mot · GM02Kr32 · 1999-05-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr32av m.fl. (c)med anledning av prop. 1998/99:115 På ungdomars villkor - ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstroUngdomar är mer kapablaän vad regeringen trorUngdomspolitiken borde i högre grad ta sin utgångspunkt iatt ungdomar vill och är kapabla att ta ansvar för sig självaoch för andra. Det är endast genom att se ungdomar somfullvärdiga medborgare, med samma rättigheter ochskyldigheter som andra medborgare, som ungdomarsställning i samhället ytterligare kan stärkas. Det innebärockså att den sammanblandning av stat och samhälle somsker i propositionen är djupt olycklig. Enligt Centerpartietsuppfattning bör en statlig ungdomspolitik syfta till attungdomar ges ökat utrymme i ett stärkt civilt samhälle.Vad gäller de av regeringen föreslagna målen för ungdomspolitiken, merkonkret, så anser att de är alltför långtgående och samtidigtalltför otydliga. Staten tar på sig ett stort ansvar genom att sätta uppambitiösa och långtgående mål. Det går inte att bortse från risken för att deav regeringen ej preciserade, konkreta målen kommer att innebära en långt-gående reglering av t.ex. kommunernas verksamhet och begränsa möjlig-heten till flexibla lokala lösningar. Samma invändning går även att anföramot att regeringen menar att politiken bör utformas på ungdomars egnavillkor. Detta förefaller svårförenligt med fixerade statliga mål för politiken.Enligt uppfattning är det mer logiskt att styra politiken medriktlinjer.En vidareutveckling av ungdomspolitiken bör i stället syfta till att skapautrymme för ungdomar att ta ansvar, var för sig och tillsammans, för sinomgivning. Därför bör ungdomspolitiken även framgent styras genom deriktlinjer som fram till nu gällt, nämligen:1. De offentliga insatserna för ungdomar bör i första hand vara stödjandeoch bygga på ungdomars, föräldrars och andra närståendes engagemang.2. Åtgärder inom olika områden skall präglas av en helhetssyn påungdomars situation och utgå från ett ungdomsperspektiv.3. Alla ungdomar skall ha rätt till goda uppväxtvillkor som tillgodoserbåde behovet av trygghet och av personlig utveckling.4. Ungdomar skall ges goda förutsättningar att etablera sig som vuxna ochgöra egna val.5. Ungdomars personliga ansvarstagande, medmänsklighet, delaktighetoch inflytande skall främjas.6. Myndigheter och organisationer bör i ökad utsträckning samverka iungdomspolitiska frågor. Engagemanget inom den ideella sektorn skall tastillvara.Vad som ovan anförts om riktlinjer för ungdomspolitiken bör, med avslagpå regeringens förslag till mål, ges regeringen till känna. Avslås detta börmålen i stället kompletteras med ett mål om att ungdomspolitiken ska gestörre förutsättningar för ungdomar att själva och i samverkan med detomgivande samhället ta ansvar för sin egen och för det omgivandesamhällets utveckling.Inflytande, delaktighet ochMAKTDet är anmärkningsvärt att regeringen väljer att bortse frånbegreppet "makt", vilket den ungdomspolitiska kommitténföreslagit, då den presenterar förslag till mål förungdomspolitiken. Inflytande och delaktighet är viktigt, menverkligt inflytande måste rimligen också innebära makt attpåverka, makt att förändra.Ett av de grundläggande problemen med det brukarinflytande somgenomförs på många håll är att det just handlar om inflytande och inte om attfatta de avgörande besluten. Ungdomar, liksom andra medborgare, måstekänna att de har ett avgörande inflytande över hur viktiga beslut som berörderas vardag fattas. Ett sådant synsätt lägger grunden för att göra skolor ochfritidsgårdar självstyrande, för att ge de boende i kvarteret sista ordet om denfysiska planeringen eller för att låta ungdomar tillsammans bestämma hur deresurser som avsatts för kultur ska användas.Svaren från Ungdomspolitiska kommitténs kampanj "Vad tycker du? "indikerar också detta. Bristen på makt och avgörande inflytande märks itraditionella organisationer likaväl som i kontakten med myndigheter.En nationell ungdomspolitik måste syfta till att maktfrågor blir belysta iallt politiskt beslutsfattande och att ungdomars rätt, inte bara tillinflytande,utan till att dela makten fastslås. Detta bör ges regeringen till känna.Vad gäller delaktigheten i samhället för alla ungdomar är det värdefullt attregeringen vill öka kunskapen om villkoren för flickor med annan etnisk ochkulturell bakgrund. instämmer i detta, men vill framhålla attmånga av de farhågor regeringen ger uttryck för också gäller pojkar medsamma bakgrund. Det har uppmärksammats att pojkar medinvandrarbakgrund ofta får svårigheter såväl med kulturell tillhörighet somsin egen självbild. Ett uppdrag till måste syfta till att ökakunskapen om alla ungdomar med annan etnisk och kulturell bakgrund ochhur deras ställning i samhället kan stärkas. Motsvarande uppdrag bör ges tillSkolverket