ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sf251 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf251av Juholt, ()AdoptionSedan slutet av är internationella adoptioner ett naturligt inslagi det svenska samhället. Adoption är en värdefull möjlighet för barnlösapar och för övergivna barn. Barn som inte kan få en ny familj i sitthemland har fått det i , och par som längtar efter barn har fått sininnersta önskan uppfylld.På senare år har dock antalet adoptioner minskat. Skälen är flera.Läkarvetenskapen har förfinat sina metoder och fler par kan få hjälp denvägen. Ett annat skäl är dock kostnadsutvecklingen. En adoptionsfamiljsutgifter för en adoption, förmedlad av någon av de större organisationerna,uppgår i genomsnitt till . Med adoptionsbidraget uppgårsamhällets stöd till totalt av kostnaden. I debatten före-kommer ofta kravet om att adoptionsbidraget borde höjas. Det är docktveksamt om det skulle innebära någon verklig förbättring för föräldrarna.Sannolikt är det istället så att organisationerna vid en bidragshöjning imotsvarande mån höjer sina avgifter.Men möjligheten att få barn får inte bli en klassfråga. Förmågan och viljanatt vara förälder måste få vara det avgörande. måste därför ta påsitt ansvar att på ett mer rättvist sätt fördela resurserna mellan biologiskaföräldrar och adoptionsföräldrar. Därför krävs nytänkande och vilja tillförändring.Vår offentligt finansierade service vid förlossningar, eller olika former avIVF-befruktning i offentlig regi har sin grund i att vi i ser det som enviktig del av samhällets ansvar att medborgare skall ha möjlighet att bliföräldrar oberoende av egen ekonomisk situation. Förlossningar och IVF ioffentlig regi är momsbefriad, medan kostnader för adoption är moms-belagda.Det är angeläget att antalet barn i landet ökar. Jämfört med kostnader isamband med förlossningar, komplicerade förlossningar eller olika former avIVF-befruktning är adoption, rent samhällsekonomiskt, ett fördelaktigt sättatt öka barnantalet.För att öka rättvisan har det i den offentliga debatten föreslagits flera olikametoder. Till exempel ytterligare höjning av adoptionsbidraget, förlängdföräldraledighet, skattereduktion för styrkta kostnader i samband medadoption som genomförs med auktoriserade adoptionsorganisationer medmera.Riksdagen bör uttala att regeringen ska återkomma med förslag om hur deekonomiska orättvisorna mellan barn som föds i och barn somadopteras av svenska föräldrar, skall kunna minska.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomisk orättvisa mellan föräldrar som föderbarn i och svenska föräldrar som adopterar barn.Stockholm den 29 september 1999Håkan Juholt (s)()()()
mot · GN02Sf252 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf252av , ()Äldre invandrare med socialbidragÄldre invandrare som har socialbidrag som enda uppehälle, utgören allt större ekonomisk börda för kommunerna. Skall kommunernasekonomi urholkas alltmer p.g.a. ökade socialbidrag till grupper somegentligen borde kompenseras av staten?Kommuner med invånare som har invandrarbakgrund kompenseras i stort av staten för sina extra kostnader genom särskilda statsbidrag. Problemuppstår dock i de sammanhang där individer, som antingen kommit i senålder till eller bott länge i vårt land, utan att ha haft möjlighet tillegen försörjning, inte erhåller någon annan försörjningsform än just social-bidrag. Detta gäller samtliga berörda kommuner i allmänhet, men drabbarsärskilt kommuner som har en stor andel invandrare.Arbetslösheten i stort har till mycket stor del drabbat just personer medinvandrarbakgrund. Detta medför att en allt större grupp kommeratt hamna i motsvarande situation, dvs. tvingas att leva på socialbidrag.Kommunerna sitter och kommer att sättas i en allt svårare ekonomisksituation, om inte staten tar sitt ansvar för detta.Arbetslösheten är ett statligt ansvar. Pensionsåtagandet är ett statligtansvar. Dessutom är det som beslutar om inriktningen förinvandrar- och flyktingpolitiken. Det naturliga vore att staten tog överansvaret att betala ut någon form av pension till de äldre medborgarna medinvandrarbakgrund, som annars skulle behöva socialbidrag för sittuppehälle.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betalningsansvaret för äldre invandrare.Stockholm den 4 oktober 1999Catharina ()
