mot · GN02Kr313 · 1999-10-05 00:00:00 — Det vore därför angeläget med ett nationellt uppdrag tilldanskonstområdet från år 2001.Dansens Hus har stor betydelse för att fånga och behålla en ny publik,vilket Kulturårssatsningen på helårsverksamhet med tydlighet visade. Vi villhär särskilt lyfta fram samarbetet med och Riksteaternkring främjandeprogrammet . Mot bakgrund av detta stöder vi utök-ningen av bidragen med under anslaget B 1.Dansare har kort karriär, även utan skador i arbetet kan de fysiska förut-sättningarna att utöva yrket upphöra , ofta mycket tidigare. Dååterstår i yrkesverksamhet. Därför bör det i grundutbildningenalltid finnas en förberedelse till en alternativ karriär och en planering fördansares omskolning eller vidareutbildning. Dansare som lämnat karriärenhar erfarenheter som skulle kunna tas till vara inom olika delar av samhället.En översyn av dansutbildningen är nödvändig och bör genomföras snarast.5.4 Regional musik-, teater- och dansverksamhetSatsningen på musik, teater och dans får inte begränsas tillnationalinstitutionerna och . Bidragen till regionalmusikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner är därför oerhört centrala. Vi hälsar medtillfredsställelse att regeringen förstått vikten av de fasta anslagen ochdärför överger idén att riktade tidsbegränsade bidrag ska finansieras avverksamhetsbidragen till teater-, dans- och musikinstitutioner. Särskildaanslagsposter kommer att inrättas för utvecklingsbidrag till dessainstitutioner och någon beloppsmässig koppling mellan de ordinarieverksamhetsbidragen och utvecklingsbidragen skall inte finnas. Detta servi som ett tecken på hållbarheten i vår argumentation.Dessvärre tar regeringen inte kritiken när det gäller länsmusiken på allvar.Anslaget har totalt sett bantats med . förstaanalys av hur det förändrade statsbidraget till länsmusiken har påverkatverksamheten ger ingen enstämmig bild. Huvudmännen har valt olikaförhållningssätt till den nya situationen. För är dettaotillräckligt. Vi ser fortfarande en stor risk att det regionala musiklivetutarmas och står fast vid att länsmusiken måste ges utökade resurser. Viutökar därför vår satsning under anslaget B 2 Bidrag till regional musik-verksamhet och anslår 15 miljoner utöver regeringens förslag. Medelskall utöver till länsmusiken också kunna gå till annan regional musik-,teater- och dansverksamhet. Vidare avsätter vi under anslaget B 3, Bidrag tillvissa teater-, dans- och musikändamål, budgetåren 2001och 2002 för satsningar på fria teater-, dans- och musikgrupper. Detta anslagär viktigt för de fria teater-, dans- och musikgrupperna, som fyller en viktiguppgift i enlighet med målen för statens kulturpolitik, samt för vissa mindreteaterinstitutioner såsom och Vadstena-Akademien.Stockholms Spårvägsmäns musikkårI detta sammanhang vill vi än en gång uppmärksamma . SSM är en blåsorkester på hög internationell nivå.Den har också sju mindre ensembler och har nått höga konstnärligaresultat med stor kostnadseffektivitet. Det är därför anmärkningsvärt är den enda av landets 5 professionella blåsorkestrar som helt saknarstatligt stöd. genomför en successivöversyn av de statligt understödda teater-, dans- ochmusikinstitutionerna. fortsätter denna översyn med engenomgång av bland annat orkesterinstitutioner. Det är angeläget attStockholms Spårvägsmäns musikkår tas med i denna översyn.Regeringen bör också återkomma med förslag om hurorkesterinstitutionernas ekonomiska verksamhet skall säkerställas.Stockholms län är det enda län som saknar en egen länsmusikavdelning.SSM är största professionella symfoniska blåsorkester, med enmycket bred konsertverksamhet. har SSM som huvudmanoch stöds också långsiktigt av SL. SSM fyller i vissa avseenden, vad avserrepertoar och verksamhet, en länsmusiks plats. Det finns ett stort behov av enlänsmusik i och SSM skulle väl fylla de behov som regionenhar. I avvaktan på beslut om detta bör tillfälliga medel tillföras SSM genomen omfördelning inom anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet.DalhallaDalhalla har på ett fåtal år blivit ett av stora besöksmål och detföre detta kalkbrottet, som utvecklats till en internationellfestspelsarena, fortsätter att attrahera nya besökargrupper. Inte minstglädjande är att dessa nya besökare kommer från alla åldersgrupper ochkategorier, inte bara vana teater- och operabesökare. Vi anser att Dalhallamycket väl motsvarar de krav som kan ställas på enmusikteaterinstitution. Musikteater är, som regeringen också konstaterar,en kostnadskrävande konstform som ställer stora krav på organisationoch ledning. Att utan statliga medel lyckats bygga upp enverksamhet som både sysselsätter musiker och sångare och attraherarstora publikgrupper är därför berömvärt. Vi anser därför