissa regioner, vilket leder till förloradeexportorder och utebliven samverkan. Export ska självfallet inte ske tillaggresiva stater som och . Det krävs en vilja och organisation attfrån regeringsnivå stödja export. Försvarsmateriel är politiska varor. De äromgärdade med ett starkt politiskt regelverk och det är stater eller statligamyndigheter som är köpare. Skall svensk export och samverkan i framtidenvara framgångsrik krävs ett starkt politiskt stöd från högsta politiska nivå.Det är en nödvändig insats till obetydliga kostnader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att underlätta för export av försvarsmateriel så atten harmonisering med våra grannländers regelverk blir möjlig,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att export av försvarsmateriel ges ett starktpolitiskt stöd.Stockholm den 27 september 1999Ola ()()