mot · GN02Sf253 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf253av , ()Barnbidraget vid gemensam vårdnad och växelvis boendeVid gemensam vårdnad och växelvis boende erhåller enbart den förälderdär barnen är skrivna barnbidrag. Det borde övervägas om barnbidraget idylika fall i stället delades lika mellan föräldrarna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barnbidrag.Stockholm den 4 oktober 1999Göran ()
mot · GN02Sf255 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf255av , ()Adoptivföräldrars pensionsrätt för barnårI det nya pensionssystemet får den som har vårdnaden om barn tillgodoräkna sig barnårsrätt. Eftersom det är knutet till vårdnadengäller rätten även för dem som har adopterat barn.Denna rätt räknas i det nya systemet redan från den tidpunkt föräldrarnatagit emot barnet i syfte att adoptera det och sålunda som regel innanadoptionen godkänts. Detta gäller dock fr o m då det nyapensionssystemet trädde i kraft.Barnårsrätten gäller även för retroaktiv tid men av bl a administrativa skälgäller för den retroaktiva tiden särskilda regler som i vissa avseenden skiljersig från dem som gäller . För den retroaktiva tiden gäller t.ex.att föräldern måste vara vårdnadshavare för att barnårsrätt skall finnas. Detinnebär att barnårsrätt för retroaktiv tid finns först fr.o.m. när barnet äradopterat.Det finns 40 000 adoptivbarn i . För en del av dem har det varitlång tid mellan barnets ankomst till och myndighetens formella god-kännande av adoptionen. Adoptionen måste således vara formellt godkändför att föräldern ska få pensionspoäng.Det saknas tillförlitlig statistik över hur många adoptivföräldrar som gåttmiste om viktiga pensionspoäng därför att lagstiftningen inte tar hänsyn tillpraktiskt krångel vid adoptioner. Mycket tyder också på att man bedömtfallen olika i olika delar av landet, anger (förinternationella adoptionsfrågor). På vissa håll verkar man få tillgodoräkna sigbarnåren från den dag man fått barnet. På andra håll verkar man hålla striktpå formellt beslutsdatum.Men för att föräldrar som missgynnats av systemet retroaktivt ska kunnatillgodoräkna sig barnår sig krävs en lagändring. Det är inte rimligt att eninkonsekvens i myndighetsutövande ska ge olika förutsättningar för framtidapensioner hos medborgare. En ändring bör komma till stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om adoptivföräldrars rätt till barnår.Stockholm den 4 oktober 1999Maria ()
mot · GN02Sf256 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf256av , ()Sjukvård utomlandsEn svensk medborgare som blir sjuk i ett annat EU- eller EES-land harrätt till akutsjukvård. Dessa länder är , , ,, , , , , , ,, , , , , ochÖsterrike. I dessa länder har svenska medborgare rätt till akutsjukvård påsamma villkor som gäller för medborgare i landet. Man måste då också iallmänhet betala en patientavgift och vända sig till en offentligsjukvårdsinrättning.Sverige har också överenskommelser om utgivande av sjukvårdsförmånermed vissa länder utanför EU/EES-området. Dessa länder är ,, , , , samt Lettland.Förvånansvärt nog har inte motsvarande avtal om kostnadsansvarmed länder som har intensiva affärsförbindelser eller stort turistisktutbyte med. Som exempel kan nämnas att till reser cirka 135 000svenskar och till 15 000-20 000.Det torde finnas ett stort intresse för och behov av att vidga den krets avländer som har överenskommelser om sjukvårdsförmåner med, iförsta hand med de länder som besöks frekvent av svenska medborgare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sjukvård utomlands.Stockholm den 4 oktober 1999Fanny ()()
