ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T319 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T319av , ()Stödet till enskilda vägarDet enskilda vägnätet har en mycket stor betydelse som förbindelse tilloch mellan det allmänna vägnätet. Enskilda vägar bidrar också ofta tillkortare körsträckor och därmed har detta vägnät en positivmiljöpåverkan.Och trots namnet på vägarna får dessa brukas av alla - till en mycket lågkostnad per kilometer för staten.Enskilda vägar har stor betydelse inte enbart för dem som bor längsvägarna, sammanlagt nära en miljon människor med fritidshusboendetinräknat, utan också för de areella näringarna och det rörliga friluftslivet.Den stängning av enskilda vägar som blir följden av en dålig bidrags-givning och kostnadstäckning är också ett allvarligt hot mot vår allemansrätt.Hur skulle bär- och svampplockare, orienterare, fiskare och jägare komma uti markerna om inte de enskilda vägarna skulle finnas?Nivån för bidrag till enskilda vägar måste enligt vår mening höjas till 670miljoner för år 2000.Finansiering sker genom överflyttning från A 1, administra-tion, och genom omdisponering inom A 2, Väghållning och statsbidrag,således 110 miljoner varav hälften tas från A 1.Undertecknade förutsätter att även enskilda vägar skall återfå möjlighetenatt få del av medel för bärighetshöjande åtgärder d.v.s. det så kalladebärighetsanslaget.Nuvarande anslagsnivå täcker enligt samstämmiga uppgifter inte ens deårliga driftskostnaderna. Till detta kommer den kapitalförstöring det innebäratt inte ha möjlighet till underhållsåtgärder för bärighetshöjande insatser.Många enskilda vägsamfälligheter kommer också att belastas med myckethöga kostnader för nya förrättningar som man nu i många fall tvingas göra dåtidigare förrättningar och fastställda andelstal inte uppfyller formellalagkrav.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödet till enskilda vägar.Stockholm den 30 september 1999Åke ()()()
mot · GN02T320 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T320av , ()VäganslagenFör att hela skall kunna växa och utvecklas behövs en välutbyggd infrastruktur på vägområdet. Om säkra och miljövänligatransporter skall uppnås krävs bra vägar, allt från stora motorvägar tillmindre enskilda vägar på landsbygden.Arbetet med att höja trafiksäkerheten måste bedrivas med kraft ochtrafikens miljöproblem måste ständigt vara föremål för åtgärder. Allt dettaställer krav på en väl sammanhållen och konsekvent politik vad gällerresurser till investeringar och underhåll av det svenska vägnätet.Bilen är för många - inte minst i glesbygden med sin begränsade kollektiv-trafik - det enda sättet att kunna ta sig till arbetet. Varuförsörjning, möjlig-heterna till fritidsaktiviteter och socialt engagemang på landsbygden förut-sätter tillgång till bil.I norra har vi i huvudsak bra riksvägar, medan de mindre vägarnahar en oacceptabelt låg standard. Mångårigt eftersatt underhåll har inneburitatt framkomligheten är riskfylld och för tyngre trafik omöjlig.Kraftfulla resursförstärkningar för drift och underhåll av vägnätet i norraSverige är därför nödvändiga.Det enskilda vägnätet har stor betydelse för landsbygdens befolkning ochdess nyttotransporter. Jord- och skogsbruket måste ha tillgång till fram-komliga enskilda vägar året om.Trots det enskilda vägnätets betydelse och det omfattande trafikarbetet,som detta nät står för har statsbidragen till de enskilda vägarna kraftigtsänkts. En översyn av det enskilda vägnätet bör omgående genomföras ochstatsbidraget uppräknas kraftfullt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det eftersatta underhållet av det allmännavägnätet och att drift- och underhållsanslagen räknas upp,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att statsbidragen till de enskilda vägarna räknasupp.Stockholm den 1 oktober 1999Olle ()
