mot · GN02Sk692 · 1999-10-05 00:00:00 — Det kräver att lärarna ges konkurrensmässigaarbetsvillkor.Sverige bör ha som målsättning att examinera flercivilingenjörer. Det är av avgörande betydelse att tillgången på dennakompetens förbättras. Det stärker konkurrenskraft och tillväxt-möjligheter.5.4.2 Sätt fokus på kvalitetVi anser att mer av de samlade utbildnings- och forskningsresursernaskall inriktas mot att bygga ett par internationellt konkurrenskraftiga kun-skapskluster. Det innebär konkret att mer av statens satsningar skallriktas till regioner som målinriktat arbetar med att bygga kluster avkunskap, kunnande och kapital i syfte att skapa verksamhet av högstainternationella klass.Att bygga ett antal internationellt intressanta kunskapskluster är strategisktavgörande för svensk forsknings möjlighet att bidra till tillväxt och nya jobb.Det är uppenbart att både de duktigaste forskarna och entreprenörerna drastill regioner eller kluster med de långsiktigt mest attraktivaförutsättningarna.Med kunskapskluster avser vi samverkan mellan akademi, näringsliv,finansiärer samt myndigheter i syfte att genom fokuserade satsningar ökaregionens konkurrenskraft. Lovande initiativ har tagits både i ochLund. Forsknings- och företagarbyn i och forskningsparken iMjärdevi i är framgångsrika exempel.Mer av forskningsanslagen skall styras till individer, inte bara till ämnen.Mer av medlen skall föras till dem som är allra duktigast, som tillhörforskningens elitdivision. Resurser bör också inriktas på att stödja nyakreativa idéer, oavsett forskningsområde. Mer resurser skall anslås för attknyta forskningsallianser över nationsgränserna. Moderata samlingspartietförespråkar en tydlig strategi av innebörden att statens satsningar påforskarutbildning bör koncentreras.Det är nödvändigt att stärka forskningens sammanlagda resurser för attkunna nå de långsiktiga ambitionerna gällande kvalitet och spetsforskningsom kan skapa nya företag och jobb i Sverige.Vi förelår i ett första steg mer än regeringen tillförbättrad grundutbildning, forskning och forskarutbildning.5.4.3 Svensk utbildning skall attrahera utländska studenterÅr 2002 skall antalet utländska studenter i vara fördubblat. Föratt nå detta behövs en tydlig strategi. Om betydligt fler utländskastudenter skall kunna lockas till svenska universitet måste utbildningenvara av hög internationell kvalitet. Utländska erfarenheter bidrar tillhögre kvalitet än vad som annars vore möjligt att åstadkomma.Utbildningsutbyte skapar nätverk och kontakter av betydandeomfattning.Sverige måste bli mycket bättre på att ta hand om och använda sig av deutländska studenternas erfarenheter. bör ges i uppdrag att seöver mottagandet av utländska studenter och lämna förslag till konkretaåtgärder.Sverige har unika möjligheter att ligga i framkant gällande digital distans-utbildning. ligger redan i världstoppen när det gäller användandet avny teknik. Ett strategiskt mål är att ett eller flera universitet/högskolor iSverige skall kunna genomföra digital distansutbildning av högsta inter-nationella klass.Moderata samlingspartiet anser att regeringen bör ges i uppdrag att initieraett arbete som syftar till att ta fram en internationellt anpassad modell förstudentutbyte i syfte att fler svenska studenter skall ges möjlighet att studeravid utländska toppuniversitet. Det ger en viktig spjutspets. År 2002bör antalet svenska studenter utomlands ha fördubblats.5.4.4 Skapa fler fria universitet och högskolorDen grundläggande drivkraften för utbyggnaden av den högreutbildningen skall vara konkurrens om studenterna. Att införa enutbildningspeng som den enskilde studenten tar med sig till denutbildningsinstitution hon eller han väljer bör prövas i särskild ordning.Moderata samlingspartiet föreslår att fördelningen av studieplatser skallske utifrån studenternas val, utbildningens kvalitet och tidigare resultat.Sveriges universitet och högskolor behöver utvecklas i olika riktningarmed varierande profil. Konkurrens och mångfald bidrar till högre kvalitetoch ökad valfrihet, men även att vissa lärosäten kan fokusera mer av sinasatsningar på tillväxtfrämjande forskning i nära samarbete med näringslivet.Fler universitet och högskolor skall ges möjlighet att frigöra sig från staten.Iett första steg bör Kungl. Tekniska högskolan i ges möjlighet attövergå i privat rättslig form och arbeta under samma förutsättning somChalmers tekniska högskola i är angeläget att finna väl fungerande former för godkännande ochfinansiering av privata universitetsutbildningar. Bland dessa finns inte minstmånga konstnärliga och humanistiskt inriktade utbildningar av hög kvalitet.Regeringen bör ges i uppdrag att pröva dessa frågor i särskild ordning.5.4.5 Bygg ut yrkesutbildningen och inför utbildningskontoModerata samlingspartiet förordar att en modell liknande den i Finlandtas fram gällande en fristående yrkesutbildning i nära samverkan mednäringslivet. Det behövs om företagens behov av välutbildad arbetskraftskall kunna tillgodoses. I