mot · GN02Sf257 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf257av , ()PappaledigtFör barnets utveckling är det viktigt att stimulera pappan att ta ut såmycket föräldraledigt som möjligt. Det är också positivt urjämställdhetsperspektiv att mamman och pappan själva kan besluta omvem som ska vara barnledig och under vilken period. En viss ekonomiskstyrning finns i systemet genom pappamånaden.Tyvärr visar det sig alltför ofta att det inte bara är svårigheten för pappanatt ta ledigt från sitt arbete som är orsaken till att han inte tar ut mer avföräldraledigheten. Det beror också på ekonomiska incitament. grundarsig föräldrapenningen på maximalt 7,5 basbelopp. Detta leder ofta till att densamlade familjeinkomsten upplevs för låg, om pappan tar ut föräldraledig-heten.Om sjukpenningen i föräldraförsäkringen skulle grunda sig på hela in-komsten och inte som på maximalt 7,5 basbelopp, beräknas utgifternaför föräldraförsäkringen öka med ca . Föräldraför-säkringen är beskattningsbar och den finansiella effekten för hushållenberäknas öka med . Statens utgifter genererar idetta fall inkomster till kommunerna genom skatteuttaget samt tillålderspensionssystemet. En höjning av ersättningsnivån vid föräldraledighetskulle med all säkerhet leda till att fler pappor utnyttjade försäkringen.Ett föräldraförsäkringssystem som bäst tillgodoser familjens önskemål omtid hemma med barnet tar tid att ändra. Det är dock rimligt att en uppföljninggörs om hur föräldraförsäkringens konstruktion styr vem som väljer attarbeta hemma hos barnet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en uppföljning av hur föräldraförsäkringenskonstruktion styr vem som väljer att arbeta hemma hos barnet.Stockholm den 4 oktober 1999Ulla-Britt ()
mot · GN02Sf258 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf258av , ()Änkepensionens återställandeFör beslutade partierna i full enighet att de som blivitänkor skulle få behålla sin änkepension enligt de gamlareglerna. Så plötsligt gjorde regeringen helt om och änkepensionen förvissa grupper konfiskerades.Regeringen bröt sitt tidigare avgivna löfte, där det framgår att änkornaskulle få behålla sin änkepension tills de fyllt . Detta är mycketallvarligt, då beslutet strider såväl mot grundlag som moteuropeiska konventionen angående skydd för mänskliga rättigheter.Den grupp som drabbas hårdast är de lågavlönade och eftersom vi talat omänkor så är det naturligtvis kvinnor. Hälften av alla änkor har enligtRiksrevisionsverkets utvärdering förlorat hela folkpensionsdelen, en summapå ca . Denna försämring genomfördes dessutom påså att den som var änka inte kunde förändra sin ekonomiskasituation.Det anstår inte en rättsstat att behandla änkorna på detta sätt och därförhävdar vi att nivån på änkepensionerna måste återställas och att änkornadärmed ska ges sina pensioner åter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återställa änkepensionen.Stockholm den 4 oktober 1999Anita ()()
mot · GN02Sf261 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf261av Kenneryd, ()Adoptivföräldrars pensionsrätt för barnårEnligt lagen om inkomstgrundad ålderspension skall föräldrar undervissa förutsättningar tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp försammanlagt då vederbörande haft barn under fem års ålder.Samma rätt ges "den som med socialnämnds medgivande har tagit emotett utländskt barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adopteradet".Så långt är det likabehandling mellan biologiska föräldrar och adoptiv-föräldrar. Det är också formell likabehandling när det gäller regeln om attpensionsgrundande belopp för