mot · GN02N355 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N355av , ()Regional utveckling i länFöretagandet är nyckeln till en god regional utveckling. Det är endastökad sysselsättning som ger underlag för boende och service i de bygdersom drabbas av befolkningsminskning. Småföretagsamheten är enav de viktigaste resurserna i samhället. Den är särskilt viktig i län typKalmar län där regionalpolitiken spelar en avgörande roll förutvecklingen.Mer företag och fler företagareKalmar län har traditioner på företagsområdet. län behöver merföretag och fler företagare. län har goda förutsättningar att bli detfrämsta företagarlänet i landet. Småföretagen sysselsätter mer än halvalänsbefolkningen . Färsk statistik visar att över hälften, 54procent av de industrisysselsatta i länet, får sin sysselsättning från företagmed mindre än 20 anställda. utgör avlänets företag med undantag av jordbruksföretagen.Även om småföretagen är klart dominerande i län behåller intelänet greppet om småföretagen. och småföretag under20 anställda är klart lägre i länet än i riket som helhet. Så är också falletmedandelen anställda i dessa två typer av företag. Om län skulle haftsamma andel småföretag under 20 anställda som riket skulle det finnasytterligare närmare 700 småföretag etablerade i län. Det finns storamöjligheter att öka andelen småföretag. En satsning på småföretag i länet gerökade förutsättningar för fler sysselsättningstillfällen och ökad tillväxt.Fler nya företagKalmar län ligger sämre till när det gäller nyföretagandet.Nyföretagandet i låg 1995, som är det senast kända statistikåret,på en fortsatt hög nivå historiskt sett. Totalt beräknas 27 300 genuint nyaföretag ha startats detta år. Uppgiften avser de nya vars årsomsättningöverstiger . I genomsnitt för hela riket utgjordeetableringsfrekvensen, mätt i antalet nystartade företag per 1 000invånare i åldern , 4,9 . För är densiffran 7,9. län ligger sist tillsammans med med3,0 startade företag per 1 000 invånare.Kalmar län behöver inte enbart ett ökat antal enmans- och småföretag medmindre än 20 anställda och fler sysselsatta i dessa företag för att komma inivå med riksgenomsnittet. Länet behöver dessutom öka nyföretagandetradikalt. Med den utgångspunkten föreslås i denna motion åtgärder för enoffensiv satsning för att nå målsättningen minst 1 500 småföretag och 5 000nya jobb i småföretagen i län förstadecennium.ÅtgärderHuvudinriktningen för en politik för fler företag och företagare måstevara att skapa goda villkor för företagandet genom låga skatter ochminskat krångel. Företagaren måste stå i centrum för att åstadkomma ettbättre företagsklimat. Hårt arbetande, riskvilliga företagare måste kunnagenerera pengar i företagen. Det öppnar möjligheter för nyainvesteringar. Samhället måste visa förståelse för och uppmuntraentreprenörskapets drivkrafter. Mångfald och individualism är viktigt föratt antalet företag ska bli fler.För att ge förutsättningar för ett ökat nyföretagande och tillväxt i befintligaföretag behöver deras arbetskraftskostnader sänkas. Det bör ske genomsänkta arbetsgivaravgifter framförallt riktade mot de små företagen. Arbets-givaravgifterna bör sänkas för företag med enlönesumma om och för enmansföretag med en lönesumma upptill för . därefter bör sänkningen ökas medytterligare och för med ytterligare 2 procentenheter.Straffskatten på anställdas vinstandelsstiftelser bör slopas. Lindringar idubbelbeskattningen för handelsbolag och kommanditbolag bör införas.Förmögenhetsskatten bör fasas ut genom att sambeskattningen slopas i ettförsta steg. För fåmansbolagen bör reglerna förenklas och skatterna sänkas.Ett yrkesfiskeavdrag bör införas.Konsolideringsåtgärder för småföretagFör enmansföretag med enskild firma bör möjligheter till ökadkonsolidering öppnas. En rejäl skattesänkning skulle kunna åstadkommasför enskilda firmor genom att ett basbelopp av nettointäkten frivilligtskulle kunna få beskattas som inkomst av kapital. Återstoden avnettointäkten beskattas därefter som efter eventuell räntefördelningoch grundavdrag som underlag för och statlig skatt. Det skulleinnebära en skattesänkning med ungefär 8 000 kr.I förslaget ligger dynamiska effekter som väl täcker utgifterna för enfrivillig sådan åtgärd. En större del av inkomsten direktbeskattas ochfonderingar undviks. Överlevnaden som småföretag ökar. Möjlighetenöppnas för att fler kan leva på sitt företag trots små inkomster. Det blirlättareatt bygga upp ett eget kapital.Gränsen företagare anställdNär är en företagare anställd och när är han eller hon företagare?Kommunalskattelagens regler om vad som är företag har tolkats avskattedomstolarna på ett olyckligt sätt. Till exempel har inte avbytareinom avbytartjänsten inom lantbruket kunnat starta eget när de blivituppsagda av Avbytartjänst. De har istället blivit betraktade som anställdamed 4-5 arbetsgivare trots att de vill vara egna företagare. Detta skaparoanade problem vid sjukdom, barnledighet etc. Stora svårigheter skapasför arbetsgivare och arbetstagare i sådana situationer som tyvärr ärvanliga där många vill starta ett företag men inte lämnar sinanställning helt. Kommunalskattelagarna bör förtydligas på denna punktför att underlätta egenföretagande.