mot · GN02T321 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T321av Kollmats, ()Riksväg 40Motorvägen mellan och var klar i sin helhet den 25oktober 1997. Olika etapper av motorvägen öppnades för trafik var tidigare, liksom en del andra vägavsnitt i , kändsom en dödens väg, p.g.a. många olyckor.För att minska antalet olyckor infördes trefilskörning med avsnitt medförbud mot omkörning i en riktning under en övergångstid.Genom att motorvägen till blev klar har det också blivit enomfördelning av trafiken mellan och . Visserligenskyltas vägen officiellt via E 20 över , men var och en somkört den vägen och också via Borås-Jönköping-Norrköping, väljer i fortsätt-ningen den senare.Trafikutvecklingen visar att många, inte minstförarna av den tunga trafiken, också insett förhållandet. Det torde inte hellerbli mindre trafik den vägen genom att sträckan förbi blir klar sommotorväg i november 1999.Den procentuella trafikutvecklingen på sträckan redo-visas i nedanstående tabell.Procentuell ökning av trafikarbetet 1993-1998 Totala trafikarbetet Lastbilar 12 37 9Hela riket 7 20 ** Någon säker uppgift om personbilstrafikens ökning i hela riket finnsinte f.n. uppskattar ökningen till under de senaste4-5 åren.Siffrorna visar att det är uppenbart att trafikökningen på sträckan vida överstiger trafikökningen i riket.Det innebär att det blir allt angelägnare att bygga ut sträckan till motorväg . skulle det innebäraatt en del av Nissastigen, , skulle få motorvägsstandard.Detta innebär också att skyltning i respektive iSödertälje om vägval för att komma till respektive börändras till att gå via i stället för via . Det kanske rentav ärså att E 20 ska gå den vägen i stället för nuvarande sträckning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnad av , sträckan , till motorväg.Stockholm den 1 oktober 1999Lennart Kollmats (fp)
mot · GN02T322 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T322av , ()Vägarna i FyrbodalBygg ut E 6, väg 172 samt väg 44Regeringen har under minskat anslagen till vägar. Samtidigtuttalar man sig postivt kring nollvisionen vad gäller trafikolyckor. IVästsverige finns flera vägar som är under all kritik och som snarastborde åtgärdas. Här måste givetvis i norra nämnas, väg172 genom samt väg 44 mellan och Trollhättan.Här trängs tung trafik, pendlare samt även många sjukvårdtransportersedan den tidigare majoriteten, bestående av socialdemokrater och center-politiker, slog ihop i och och centrali-serade sjukvården i och norra . Detta verkar ha skett utannågon som helst fundering på hur trafiken skulle påverkas.När det gäller väg 172 är det ett faktum att vägen är underdimensionerad.De väganslag och planer som gäller tillgodoser inte tillnärmelsevis be-hovet.Till sist har vi som går som en huvudpulsåder rätt i genom Bohus-län. Förutom att detta är en av tyngst trafikerade vägar vad detgäller långväga kommunikationer, är det också så att när norra be-folkning mångdubblas medför detta att trafiktrycket fördelasojämnt över året. Höst och vinter fungerar trafiken hjälpligt men närsommaren kommer sker den ena olyckan efter den andra. Milslånga köer geronödig miljöpåverkan. Framkomligheten för utryckningsfordon är mer ellermindre obefintlig. har vägplanen som innebar att skullevara färdigutbyggd till 2007 fördröjts och vi kan se fram mot fler olyckor ochköer de närmaste åren.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behoven av att inom ramen för anslagetprioritera väghållningen i Fyrbodal.Stockholm den 1 oktober 1999Magnus ()