barnår i princip skall kunna tillgodoräknasunder barnets fyra första levnadsår. I praktiken leder detta emellertid till attdet uppstår en reell särbehandling. Detta beror på att adoptivbarn mera sällanadopteras under sitt första levnadsår.Likväl är det av flera skäl så att adoptivbarn - som oftast kommer från enhelt annorlunda miljö - är beroende av sina adoptivföräldrars kontinuerliganärvaro även i äldre barnålder på i princip likartat sätt som nyfödda barn tillbiologiska föräldrar. Enligt min mening leder detta till omotiveradeskillnader mellan olika föräldrakategorier i berört hänseende.Jag anser att lagen om inkomstgrundad ålderspension bör ändras så att detuppstår en reell likabehandling mellan biologiska föräldrar och adoptiv-föräldrar även när det gäller pensionsrätt för barnår. bör hosregeringen begära förslag till en sådan ändring. bör fråganberedas i den så kallade genomförandegruppen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till en lagändring sominnebär en reell likabehandling av biologiska föräldrar och adoptiv-föräldrar när det gäller pensionsrätt för barnår.Stockholm den 4 oktober 1999Rolf Kenneryd (c)
mot · GN02Sf262 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf262av , ()LivräntaEn person som får sin arbetsförmåga bestående nedsatt på grund avarbetsskada kan beviljas livränta. Livräntan ska täcka den inkomstförlustsom arbetstagaren gör på grund av skadan. Den inkomst somarbetstagaren skulle ha haft om han/hon inte blivit skadad jämförs medden inkomst han/hon beräknas kunna få trots skadan. Skillnaden mellandessa inkomster utgör livräntan. Livränta kan beviljas ellertills vidare. Den kan växlas in mot ett kapitalbelopp. Det innebär attlivräntan kan betalas ut som ett engångsbelopp. Hur många som utnyttjatdenna möjlighet finns det ingen statistik över hos Riksförsäkringsverket.Det finns speciella bestämmelser vad gäller samordning av livränta ochpension. Rörande livränta som bytts ut mot kapitalbelopp innebärsamordningen att pensionen minskas. Samordningen är livsvarig, det villsäga varar hela livet, såvida inte tidsbestämt utbyte av kapitalbeloppföreligger. Enligt regeringsbeslut baseras återbetalningen av ettengångsbelopp bland annat på kvinnors och mäns genomsnittliga livslängd.Eftersom återbetalningsbeloppet bestäms utifrån den förväntademedellivslängden får en person som lever än så betala tillbaka mer änhan eller hon erhållit i kapitalbelopp. anser att detta är enolycklig konsekvens av lagstiftningen. bör därför ge regeringen iuppdrag att utreda hur lagstiftningen skall ändras för att ingen ska behövabetala mer än vad han eller hon fått i kapitalbelopp. Vi förutsätter att dettaryms inom försäkringen. Regeringen bör även få i uppdrag att utformalagstiftningen så att de pensionärer som omfattas av lagstiftningen ochredan betalt sin "skuld" skall anses skuldfria.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning av lagen omallmän försäkring med syfte att de pensionärer som uppbäryrkesskadelivränta och är återbetalningsskyldiga enligtsamordningsregler skall anses ha betalat sin skuld när skuldbeloppetär inbetalat,2. att hos regeringen begär att utredningen ävenomfattar de pensionärer som redan betalat ursprungsbeloppet och attdessa skall anses skuldfria.Stockholm den 5 oktober 1999Ulla ()