Ökad riskkapitalförsörjningSmåföretagens tillgång på riskvilligt kapital måste förbättras.Incitamentet att få ut största möjliga avkastning i förhållande till satsatkapital och risktagande är en tillväxtskapande drivkraft. Riskkapitalet bördärför i första hand vara privatägt. Det är grunden för att en effektivkapitalformering ska komma tillstånd. Riskkapitalet bör hanteras så näraindividen som möjligt.Angelägna åtgärder till förbättringar är införande av ett system medföretagsgaranti för att stimulera mångfalden av riskkapitalförsörjningen,vidare, en stärkning av finansiering genom ettstatligt kapitaltillskott och ökat driftsanslag, behålla dagens kommuner inomlänet i det nationala stödområde B, besluten över arbetsmarknadspolitikendecentraliseras till länets kommuner. Länet bör själv få forma sin egenarbetsmarknadspolitik med statliga resurser. Länets kommuner bör själva iarbetsförmedlingsnämnden bestämma hela inriktningen på arbetsmarknads-politiken.Villkoren för uppfinningar bör förbättrasUppfinningar och idéutveckling måste prioriteras högre. Angelägnaåtgärder här är att patentlagen ändras för att skapa bättre villkor föruppfinnare och innovatörer. Det immaterialrättsliga skyddet bör stärkas,en större differentiering av de olika patentkostnaderna som tar hänsyn tillföretagens storlek och resurser införas och en enklare form av patent somär mindre kostsamt men effektivt - ett särskilt bruksmönsterskydd -införas i lagstiftningen i linje med vad som gäller inom de flesta andraEU-länder.Allmän verksamhet till småföretagenEn sund och fri konkurrens ska råda på marknaden. Den allmännanäringsverksamheten som sker i eller annan regi börförbehållas småföretagen. Kommunerna bör upphandla sina tjänster istörre utsträckning för att effektivisera verksamheten och gesmåföretagen möjlighet att utvecklas.Lagen om offentlig upphandling bör förändras för att bättre anpassas tilllokal verksamhet för småföretag. Stor frihet utan åsidosättande avkonkurrenskravet bör finnas för att främja lokal upphandling och syssel-sättning. bör i EU verka för större frihet vid lokal upphandling. Denmöjlighet till undantag från lagen för upphandling under det så kalladetröskelvärdet 200 000 ecu, som finns enligt , bör utnyttjas avSverige.Det bör finnas en möjlighet för den upphandlande enheten att ta sådanahänsyn utan att det ska strida mot lagstiftningen. Den bördärför verka för att stor hänsyn kan tas till miljön vid offentlig upphandling.Klara och entydiga miljökrav skall kunna ställas i en upphandlingsoffert. Ensådan utveckling främjar i sig en lokal produktion med närhet mellanproducent och förbrukare, där t.ex. många och långa miljöskadligatransporter undviks.Utbildning i entreprenörskapDet svenska utbildningsväsendet har alltför ensidigt varit inriktat på attutbilda löntagare. Företagande måste i väsentligt störreutsträckning ses som ett realistiskt alternativ, något som ocksåutvecklingen mot allt fler entreprenörer och projektanställda pekar på.Hela skolan måste präglas av ett förhållningssätt som innebär att manstimulerar entreprenörskap. Utbildningen bör ha ett brett angreppssättsom innebär att man stimulerar nytänkande och kreativitet, egenskapersom behövs i många sammanhang.Utbildning i entreprenörskap bör införas som ett obligatoriskt ämne igrundskolans kursplaner. Ungdomsföretagande som praktisk verksamhetmåste utvecklas och stimuleras i både och på gymnasienivå. Ettökat utbyte mellan privata företag och skola bör stimuleras bl.a. genom atteleverna inom alla program under utbildningen bör beredas möjlighet tillkontakter med företag. Lärlingsutbildningen måste vidareutvecklas. Satsningpå Högskolans i utbildningar för att öka företagande ochinternationell handel bör göras.Bättre kommunikationerGoda kommunikationer är förutsättningen för rationella transporter. Brakommunikationer är därför en viktig del i arbetet för bättre ochkonkurrenskraftiga villkor för länets näringsliv och för en utveckladsmåföretagsamhet. I en särskild motion har jag närmare utvecklat vilkakommunikationssatsningar som är nödvändiga att genomföra i länet.Sammanlagt bör länet få en tilldelning om 3 miljarder för investeringar ilänets kommunikationsnät. Ett försöksområde för bredbandsutbyggnadbör startas i länet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om småföretag för regional utveckling och syssel-sättning i län.Stockholm den 5 oktober 1999Agne ()