mot · GN02T323 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T323av , ()Vägnätet i VästmanlandVästmanlands vägnät måste moderniserasVästmanland är ett län som borde ligga bra till för en framtida tillväxt iMälarregionen. Men skall man kunna dra till sig investeringar och nyaföretag så behövs det väl fungerande kommunikationer.I detta sammanhang är det viktigt att påpeka samspelet mellan vägar,järnvägar och . är det ett faktum att det främst ärvägarna i som är eftersatta. Detta gäller E 18 som bör byggas uttill motorväg genom hela länet. En sådan utbyggnad skulle göra att pendlinginom länet skulle underlättas men även mer långväga pendling till ,eller förenklas med en utbyggnad av E 18.Samtidigt som E 18 byggs ut måste vägarna i Bergslagen förbättras. Härgår tung trafik med råvaror från norra delar av ner till hamnar ochindustrier i söder. Denna tunga trafiken går på alltför små vägar och genomområden där en olycka kan få förödande konsekvenser för miljön. Tydligastär kanske hotet mot vattentäkten i längs med 67:an.Förutom den tunga trafiken som går på dessa vägar så är det viktigt medgoda kommunikationer om kommunerna i de norra delarna skall ha möjlig-het att dra till sig nya företag och om ungdomar själva skall välja att bo kvari bygden. Goda kommunikationer på vägarna är en av de viktigaste gles-bygdssatsningarna staten kan göra för att underlätta tillväxten i kommunernaoch bromsa utflyttningen. Det är bland annat därför viktigt att väg 70 genomSala byggs färdigt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om modernisering av vägnätet i Västmanland.Stockholm den 1 oktober 1999Magnus ()
mot · GN02T324 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T324av , ()Huvudmannaskapet för förbindelserna mellan och fastlandetHolmön är belägen ca en mil ut i öppet hav med som närmastestad. med dess omgivande öar är störstanaturskyddsområde i marin miljö, vilket innebär att avHolmöns areal är skyddsklassad. På bor och verkar ettnittiotal personer varav 16 är barn.Ön har egen skola, för gamla, affär, två restauranger,båtmuseum, hembygdsgård med vandrarhem, stugby och ett antal småföre-tagare. Det finns därutöver en mycket aktiv befolkning, som arbetar med attta fram en utvecklingsplan . Nya bosättningar ochnya arbetstillfällen ska tillskapas genom att i samarbete med myndigheternautveckla som turistort inom natur- och kulturområdet men ocksågenom att skapa pendlingsmöjligheter till centralort. Närheten tillUmeå, ett av fyra tillväxtområden, ger utvecklingsmöjligheter somär få glesbygdsområden förunnade.Det stora problemet är trafikförbindelserna mellan och fastlandet.En utredning som stadsjuristen i gjort visar att det inte finns beslut omhuvudman som skall driva trafiken. har lämnat frågan omklassificering av vägen (enskild eller allmän väg) samt avgörande om vemsom ska ha huvudmannaskapet till för beslut.Redan 1951 upphörde formella skyldighet att driva trafiken,men man har ändå fortsatt att bedriva trafiken samtmärkt ut vintertrafikleden då leden är isbelagd. Vägen tillfärjeläget på fastlandssidan är allmän väg och vägen från hamnen på Holmönlikaså. Färjan som trafikerar är ingen reguljär bilfärja, men man kanta över enstaka bilar och servicefordon. Av miljöskäl och beroende på att öninte kan hantera en stor mängd bilar, utöver dem som redan finns på ön, finnsinga önskemål om bilfärja. , landsting och Umeåkommun har ställt sig bakom Holmöbornas krav på att ska utsessom huvudman för åretrunttrafiken i framtiden.1945 års skärgårdsutredning ansåg att det inte fanns något hinder mot attförbindelsen även fortsättningsvis drivs i regi. Men om detvisar sig att det inte finns någon lagstadgad skyldighet att drivatrafikentorde det inte hindra att genom regleringsbrev eller på annat sättfår i uppdrag att sköta trafiken.Holmöbornas skrivelser och uppvaktning på , läns-styrelsens yttrande över skrivelse och kommuns kontaktermed departementet i fråga har ännu inte lett till något beslut.Utvecklingsidéer och investeringsplaner kan inte förverkligas förränHolmöbornas framtida kommunikationslösningar är säkrade. Därtill kommeratt oklarheten om ansvaret för vintertrafiken inneburitatt sjuka och handikappade ej haft möjlighet att besökaNorrlands universitetssjukhus eller andra sjukvårdsinrättningar om det inteansetts som akut sjukdom och man därmed kunnat nyttja ambulans-helikopter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det är av yttersta vikt att beslut fattasom huvudman för vintertrafiken mellan och fastlandet.Stockholm den 1 oktober 1999Yvonne ()()
