mot · GN02Fi210 · 1999-10-05 00:00:00 — Det lågaså kallade fribeloppet i dagens system medför orimliga marginaleffekter förden student som försöker påverka sin ekonomi genom arbete undersommaren. Dessa problem måste åtgärdas och vi föreslår att 200miljoner avsätts för detta . Detta finansieras genom att kravetpå studietakt för rätt till fullt studiestöd förändras något. Kristdemokraternabeklagar att regeringen inte presenterat förslag till nyttstudiestödssystem för att kunna träda 2000.Vi avvisar fortfarande att en mindre grupp vuxenstuderande får ett särskiltN/T-stöd.Sammantaget innebär förslagen att utgiftsramen för utgiftsområdetminskas med , 2001 och 237miljoner kronor år 2001.Utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskningUtgiftsområdet omfattar utgifter för skolväsendet,vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning,högskoleutbildning och forskning.Kristdemokraterna anslår ytterligare till kommun-sektorn för att bland annat ombesörja kvaliteten och genomföranödvändiga förändringar i grund- och gymnasieskolan. Denna satsningåterfinns under utgiftsområde 25.Kunskapslyftet riktas till människor som av skilda anledningar saknar denödvändiga kunskaper som krävs för delaktighet i samhället. Det ger vuxnaen ny chans att få de kunskaper de tidigare inte fått. Antalet platser bör ökamen regeringens tidigare förslag om att det femåriga projektet förlängs medett halvår bör avvisas.Också utbyggnaden av antalet högskoleplatser bör ske med höjd kvalitetoch i en takt som organisationen mäktar med. Vi står fast vid vårt tidigareförslag om 7 500 nya permanenta platser utöver den extra satsningsom görs . Regeringen har sparat på tilldelningen per capita.Utbyggnaden av grundutbildningen sker därmed på bekostnad av kvaliteten -en utveckling som måste brytas. Dessutom saknas satsningar på utbildningarsom på grund av sin art är dyrare, t ex utbildning för läkare, civilingenjöreroch andra.Kristdemokraterna anser att bör satsas för attstärka kvaliteten inom delar av den högre utbildningen.Kristdemokraterna avvisar, som beskrivits i avsnitt 5.3, regeringens förslagom maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen, vilket minskar utgifternapå detta utgiftsområde.Anslaget för utgiftsområdet föreslås i förhållande till regeringens förslagsammantaget minskas med , 2 330 miljonerkronor och år 2002.Utgiftsområde 17 Kultur, medier ochtrossamfundUtgiftsområdet omfattar kulturområdet, bland annat museer,konstnärer, teater, dans, musik, bibliotek, hemslöjd, densamiska kulturen, trossamfund, idrott och folkbildning.Trossamfundens lokalbidrag genererar både arbetstillfällen för bygg-branschen och bevarar kulturmiljö. Anslaget för denna verksamhet harminskat drastiskt . Anslaget för detta ändamål bördärför ökas med över regeringens förslag.Länsmusiken som tidigare drabbats av kraftiga nedskärningar föreslåstillsammans med vissa regionala kultursatsningar få extraår 2000 och därefter . En satsning görs också påDramaten om , bland annat för upprustnings-åtgärder.I ideell verksamhet finns ett stort engagemang, vilket staten bör ta vara påoch uppmuntra. anslår för utveckling av den ideella sektorn.Statens bidrag till allmänna samlingslokaler föreslås utökas med 10miljoner kronor årligen.Kristdemokraterna föreslår även en nedsättning av momsen på barnböckertill . föreslås även momsen påböcker sänkas till sexprocentsnivån. Dessa förändringar framgår av avsnitt5.1.Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet utökas med 42 miljoner kronorårligen den kommande treårsperioden.