mot · GN02Sf264 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf264av , ()Invandrade experterI årets budgetproposition läggs förslag om införande avskattelättnader för utländska experter som arbetar i Sverige.Men alltför lite görs för att ta till vara de experter som redanär här - välutbildade kvinnor och män med utländsktursprung som på grund av det svenska samhällets bristandeintegrationsförmåga avskärmats från arbetsmarknaden ellerblivit tvungna att ta mindre kvalificerade jobb än vad deegentligen är utbildade för. Runt om i finnstiotusentals människor vilkas kunskaper och färdigheter intetas till vara av det svenska samhället. Det leder tillfrustration och risk för utanförskap för den enskilde och ären social och ekonomisk förlust för det svenska samhället.Vänsterpartiet menar att ett sätt ta till vara att kunskaperna hos dessapersoner är genom . Tanken med projektet är att gemöjlighet till en frivillig samverkan mellan myndigheter inomrehabiliteringsområdet i syfte att stödja alla som är i behov av särskildainsatser. Syftet är att förbättra personernas konkurrensförmåga påarbetsmarknaden. I denna motion vill vi särskilt uppmärksamma att vi anseratt det i särskild ordning bör undersökas om de avsatta medlen inomFRISAM-projektet kan användas med större tonvikt på att förbättramöjligheterna på arbetsmarknaden för invandrade personer, som av olikaskäl inte får full användning för sina kunskaper. Detta bör regeringen ges tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att undersöka om medel avsatta för kan användas med större tonvikt på att förbättramöjligheterna på arbetsmarknaden för invandrade personer.Stockholm den 2 oktober 1999Kalle ()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()
mot · GN02Sf267 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf267av , ()Ny könsneutral arbetsskadeförsäkringI ändrades reglerna i arbetsskadeförsäkringen.Reglerna stramades upp för att minska kostnaderna iförsäkringen. I praktiken innebär dessa hårdare krav att dethar blivit nästan omöjligt för många, särskilt kvinnor, att fåsina arbetsskador godkända. Det är också fortfarande enklassfråga.Förändringen ledde till önskad effekt vad gäller kostnadsminskning.Antalet godkända skador har efter ändringen minskat kraftigt. Tyvärr harresultatet för de arbetsskadade blivit närmast katastrofalt Även den statligautredningen om arbetsskadeförsäkringen slog fast att försäkringen inte längreger trygghet vid arbetsskada.De stora förlorarna i arbetsskadeförsäkringen är kvinnorna. Kvinnor fåroftare belastningsrelaterade skador, vilka är i det närmaste omöjliga attbevisa med de ändrade reglerna. Av samtliga som har fått arbetsskadagodkänd är kvinnor, resterande är män. Även vadgäller godkända arbetssjukdomar (som mest består av belastningsskador) ärojämställdheten påträngande. Enligt Arbetarskyddsstyrelsens statistik föråren 1994 till 1997 godkändes av kvinnornas anmäldaarbetssjukdomar. Motsvarande siffra för männen var 44 procent.I dag jämställs arbetsskada med vanlig sjukdom. En arbetsskadad harunder sjukpenningtiden endast rätt till samma ersättning frånförsäkringskassan som vid vanlig sjukdom. I de företag som har en välfungerande arbetsmiljöorganisation kan den som drabbas av skada ellerolycksfall i eller på väg till eller från arbetet inte få någon ansvarig dömdförvållande, med påföljd att full ersättning aldrig blir aktuell.Det är uppenbart att försäkringen inte är könsneutral - indirekt köns-diskriminerar den kvinnor. behandlas kvinnors arbetsskador annorlundaän mäns. För att åtgärda detta krävs kompletterande åtgärder. Bevisbördanmåste bli könsneutral Kunskapen om kvinnors arbetsskador är dålig varfördet även krävs ökade insatser till forskning om arbetsskador som utgår ifrånkvinnors förutsättningar. Även handläggningen bör bli mer könsneutral.Försäkringen måste i fortsättningen ge samma trygghet för både kvinnor ochmän. Det är också av stor vikt att debatten vidgas så att förslagen gör attarbetsgivare återigen talar om det goda arbetet och mer hur man kanförebygga bl a arbetsmiljöarbete så att människor både fysiskt och psykisktmår väl var det än arbetar. Många av de tunga och farliga arbetena i industrinhar försvunnit eller görs nu av maskiner eller robotar. Det som förändras merlångsamt är förbättringar i de tunga arbetena inom vård och omsorg ochinom handeln, dvs, inom de traditionella kvinnarbetena.Det ska komma ett förslag om en ny arbetsskadeförsäkring underverksamhetsåret är det utlovat. Det är viktigt att betona att det måste varasjälvklart, såväl som i ett framtida system, att en arbetsskada skaersättas lika för kvinnor och män.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny könsneutral arbetsskadeförsäkring.Stockholm den 27 september 1999Inger ()()()()()Elisebeht ()()()