mot · GN02T326 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T326av , ()Den s.k. DackevägenKommunerna utmed vägsträckan arbetarsedan många år tillbaka i nära samarbete med berörda vägförvaltningaroch länsstyrelser för rubricerad vägsträcka.Dackevägen har en utomordentlig betydelse för regionen. Utredningar harvisat att med förhållandevis små medel kan rustas upp för attuppnå den standard som dagens trafik kräver. Det rimliga är att hela sträckanfår riksvägsstandard.Vägsträckan har en strategisk sträckning ochutgör en viktig livsnerv mellan de tre relativt starka städer som utgör. Vägen knyter alltså samman de regionaleko-nomiskt svaga områden som ligger mellan de tre uppräknade städerna.Likväl som vägen knyter samman med Linköping.Vägarna 23, 138 och 34 norr om genom kommunerna går genom ett i sydöstra prioriterat område som är i stort behov av en förbättradinfrastruktur. Delar av det område som väg 23 betjänar ingår för övrigt i ettav de svenska mål 5b-områdena.Det är viktigt att vägen etableras som en riksväg i hela sin sträckning ochges en gemensam benämning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en upprustning av vägarna 23, 138 och 34,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en gemensam benämning av väg 23, 138 och 34,Malmö-Växjö-Linköping.Stockholm den 30 september 1999Eskil ()()
mot · GN02T327 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T327av Eldensjö, ()Utbyggnad av till motorväg-I ett långt och stort land som är det av särskilt vitaltsamhällsintresse att infrastrukturen håller hög standard för attkompensera för de stora avstånden. Detta gäller inte minst för vägnätet.Både hög körstandard och hög trafiksäkerhet är mellan och är mycket omskriven ochdebatterad för det stora antalet olyckor som inträffat på denna väg. Sedannågra år har hela vägsträckan fyrfilig motorvägsstandard,vilket är mycket bra. Återstår sträckan där specielltsträckan är frekvent utsatt för olyckor. Utbyggnad tillmotorvägsstandard skulle ha en stor trafiksäkerhetsskapande effekt. Omsträckan blev utbyggd skulle det skapas en samman-hängande motorvägslänk hela sträckan . Detta skulle gebåde företag och enskilda en snabb och säker väg mellan rikets två störstastäder. Det skulle också genom att attraktionskraften för orter utmed vägenökar ge livskraft åt företag och orter längs sträckningen och dess omgivning.Mycket talar alltså för att denna investering i hög grad skulle kunnaminska antalet olyckor på , men också stärka svenskt näringslivskonkurrenskraft.När det gäller statliga investeringar då det ekonomiska utrymmet ärbegränsat handlar det om att prioritera maximalt. haremellertid frågan om privatfinansiering av stora väginvesteringar och andrastörre projekt aktualiserats. Utbyggnad av är enligt många be-dömare ett lämpligt objekt för sådan finansiering.Det är angeläget att regeringen genom att ta till vara nya finansi-eringsmodeller, typ PPP (Public and Private Partnership) åstadkommer mellan och kan byggas ut till motorvägs-standard.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att undersöka förutsättningarna för en utbyggnadav mellan och till motorväg.Stockholm den 1 oktober 1999Kjell Eldensjö (kd)()