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggandeUtgiftsområdet omfattar främst räntebidrag, bostadsbidrag,verksamhet och länsstyrelserna.Avgörande för utfallet av anslaget för räntebidrag, det störstaanslaget inom området, är räntenivån och den allmännaekonomiska utvecklingen.Kristdemokraterna anser att fastighetsskatten permanent ska sänkas från1,av taxeringsvärdet på bostadshus. Sänkningen på egnahem föreslås ske etappvis enligt vad som redovisas under avsnitt 5.2 i dennamotion. Fastighetsskatten bör tas ut på enbart en tredjedelav markvärdet överstigande 150 000 kronor.De individuella inkomstgränserna som bidragsgrund för bostadsbidragenslopas. Likaså anser vi att de snäva reglerna för den bidragsgrundandebostadsytan bör utvidgas. Den barnrelaterade delen av bostadsbidraget börhöjas med per barn. Förbättringarna i bostadsbidraget finansierasfrån genom en minskning av barnbidraget med per månadunder utgiftsområde 12. Dessa medel förs över till detta utgiftsområde.Därmed gynnas de familjer som har en sämre ekonomisk situation. Vissabesparingar kan göras på räntebidragen eftersom fastighetsskatten sänks ochatt skatt bara ska tas ut på en tredjedel av markvärdet. Allergiska problembland barn och ungdomar ökar kontinuerligt. föreslårdärför en mer offensiv satsning på allergisanering av bostäder, förskolor ochskolor. Delar av de lokala investeringsprogrammen avvisas och deavvisas helt fr.o.m. år 2001.Boverket åläggs ett sparkrav på , vilket minskar anslaget med 7miljoner kronor.Ramen för utgiftsområdet kan sammantaget ökas med 230 miljoner kronorår 2000 och reduceras med 761 respektive för åren 2001och 2002.Utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutvecklingUtgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika former avföretagsstöd, medel för medfinansiering av EG:sstrukturfondsprogram samt medel från EG:s regionalfond.Trots att vi upplevt en ny flyttvåg från landsbygden har regeringen varitpassiv på det regionalpolitiska området. Att skapa förutsättningar för enlivskraftig landsbygd med människor i alla åldrar och med arbetsmöjligheter,god service, bra miljö och rik kultur är ett centralt mål för den kristdemo-kratiska regionalpolitiken.Regionalpolitiken kan inte ses isolerad och därför måste den statligasektorspolitiken ta regionalpolitisk hänsyn. Regionalpolitiska konsekvens-analyser måste upprättas innan beslut tas som påtagligt kan komma attförändra förutsättningarna i områden som är beroende av en aktiv regional-politik.För landsbygdens utveckling är det också av stor betydelse att samhälls-servicen, det vill säga utbildning, kultur, samlingslokaler, kommunikationeretc, hålls på en rimlig nivå. En översyn av den nationella stödområdes-indelningen är ett annat kristdemokratiskt krav. Denna borde ingå i denöversyn av regionalpolitiken som den tillsatta regionalpolitiskautredningen skall göra.Kristdemokraterna föreslår inga utgiftsförändringar som påverkarregeringens föreslagna ram för utgiftsområdet.Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdUtgiftsområdet omfattar bl a frågor rörande hushållning mednaturresurser, biologisk mångfald och naturvård, vatten- ochluftvård, avfallsfrågor, miljöskydd, kemikaliekontroll,strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samtinternationellt miljösamarbete.På detta område finns goda skäl till förstärkningar avnedrustning. Regeringens politik är otillräcklig. Framför allt börkalkningsanslagen förstärkas och förutom sjökalkning bör kostnaderna förskogskalkning föras in under detta utgiftsområde. Dessutom förstärksKemikalieinspektionen med ytterligare resurser, och det lokala Agenda 21-arbetet ges extra stöd.Utgiftsområdets ram bör utökas med för och2001 och med år 2002.Utgiftsområde 21 EnergiUtgiftsområdet omfattar bl a energiforskning ochenergiteknisk utveckling, investeringsbidrag samt stöd föreleffektivisering och minskad elanvändning.Kristdemokraterna anser att kärnkraften skall avvecklas, men i takt med attförnybara energislag kan fasas in. Forskning och utveckling av alternativaenergislag är således ett viktigt inslag i energipolitiken, bland annat för attundvika uppbyggnad av fossilgasanvändning. Det energipolitiska program-met har inte visat sig vara framgångsrikt i varje del, tvärtom har regeringenlöpande tvingats korrigera delprogram som inte visat sig ge förväntad effekt.Mot denna bakgrund kan anslaget till energiforskning minskas med 200miljoner under vart och ett av de kommande tre åren.Som ett led i de sparkrav som ställer på ett antalmyndigheter föreslås anslaget till minska med 5procent, 5 miljoner kronor.Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med 205 miljonerkronor årligen.Utgiftsområde 22 KommunikationerUtgiftsområdet omfattar väg- och banhållning, vägtrafik,järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran,telekommunikationer och övergripande IT-frågor.Kristdemokraterna anser att tillväxt är beroende av godatransportmöjligheter. Trots detta har regeringen gjort stora nedskärningar påvägunderhållet. För att nollvisionen ska ha någon substans krävs att defarligaste vägsträckorna byggs om till fyrfilig väg med mittbarriär. Krist-demokraterna vill utöver regeringens förslag beträffande vägunderhåll anslå300 , och 100 miljonerkronor 2002. Detta finansieras delvis genom en omfördelning inom ramen.Besparingar görs på Väg- och Banverken.Sammantaget bör utgiftsramen för ökas med ,för med och för med 60 miljonerkronor.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringarUtgiftsområdet omfattar verksamheterna jordbruk, fiske,trädgårdsnäring, rennäring, djurskydd, djurhälsovård,livsmedelsfrågor, skogsnäring samt högre utbildning ochforskning som rör vård och nyttjande av biologiskanaturresurser.Kristdemokraternas jordbrukspolitik syftar till fortsatt användning avåkermarken för livsmedelsproduktion. Förutsättningarna för jordbruket skavara lika konkurrensvillkor med omvärlden och därför ska skatter ochavgifter på el- och eldningsolja, diesel samt handelsgödsel harmoniseras medövriga EU-länder, i linje med förslagen i den så kallade livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Detta är enförutsättning för att jordbruket ska finnas kvar som basnäring i hela landetoch möjliggöra fullt utnyttjande av befintliga EU-ersättningar. En lättnad avjordbrukets s.k. skatteryggsäck kommer också trädgårdsnäringen till godo.Regeringens misslyckade förhandlingsresultat inom EU vad gällerSveriges möjligheter att få del av det s.k. miljöprogrammet är oacceptabelt.Kristdemokraterna föreslår att detta kompenseras med nationella medel.Således ökar anslaget för miljö, struktur och regionala åtgärder med 545miljoner kronor årligen.En ökad satsning på exportfrämjande åtgärder är ytterligare ett sätt attstärka den svenska livsmedelsnäringen. Att staten ska bära kostnader förkartavgifter och djurdatabas samt genomföra avsevärda förenklingar avjordbruksbyråkratin är andra kristdemokratiska förslag.Norrlandsjordbrukets utsatta situation måste leda till extra åtgärder.Skogsbruket får med förslag en rejäl förstärkning genomde kalkningsinsatser som redovisats under utgiftsområde 20.Sammantaget innebär vårt budgetförslag med sänkta skatter och ökadesatsningar på jordbruket ett nettotillskott för näringen med cirka 1,7 miljarderkronor.För utgiftsområdet innebär förslagen sammantaget att ramen utökas med598 för , och med åren 2001 och2002.Utgiftsområde 24 NäringslivUtgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologiskinfrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning ochutveckling, utrikeshandel, export- och investeringsfrämjandesamt konsumentfrågor.Inriktningen av näringspolitik vilar på kunskapen omatt arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att individer, familjeroch företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabilaregler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggradenför välfärd. De nya jobben skapas när enskilda människor finner detmödan värd att starta eller vidareutveckla ett företag.Det sammantagna näringsklimatet skapas genom skatte-, energi-, arbets-marknads- och näringspolitiken, tillsammans med den övergripande ekono-miska politiken, och måste inriktas på att identifiera och undanröjaexisterande hinder för startande och utvecklande av företag. För att förbättraförutsättningarna för företagsamheten har den av regeringen tillsatta Små-företagardelegationen presenterat 71 förslag, vilka har legat på departementeti . Få av dem har blivit verkliga och regeringen skjuter återigenupp presentationen av konkreta förslag till nästa budgetproposition.Bland de hinder som fortfarande kvarstår för företagarna kan nämnas denstela arbetsrättslagstiftningen, det krångel som omgärdar företagandet,dubbelbeskattningen av riskkapital, brister i utbildningssystemet och inteminst skattereglerna för den privata tjänstesektorn.Beträffande regeringens anslag på satsningar på anser viatt detta förslag för utökat företagsstöd bör avvisas av . Kristdemo-kraterna förespråkar generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet ilandet istället för riktade stödåtgärder till vissa företag och till vissaregioner.Besparingar görs på förvaltningskostnader och på . En satsning görs på . Regeringens s.k.omstruktureringsbidrag på avvisas.Ramen för utgiftsområdet kan minskas med år och år 2001.Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommunerUtgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag tillkommuner och landsting.Kristdemokraterna anser att kommunsektorn behöver ett tillskott utöver demedel som regeringen anslår för att täcka in den högre ambitionsnivå somKristdemokraterna har, bland annat vad gäller antalet vårdplatser. Tillskottetbör vara samt 1,3 miljarder kronorår 2002.Kristdemokraterna föreslår i denna motion en rad åtgärder som får ekono-miska konsekvenser för kommunsektorn. Dessa effekter regleras i enlighetmed finansieringsprincipen, vilket innebär att ramen för utgiftsområdetsammantaget minskar . Se avsnitt 6 i denna motion för enutförligare redovisning av de effekter som påverkar kommunsektorn och denbedömning gör beträffande det framtida resursbehovet.Ramen för utgiftsområdet kan sammantaget ökas med 463 miljoner kronorår 2000, minskas med och 1 170 miljonerkronor år 2002.Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskuldenoch oförutsedda utgifter. ingår ävenRiksgäldskontorets provisionskostnader i samband medupplåning och skuldförvaltning.Kristdemokraterna föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag underden kommande perioden med netto 10, 20 respektive 30 miljarder kronormer än det regeringen räknar med. Det förbättrade saldo som därvid uppstårpå statsbudgeten innebär lägre statsskuld och därmed lägre räntekostnaderför statsskuldens hantering. Den positiva ränteeffekten till följd av detta göratt ramen enligt regeringens redovisade känslighetskalkyler kan minskas med0,och åren därefter med 1,2 respektive 2,2 miljarderkronor.Vid utförsäljningstillfället förutsätts utförsäljningen göras på ett sådant sättatt den netto inbringar de ovan angivna beloppen efter det att den framtidaavkastning som staten eventuellt går miste om i de fall en sådan finnsinräknad i budgeten är avräknad.Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med 300 miljonerkronor , och år2002.Utgiftsområde 27 Avgiften till EuropeiskagemenskapenKristdemokraterna föreslår, av lätt insedda skäl, ingenförändring av ramen för detta utgiftsområde. I en särskildmotion för utgiftsområdet har i sambandmed budgetbehandling redovisat denprincipiella hållning som anser attSverige bör ha när det gäller den svenska medlemsavgiftensstorlek i EU:s långsiktiga budgetarbete.Kristdemokraterna anser att det av antagna målet för densvenska EU-budgetpolitiken behöver kompletteras. Den nuvarandemålsättningen innebär bl a att skall verka för en effektiv ochåterhållsam budgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att Sverigeskall verka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:sbudgetmedel. Något mål om att andel av EU:s budget borde minskahar inte antagits.TABELL 9.1 FÖRDELNING PÅ UTGIFTSOMRÅDEN OCH UTGIFTSTAK ÅR 2000 TILL2002Förändringar i förhållande till regeringens förslag till ramarTabell 16: (Regeringens förslag Avvikelse från regeringens förslag )1) Inklusive korrigering av regeringens felräkningar.Ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgetenÅlderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattarfrån och med endast inkomstbaseradeålderspensionsförmåner. står som ett avfem partier bakom den pensionsuppgörelse om det nyapensionssystemet som träffats och beslutats i riksdagenunder . Därmed har vi inte några ändringsförslagvad avser det nya pensionssystemet.BudgeteringsmarginalenRegeringen räknar med en budgeteringsmarginal på knappt1,för och 3,7 respektive 22,6miljarder kronor . Detta är 2,1, 12,4respektive 11,1 miljarder lägre än vad regeringen räknademed i vårpropositionen . Detta visaratt regeringen nu definitivt har frångått den budgetdisciplinsom den sagt sig värna om. Till skillnad från allatidigare propositioner som behandlat frågan ombudgeteringsmarginalen, inom ramen för den nyabudgetprocessen, skrev regeringen öppet: "Vad gällerde därpå följande åren [2001 och 2002] skallbudgeteringsmarginalen även omfatta utrymmen för framtidareformer på budgetens utgiftssida. "Regeringen har budgeterat med en alldeles för snäv marginal och de kommande två åren. Ursprungligen var dessa marginalermer generöst tilltagna, men genom utgiftsreformer har de successivt sänkts.Detta har tvingat regeringen till de panikartade åtgärder för att klarautgiftstaket som förra gången huvudsakligen drabbade biståndet och nuhuvudsakligen drabbar arealbidragen inom jordbrukssektorn. Detta visartydligt att regeringen inte har en tillfredsställande kontroll påstatsutgifterna.För år 2002 redovisar regeringen en budgeteringsmarginal på ca 22,6miljarder kronor. Detta är som redovisats ovan 11,1 miljarder lägre än ivårpropositionen, men den är fortfarande så hög att regeringen med allsannolikhet planerar att använda den för nya utgiftsreformer.Kristdemokraterna menar att detta är en helt felaktig användning avbudgeteringsmarginalen, som strider mot alla de intentioner som regeringensjälv angivit i tidigare propositioner. Budgeteringsmarginalen ska enbart varaen buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar,samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande ochanslagskredit.Kristdemokraterna föreslår därför en viss utökning av budgeterings-marginalen . föreslår vi en minskning med ca7,. Därmed kommer budgeteringsmarginalen att motsvaraknappt av de totala utgifterna, vilket ligger i linje med denursprungliga praxisen för hur marginalen ska beräknas.Utgiftstak för statenI de ovanstående tre avsnitten har vi redogjort för våraförslag till fördelning av medel per utgiftsområde åren 2000till 2002, att vi står bakom det regeringen föreslår vad gällerålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, samt vårsyn på budgeteringsmarginalen.Kristdemokraternas totala nettoförändring på utgiftsområden (exklusivestatsskuldsräntorna) gör att utgiftstaket för bör vara 8 miljarderkronor lägre än vad regeringen föreslagit, lägre för 2001och lägre för . Det statliga utgiftstaket bör där-med fastställas till , år2001 och år 2002.Utgiftstak för den offentliga sektornUtgiftstaket för den offentliga sektorn består av summan avdet statliga utgiftstaket och den beräknade kommunalautgiftsnivån med avdrag för interna transaktioner mellan statoch kommun. Kombinationen av förslagtill lägre utgiftstak för staten och ett större utrymme förkommunsektorn ger en nettoförändring av det offentligautgiftstaket med -, -14 miljarderkronor och -. De internatransaktionerna mellan stat och kommun antas netto varaoförändrade i förhållande till regeringens förslag.Kristdemokraternas förslag till utgiftstak för den offentliga sektornredovisas på total nivå i tabell 9.2.TABELL 9.2 UTGIFTSTAK FÖR DEN OFFENTLIGA SEKTORNTabell 17: (Miljarder kronor 2000 2001 2002 )Anm: BNP enligt regeringens prognos i budgetpropositionenHemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekono-miska politiken som förordas i motionen (avsnitt 4),2. att fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålders-pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten för till 757miljarder kronor, för till och för år 2002till ,3. att godkänner beräkningen av statsbudgetens in-komster för (avsnitt 5.1, 5.2 och 8.1),4. att beslutar om fördelning av utgifterna för budgetåret2000 på utgiftsområden i enlighet med vad som anförts i motionen(avsnitt 9, tabell 9.1),5. att godkänner den preliminära fördelningen av ut-gifterna på utgiftsområden för budgetåren 2001 och 2002 som riktlinjeför regeringens budgetarbete (avsnitt 9.1 tabell 9.1),6. att godkänner beräkningen av de offentliga utgifternaför (avsnitt 9.5, tabell 9.2).Stockholm den 5 oktober 1999Alf ()()()()()()()()()