mot · GN02Sf268 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf268av , ()ArbetsskadeförsäkringEfter riksdagsbeslut skärptes reglerna vad gällermöjligheterna att få en skada godkänd som arbetsskada.Samma år togs också den särskildaarbetsskadesjukpenningen bort. Det nya regelsystemet harinneburit att det näst intill är omöjligt för den skadade att fåersättning ur systemet för förslitningsskador som av denförsäkrade upplevs vara och ofta är arbetsrelaterade.Av SOU 1998:37 framgår att försäkringskassorna godkände67 000 fall varav 48 000 var sjukdom. var motsvarande siffror7 300 varav 2 700 var sjukdomar. Den drastiska förändringen kan inte sessom en förändring av situationen inom arbetslivet, utan kopplat till denförändrade bevisregeln.En ytterligare effekt har blivit att kvinnors situation, inom ramen förförsäkringen, har försämrats. Detta till följd av att kvinnors arbete oftare änmännens innebär arbets-relaterade sjukdomar. Lagstiftningen kan härigenomsägas ha fått en negativ utveckling i ett genderperspektiv.Arbetsskadeförsäkringen kan sägas ha två övergripande mål. Ett syfte harvarit att arbetstagare som skadas i arbetet skall ges ett fullgottförsäkringsskydd innebärande bland annat ekonomisk trygghet vidarbetsskada. Ett andra syfte har varit att arbetsskadeförsäkringen skall ha enpreventiv verkan för att skapa tryggare arbetsmiljöer.Genom förändringen 1993 kan sägas att båda dessa övergripande mål kanifrågasättas. I SOU 1998:37 ifrågasätts om arbetsskadeförsäkringen kananses ge en tillfredsställande trygghet för den som drabbas av arbetsskada. Iutredningen konstateras också att en av flera följder av utvecklingen blir attförsäkringen riskerar att alltmer förlora sin betydelse för det förebyggandearbetsmiljöarbetet.Trots att lagstiftning endast varit i kraft ,kan det konstateras en rad negativa effekter jämfört med tidigareregelsystem.Regeringen bör därför se över arbetsskadeförsäkringen i syfte att få enhumanare syn på förslitningsskador och arbetsrelaterade sjukdomar, samt atthärigenom också få en försäkring som tar hänsyn till könsneutralitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsskadeförsäkringen.Stockholm den 28 september 1999Margareta ()
mot · GN02Sf270 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf270av , ()En pappa- och mammamånad i samband med barns födelseFöräldraförsäkringen har som mål att stödja föräldrarnasmöjligheter att förena förvärvsarbete med föräldraskap.Förmånen skall bidra till att en ökad jämlikhet kommer till stånd mellankönen och i föräldraskapet. har pappan rätt att vara tillsammans medbarnet och mamman . Den djupa kontakten mellan moroch barn förstärks efter födelsen och här bör faderns möjligheter till sammadjupa kontakt och närhet utökas med möjlighet att vara hemma hos barnettillsammans med mamman efter födelsen.Det finns skäl att inför kommande prioriteringsdiskussioner överväga omdet finns utrymme till utvidgning av föräldraförsäkringen, vilket är särskiltviktigt ur både ett jämställdhetsperspektiv och en fördelningspolitisksynvinkel. En analys av effekterna av vad det skulle innebära att utvidgaföräldraförsäkringen bör göras och då bör man särskilt studera hurjämställdheten mellan män och kvinnor härigenom kan stärkas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en analys av effekterna av vad en utvidgning avföräldraförsäkringen skulle innebära för jämställdheten.Stockholm den 5 oktober 1999Marina ()