mot · GN02T328 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T328av Tjernberg, ()Huvudmannaskapet för förbindelserna mellan och fastlandetHolmön med dess omgivande öar är största naturskyddsområdei marin miljö. Ön är belägen ut i öppet hav. Detta innebär atthela av areal är skyddsklassad. är med sinstrategiska placering i Kvarken och med sin fantastiska natur självklarsom utvecklingsort i kommun. Ön har omkring 90åretruntboende, varav 16 är barn. tredubblas antalet boende.På ön finns förskola/skola, , affär, två restauranger, båtmuseum,hembygdsgård med vandrarhem, stugby och ett antal småföretagare. När-heten till , ett av fyra tillväxtområden, ger utvecklingsmöjlig-heter som måste tas till vara.Idag är trafikförbindelserna mellan och fastlandet långt ifråntillfredsställande. En utredning, som stadsjuristen i kommun gjort,visar att det inte finns beslut på någon utsedd huvudman som ska drivatrafiken.Vägverket gjorde en framställan till med frågan omklassificering av vägen, enskild eller allmän väg, samt avgörandet om vemsom skall vara huvudman för trafikförbindelsen.Redan 1951 upphörde formella skyldighet att driva trafiken.Trots detta har fortsatt att driva trafiken under vår, sommar ochhöst, (isfria årstider). Man har även märkt ut vintertrafikleden under den tiddå leden är isbelagd. Vägen till färjeläget på fastlandssidan samt vägen frånhamnen på är allmän väg. Färjan som trafikerar är ingenreguljär bilfärja men man kan ta över enstaka bilar och servicefordon. Avmiljöskäl och beroende på att ön inte kan hantera en stor mängd bilar, finnsinga önskemål om bilfärja.De boende på , , , kommun samtolika företrädare för riksdagspartier har engagerat sig i frågan om en lösningav kommunikationen mellan och fastlandet. Dessa har på ett ellerannat sätt varit i kontakt med . Till detta kommer attGlesbygdsverket besökt under slutet av sommaren för att sätta sig ini frågan. Något beslut från departementet angående vem som skall varahuvudman för trafikförbindelsen har detta arbete ännu inte lett till. Möjlighetatt bo och arbeta på samt en utveckling av ön är helt avhängigt av attkommunikationen mellan ön och fastlandet får en långsiktig och säkerlösning. Därtill kommer att oklarheten om ansvaret för vintertrafikeninneburit att sjuka och handikappade ej haft möjlighet attbesöka eller andra sjukvårdsinrättningar omdet inte ansetts som akut sjukdom och man därmed kunnat flyga ambulans-helikopter. Ett klargörande om var ansvaret för kommunikationen mellanHolmön och fastlandet ska ligga, är en absolut nödvändighet. Regeringenssenfärdighet i frågan är högst anmärkningsvärd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av ett skyndsamt klarläggandeav vem som skall vara huvudman för trafikförbindelsen mellanHolmön och fastlandet.Stockholm den 3 oktober 1999Gunilla Tjernberg (kd)
mot · GN02T329 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T329av , ()Europaväg 20Det statliga vägnätet i har låg standard. Det gäller såvälstamvägar som regionalt vägnät. Regionen har av det statligavägnätet men av trafikarbetet. Det är ett av skälen till attprioritera när det gäller fördelning av statliga vägpengar.En av de största vägarna är E 20, som förbinder och en stor delav regionen med . Standarden på denna ärminst sagt skiftande och stora delar har i förhållande till trafikvolymer ochantal lastbilar en mycket bristfällig standard. Många plankorsningar, farligtplacerade utfarter, trafikljus samt smala vägbredder gör trafikflödet ryckigtoch ökar olycksbelastning och utsläpp.Eftersom "går bra" har transporterna på ökat med detsenaste året. Att det kommer att öka ännu mer vet vi, framför allt då Arla iGötene ska utöka - vilket ger ett tillskott på ca 180 långtradare/dygn. Vidsträckan norr om och förbi där (från Trestadoch ) ansluter är korsningen så belastad att polisen ofta får ryckain och dirigera trafiken på grund av de långa köerna. är en flaskhals med sina båda rondeller och trafikljus samtsträckan norrut mot