mot bakgrund av de rapporter som uppmärksammats om resulta-ten i skolan för elever med invandrarbakgrund. Detta bör ges regeringen tillkänna.Delaktighet i lokaltbeslutsfattandeDen viktigaste arenan för beslut som rör medborgarnasvardag, och därmed ungdomarnas vardag, är kommunen. Idenna fattas beslut om fritidshem, skola, kultursatsningar,lokalt aktivitetsstöd och mycket annat. En huvuduppgift föratt öka delaktigheten är därmed att förnya det lokalabeslutsfattandet, så att medborgare har insyn och inflytandepå det lokala beslutsfattandet.Det måste i sammanhanget framhållas att ungdomsråd inte nödvändigtvisär den bästa vägen att säkra ungdomars delaktighet i det lokala besluts-fattandet. En viktig möjlighet är, som vi anfört ovan, att flytta faktiskbesluts-makt till grupper av ungdomar.Delaktighet, inflytande och makt är inte en fråga som endast berörungdomar. avser att återkomma till frågan om förnyelse av denlokala demokratin i motioner under hösten 1999.Arbete och trygghetGrunden till den egna tryggheten står att finna i möjlighetenatt försörja sig genom eget arbete. Det är därför mycketoroväckande att ungdomar fortfarande har svårt att etablerasig på arbetsmarknaden. Den ekonomiska krisen har vidare bidragit till att många av de unga som tog sigin på arbetsmarknaden och början av1990-talet slogs ut igen, då de ofta stod längst bak iturordningarna. Bortsett från de personliga tragedier som blirföljden av detta riskerar samhället som helhet att hamna i enbrydsam situation, då stora delar av arbetskraften kommer attgå i pension de närmaste decennierna. Det finns skäl attmisstänka att regelverken på arbetsmarknaden hängersamman med svårigheterna att få arbeten. Regeringen bördärför initiera en översyn av arbetsmarknadens regelverksyftande till att underlätta för ungdomar att få fotfäste påarbetsmarknaden. Detta bör ges regeringen till känna.En av orsakerna till den marginalisering regeringen beskriver står att finnai att unga har mycket svårt att ta sig in i de trygghetssystem som i första handär anpassade efter de villkor som gällde då deras föräldrar tog steget ut iarbetslivet. Utan möjlighet att ta sig in i de generella system som finns,hänvisas allt fler ungdomar till socialbidrag och tillfälliga åtgärder. Center-partiet återkommer till frågan i samband med behandlingen av proposition1998/99:119 Socialförsäkringens personkrets.BoendeDagens ungdomar har växt upp i ett samhälle med världenshögsta bostadsstandard och världens största boyta perperson. Många varken kan eller vill betala priset för dennalyx, vare sig via hyran eller indirekt via subventioner.Regeringen skriver i propositionen att ett delmål för attunderlätta för ungdomar att leva ett självständigt liv kan varaatt göra det lättare att skaffa bostad. Det är inte tillräckligt.Enligt saknade 160 000unga människor i åldern egen bostad. Även om det råder storaregionala skillnader är förhållandet oacceptabelt. Det måste bli billigare förungdomar att skaffa egen bostad. En översyn bör därför göras av regler inombyggområdet syftande till enklare regler som kan ligga till grund förbyggandet av billigare bostäder och därmed ökad valfrihet i boendet förunga. I samband med detta bör också regler syftande till en förbättradkonkurrens inom byggsektorn belysas. Detta bör ges regeringen till känna.InformationsteknikRegeringen konstaterar i rubrikform att tillgång tillinformation ger makt. Det är riktigt. Frågan är dock om detär tillräckligt att för detta initiera IT i skolan ochUngdomskanalen, vilka båda beskrivs i propositionen. Deflesta beslut av avgörande betydelse för människors vardag,också för ungdomar, fattas i kommunerna. Det förefallerdärför rimligt att överläggningar tas upp med kommunernaför att se över på vilket sätt information görstillgänglig och hur kommunala beslutsfattare är tillgängligaför kommunikation. Detta bör ges regeringen till känna.I detta sammanhang finner det också värt att notera attUngdomskanalen ska innehålla möjligheter för alla ungdomar att få en egene-postadress och möjlighet att bygga upp en egen hemsida. Det måste ansesanmärkningsvärt att statliga myndigheter på detta sätt tar på sig uppgiftersom hanteras av ett flertal företag inom den privata och konkurrensutsattasektorn, såväl i som i andra länder. Det är knappast bristen påtillgång till e-postadresser och möjligheter att lägga upp hemsidor som utgördet stora problemet vad gäller IT-användning i i dag.Centerpartiet välkomnar satsningar på IT i skolan. Vi har i andrasammanhang fört fram kritik mot hur satsningen utformas vad gäller stödettill utbyggnaden av infrastrukturen och avstår från att nu upprepa vår åsikt idetalj.Infrastrukturen är en avgörande faktor för en ökad användning av IT i helasamhället. Mot den bakgrunden har i förordat (mot.1998/99:T808) att staten tar ansvar för att ett finmaskigt