ett första steg föreslår vi att utbyggnaden avden kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen skall omfatta 27.000studieplatser . En struktur med flera flexibla och mobilayrkesskolor är värd att pröva.Det offentligas respektive den enskildes ansvar för finansiering avutbildning behöver tydliggöras. För att åstadkomma en kontinuerligkunskaps- och kompetensutveckling under en individs samlade tid i aktivtarbetsliv behöver nya, individuella finansieringsmöjligheter skapas.Vi förordar införande av individuella kompetens/utbildningskonton, därden enskilde och dennes arbetsgivare kan avsätta resurser för återkommandekunskapsförsörjning och som får användas när helst det passar arbetstagarenoch arbetsgivaren. Förslaget är ett av många som behövs för en friare ochrörligare arbetsmarknad.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avskaffa skatten på aktieutdelningarfr.o.m. ,22. att beslutar slopa sambeskattningen fr.o.m. , 23. att beslutar höja fribeloppet vid förmögenhets-beskattning till fr.o.m. , 24. att beslutar avskaffa förmögenhetsskatten ,5. att hos regeringen begär förslag om skattereduktionav hushållsnära tjänster i enlighet med vad som anförts i motionen,26. att beslutar att royaltyinkomster från patent skallbeskattas som inkomst av kapital i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att avslår regeringens förslag till höjd skatt på el-kraft, 28. att avslår regeringens förslag till höjd skatt på elproducerad i kärnkraftverk, 29. att avslår regeringens förslag till höjd skatt på diesel,210. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya regler för beskattning av optioner,11. att hos regeringen begär förslag om införande avriskkapitalavdrag i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principerna för konkurrenspolitiken, 513. att hos regeringen begär förslag om ändring i kom-munallagen i enlighet med vad som anförts i motionen, 114. att hos regeringen begär förslag till en sådan ändringatt man skärper kraven på konkurrensneutralitet vid offentlig pris-sättning i enlighet med vad anförts i motionen, 515. att hos regeringen begär förslag till en förstärkning avKonkurrensverket i enlighet med vad som anförts i motionen, 516. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad konkurrensutsättning av statlig ochkommunal verksamhet, 517. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den företagspåverkande politiken, 518. att hos regeringen begär förslag om en plan somredogör för planerade privatiseringar av statliga bolag i enlighet medvad som anförts i motionen,519. att hos regeringen begär förslag till regelförenklingarför företagen i enlighet med vad som anförts i motionen, 520. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsmarknadspolitiken, 621. att hos regeringen begär förslag till en förändring avarbetsrätten i enlighet med vad som anförts i motionen, 622. att hos regeringen begär förslag till förändringar avlagen om anställningsskydd i enlighet med vad som anförts imotionen, 623. att hos regeringen begär förslag till förändringar avformerna för att utlösa konfliktåtgärder, sympatiåtgärder och möjlig-heter att försätta enmansföretagare i blockad i enlighet med vad somanförts i motionen, 624. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en flexiblare lönebildning, 625. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om enskilda människors val av arbetstid, 626. att hos regeringen begär förslag om en reformering avarbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen, 627. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsmarknadsutbildningen, 628. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om trygg energiförsörjning, 529. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenskt medlemskap i tredje steg, 230. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kunskapsklusters strategiska betydelse, 431. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om examination av fler civilingenjörer, 432. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskningens kvalitet och resurser, 433. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om genomförande av digital distansutbildning avhögsta internationella klass, 434. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fler fria universitet och högskolor, 435. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnad av den kvalificerade eftergymnasialayrkesutbildningen, 436. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av individuella utbildningskonton,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om integrationspolitiken,38. att hos regeringen begär förslag till ändring i konkur-renslagen i enlighet med vad som anförts i motionen. 5Stockholm den 3 oktober 1999Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()1 Yrkande 13 hänvisat till KU.2 Yrkandena 1-3, 5, 7-9 och 29 hänvisade till FiU.3 Yrkande 37 hänvisat till SfU.4 Yrkandena 30-35 hänvisade till UbU.5 Yrkande 12, 14-19, 28, 38 hänvisade till NU.6 Yrkandena 20-27 hänvisade till AU.