som är smal och har ett stort antal riskfylldautfarter. Den sträckan är hårt olycksbelastad. Den nybyggda utfarten från vägnorr om blev inte lyckad eftersom den tunga trafiken frånHerrljunga och har svårt att komma ut på där och i ställetväljer att köra genom tätorten. Även industrierna i expanderar.Detta är de delar av som är mest akuta och behöver snabba åtgärder.Behoven är stora att minska olycksriskerna, öka framkomligheten, minskautsläppen och öka möjligheterna till arbetspendling och transporter förnäringslivet samt jord- och skogsbruk. Företagsamheten och boendet pålandsbygden är omfattande i området. För att göra en fortsatt utvecklingmöjlig krävs att den stora trafikleden fungerar. Vi menar därför att staten isin prioritering måtte flytta upp E 20 högre på listan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prioritering av E 20.Stockholm den 3 oktober 1999Marianne ()()
mot · GN02T332 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T332av Vänerlöv, ()inre vägnätEn god infrastruktur med bland annat bra vägar är nödvändig för att enregions näringsliv ska blomstra. Det saknar Dalsland.Dalsland upplevde något av ett dråpslag när företaget lade nerverksamheten i . Mellan 800 och 900 människor blevarbetslösa. Det antalet beräknades, relativt sett, vara lika stort som om 86 000stockholmare skulle förlora jobben. Dalslänningarna demonstrerade i ett över1 km långt fackeltåg. Kort tid efteråt ryckte regeringen ut med ett"Dalslandspaket", vilket halverade den plötsligt uppkomna arbetslösheten.Fortfarande var dock ca 400 arbetslösa efter regeringens hjälpinsats, vilketäven det är en mycket hög siffra mot bakgrund av kommunens invånarantal.På sikt är det viktigt att kan leva mera av egen kraft. Det ärriskabelt när den lokala arbetsmarknaden blir beroende av storföretag medförankring någon annanstans i världen. Med tanke på näraliggande råvarutill-gångar ter det sig naturligt att det i norra satsas på industriellverksamhet som har med skogen att göra liksom att livsmedelsindustrinborde passa slättlandet i sydost. Landskapets rika, varierande och sköna naturinnebär en hög potential när det gäller möjligheter att utveckla turismen.En förutsättning för att en satsning på näringsliv och turism i skabli lyckosam är en god infrastruktur med bl a bra vägar. Vid ett besök iBengtsfors tyckte näringsministern, mannen bakom Dalslandspaketet, att väg172 höll en "minst sagt dålig standard". Väg 172 som är inre puls-åder håller förvisso inte hög standard rakt igenom, men den lär i alla fall varatjälsäker. Det kan man däremot ej säga om inre vägnät för övrigt. Igenomsnitt är av vägnätet avstängt för trafik under tjällossningen, somkan vara . Tyvärr glömde regeringen i sitt Dalslandspaket attgöra satsningar för att skapa stabila grundförutsättningar för en hållbarekonomisk utveckling, nämligen satsningar för att förbättra det dåligavägnätet. Det skulle främja ökade möjligheter till arbetspendling, varudistri-bution och en positiv utveckling av industri och näringsliv.I sin regeringsförklaring vid öppnande 1999 sa statsministernbland annat att tillväxten ej får koncentreras till storstäderna utan den skalläven komma glesbygden till del. Det borde båda gott för . beräkningar skulle det kosta att tjälsäkra deviktigaste vägarna i inre vägnät så att de blir s k robusta stråk. Detär nödvändigt att regeringen utvidgar sitt Dalslandspaket till att omfatta ävenvägförbättringar så att industri och näringsliv kan få en rimlig chans. Om t exskogsnäringen ska utvecklas duger det ej att timmerbilar inte kommer framp.g.a. tjälskador och avstängda vägar. Finansieringen kan ske genom om-dispositioner inom väganslaget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av att säkra de viktigastevägarna i inre vägnät.Stockholm den 3 oktober 1999Ingemar Vänerlöv (kd)