fibernät tillhushållen och företagen byggs. Det skulle vara ett viktigt steg för att skapaökad tillgänglighet i alla samhällsgrupper, inte minst för många ungdomar,som ofta har små möjligheter att betala höga avgifter för Internetanvändning.Regeringen har i sammanhanget intagit en alltför passiv attityd.UtbildningFå, om en ens några, frågor är av så avgörande betydelse förungdomars framtid som utbildning. Att ge alla ungdomar engod grund att stå på är därmed en av statens viktigasteuppgifter.Centerpartiet har upprepade gånger lyft fram frågan om en utbildnings-garanti för att ge ungdomar och unga vuxna rätt attslutföra en avbruten gymnasial utbildning. Vi noterar i utvecklingsplanen förskolan att regeringen nu avser överväga en förstärkt rätt att fullfölja dengymnasiala utbildningen, varför vi nu avstår från att upprepa våra tidigareyrkanden.I en partimotion har presenterat förslag till enskola som ger godkända kunskaper (1998/99:Ub227). I motionen framförsbl.a. att varje skola bör bli mer självstyrande och ha en lokal styrelse medlärare, föräldrar och elever. Vi menar också att det omgivande samhället börvara representerat i en sådan styrelse.Övergången till högre utbildning bör underlättas. Ett av de viktigasteredskapen för att öka rekryteringen och motverka den sociala snedrekryte-ringen är ett nytt studiemedelssystem. menar att ett nyttstudiemedelssystem bör bestå av lika delar bidrag och lån, vilket framförts ien partimotion (1998/99:Ub706). Vi har också i krävten studiesocial utredning för att se över studenternas sociala situation somhelhet.Då yrkandena behandlats i avstår vi från att upprepadem här.Fritid och kulturIdrottsrörelsen är den enskilt största folkrörelsen i Sverige.Mer än två tredjedelar av alla barn är med i enidrottsförening . De tillbringar då denöverlägset största delen av sin organiserade fritid i enidrottsanläggning. Idrotten blir härigenom, näst efter hemmetoch skolan, den viktigaste uppfostringsmiljön för mångabarn och ungdomar.Idrotten når emellertid inte alla ungdomar, men det gör skolan. Före-byggande hälsovård i form av ökad kunskap om motion och kostvanor är tillstor nytta för samhällsekonomin eftersom framtida vårdkostnader kanminskas. Det är också till stor nytta för den enskilde individen, somförhoppningsvis ökar sitt välmående och kanske slipper sjukdomar somannars är att relatera till bristande motion. Det är också allmänt accepteratattbra kondition underlättar för eleverna att tillgodogöra sig annan undervisningi skolan. har mot denna bakgrund presenterat förslag i enmotion till (mot. 1998/99:Kr27) för att stärka ungdomars idrott ochidrotten i skolan.Det är glädjande att regeringen nu ser behovet av en särskild satsning påatt stödja och stimulera utvecklingen av ungdomars egna kulturverksamheter,vilket tidigare krävt i motioner till . Det börframhållas att det är viktigt att dessa satsningar sker över hela landet.Tillgången till ett rikt och varierat kulturutbud, positiva erfarenheter ochminnen är viktiga faktorer då unga familjer väljer boende. Isammanhanget vill vi framhålla att det är viktigt att satsningar på ung kulturverkligen tar hänsyn till de prioriteringar ungdomar själva gör. Det finnsstarka tecken som tyder på att ungdomar i högre grad än tidigareprioriterar temporära evenemang av typen film- eller musikfestivaler framförtraditionella institutioner.Stödet till ungdomspolitikenDet är bra att regeringen genom värdeautomaterna vill ökastödet till ungdomsverksamhet. Dock finns anledning attvara vaksam inför den matematik som ligger till grund förpåståendet. ger 4 000 värdeautomater ett överskott på59 . Ytterligare 3 000 värdeautomaterplaneras. Enligt regeringen blir då det förväntade överskottet250 , vilket kan ifrågasättas. Det förefallerdärför rimligt att utgå från att, som regeringen föreslår,avsätta av vinsten till ungdomsverksamhet; dock börett minimibelopp fastställas på . Detta börges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag till mål förungdomspolitiken ger regeringen till känna vad i motionen anförts omriktlinjer för densamma,2. att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ytterligare mål för ungdomspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den nationella ungdomspolitiken skall syfta till att belysamaktfrågor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett uppdrag till och om att ökakunskapen om ungdomar med annan etnisk och kulturell bakgrund,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av arbetsmarknadens regelverk,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av reglerna inom byggområdet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överläggningar med kommunerna om tillgången till kommunalinformation,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stödet till ungdomspolitiken.Stockholm den 25 maj 1999Birgitta ()()()()()()