mot · GN02N309 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N309av Silfverstrand, ()BygdeutvecklingMed sjunkande sysselsättning inom den traditionella industrisektorn samten ny syn på lönearbete, talar flera faktorer för en satsning på lokalainitiativ. I 3 500 lokala arbetsgrupper lägger 70 000 personer ner ettmycket stort antal timmar av ideellt arbete på att utveckla sysselsättning,service, boende, kultur och gemenskap i det egna lokalsamhället. Dettaarbete är en underskattad samhällsinsats, ett i det närmasteosynligt bidrag till ökad tillväxt. Lokala initiativ bör synliggöras,uppmuntras och stödjas. Genom att tillvarata och utveckla dessa samladeinitiativ underifrån kan grunden för en ny, sund och stark ekonomilångsiktigt byggas.Vi föreslår att kommunerna får i uppdrag att upprätta en bygdeplan, vilkenskall bygga på ett underifrånperspektiv och lokal demokrati. Bygdeplanenskall tas fram under aktiv medverkan från lokalbefolkningen samt förnyasvarje mandatperiod. Planen skall innehålla övergripande mål för hela kom-munen samt detaljplaner för respektive bygd inom kommunen. kan vara eller länsstyrelsen.För att åstadkomma en bygdeplan ur ett underifrånperspektiv behövs enlänk mellan den kommunala organisationen m fl myndigheter och lokal-befolkningen. En sådan länk kan vara en kommunalt anställd "bygdesam-ordnare" med uppgift att mobilisera lokalbefolkningen och stimulera besluts-processer underifrån med målet att bl.a. ta fram bygdeplaner. Ett exempelsom i sammanhanget kan nämnas är den projektorganisation, "Landsbygdensframtid", som i byggt upp för att främja landsbygdsut-vecklingen i länet. Inom projektet bedrivs Framtidsbygd -97, inom vilkettretton bygdesamordnare utbildas.Det bör understrykas att frågor om lokal demokrati och regional utvecklinginte är något som enbart berör utpräglad glesbygd, utan i högsta grad ärangeläget i hela landet och då även i mera tätbefolkade områden som t exSkåne. Det är lika väsentligt att tillvarata lokala initiativ i glesbygd som ilandsbygd, tätortsnära landsbygd och kommundelar i tätort.I sökandet efter lösningar som kan stimulera tillväxten och minskaarbetslösheten är väl värdatt beakta. Sammanfattningsvis föreslår vi att regeringen tar ett helhetsgrepppå bygdepolitiken för att stimulera tillväxten och stärka demokratin. I dettasyfte bör upprättande av en bygdeplan ingå i kommunernas ordinarie verk-samhet. Bygdeplanen bör genomsyras av ett underifrånperspektiv och tasfram i samverkan med lokalbefolkningen. Länken mellan myndighet ochlokalbefolkning kan lämpligen upprätthålls av lokala bygdesamordnareknutna till den kommunala förvaltningen. Lokala initiativ och underifrån-processer skall inte begränsas till det som är utpräglad glesbygd utan tasikte på att omfatta hela landet för att vi skall kunna tillvarata hela landetsmänskliga kapital och outnyttjade naturresurser. Insatser av det här slaget ärsärskilt viktiga i ett europeiskt perspektiv. Detta understryks med allönskvärd tydlighet i flera utredningar om konsekvenserna av medlemskapet iEU. Det utgör också ett bärande inslag i det forskningsprogram som Institu-tet för regionalforskning () genomför för perioden , i vilket bl aEU-medlemskapets regionala konsekvenser analyseras. Även om gles- ochlandsbygdspolitiken i sin helhet på nytt skall utredas (bet. 1998/99:NU7)torde mot ovanstående bakgrund inga hinder föreligga för ett uttalande frånriksdagens sida som klart markerar behovet av en samlad bygdepolitik.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en samlad bygdepolitik.Stockholm den 30 september 1999Bengt Silfverstrand (s)()Gotab, 1999