i motsats tillKulturrådet att musikteaterverksamheten bör byggas ut med en nyinstitution, Dalhalla.FolkmusikFolkmusiken bidrar både till bevarandet av vårt kulturarv och medverkartill möten med andra kulturer. vill därför betona attfolkmusiken är en viktig målgrupp i den satsning som vi gör på detregionala musiklivet. Vi stöder också den extrasatsning på 400 000 somges till Rikskonserter för ökade insatser för folkmusiken.I takt med ökande internationalisering har behoven av att profilera sigutomlands ökat, så också på musikens område. Den svenska folkmusikenborde i dessa sammanhang ses som en tillgång. Dessvärre är möjligheternaför sådant utbyte starkt begränsade och folkmusiken och folkdansen har varitsärskilt missgynnade vid fördelning av stöd till internationellt samarbete. Vianser därför att bidragen till internationellt kulturutbyte och samarbete, inomramen för A 2, bör ses över så att en rättvis genretilldelning kommer tillstånd.5.5 De kommunala musik- och kulturskolornaKommunernas musikskolor har under grundlagtoch utvecklat många människors musikintresse. Barn i alla åldrar har fåttsitt intresse för musiken väckt just genom musikskolorna. I mångafamiljer finns inte tillgång till ett musikinstrument och ärdärför för de allra flesta den möjlighet som erbjuds att pröva hur detkänns att själv få fram toner ur ett instrument. Man får också uppleva hurdet är att spela i grupp och att varje instrument har sin viktiga uppgift i enorkester.Alltifrån den första lektionen i blockflöjt har musiken blivit till glädje förmånga under hela livet.Även som musiklyssnare har man stor behållning av de grunder musik-skolan lagt. Att är ett land med många goda musiker har bland annatresulterat i att musikindustrin är en av våra största exportindustrier.Musikskolans betydelse för framväxten av professionella musiker är omvitt-nad och många anser att det svenska musikundret har sin grund i den högakvalitet och den omfattning som musikskolorna haft under de senasteårtiondena. Detta kan ses som en bonus, men är inte en förutsättning förverksamhetens berättigande. Musik- och kulturskolorna har ett värde i sig.Trots kommunernas ekonomiska kris utvecklas musik- ochkulturskolor i allmänhet positivt och många kommuner har börjat se dessaskolor som en strategiskt viktig verksamhet. har ocksåkommunerna ökat sina anslag med och antalet eleversom nås av verksamheten har ökat till 341 000. Vi vill betona hur viktigt detär att de kommunala satsningarna på bibehålls. Varje barn böräven under sin skoltid få möjlighet att själv spela ett instrument.Kristdemokraterna anslår utöver regeringen till denkommunala sektorn den närmaste treårsperioden.Ett viktigt arbete för musik- och kulturskolorna bedrivs av musik-och kulturskoleråd, SMoK. Det är därför extra glädjande att organisationentilldelats det nationella uppdraget på musikområdet. SMoK har mycket atttillföra, inte minst när det gäller att stärka kulturarbetet i landets skolor.6 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter6.1 Språket och litteraturen"Språket var mitt första äventyr, före alla syndafall. ..." skrev den sedannågra år bortgångne religionssociologen i en dikt. Hanville beskriva hur barnet upptäcker språkets fantastiska värld. Språket geross ord för världen och underlättar vår förståelse av världen. Orden ispråket knyts också till känslor. Det är en del av oss som är djupt koppladtill våra tidiga barndomsupplevelser. Språket för vidare våra normer,hjälper till att uttrycka våra seder och bruk. Det är en viktig del avkulturöverföringen.Svenska språket tillhör ett mycket litet språkområde. I den internationali-serade värld vi lever i är det nödvändigt att aktivt slå vakt om vårt språk omvi vill att det även ska vara levande och rikt. harnyligen fattat beslut om att några av de stora minoritetsspråken, nämligensamiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch ska få lagskydd. Vi anser att det är dags att, som föreslagit,överväga om inte också svenska språkets ställning som majoritetsspråk börlagfästas. Detta bör ges regeringen till känna.6.2 BokenFör dem som byggde upp de svenska folkrörelserna, folkbildningen ochden svenska folkskolan var boken det viktigaste redskapet. Författareanvändes för att skriva skolböcker, klassisk litteratur lästes långt ner iåldrarna. ser det annorlunda ut. Barn ägnar betydligt mer tid åtatt titta på TV och video än att läsa böcker. Enligt en undersökning står108 minuters tittande mot 18 minuters läsning. Antalet barn som läservarje dag har också minskat. Det är en utveckling som måste brytas. Idagkan man till och med gå igenom utan att läsa enenda skönlitterär bok eftersom de skönlitterära kurserna inte finns kvar ikursplanen.Skolböckerna förfaller i takt med skolornas allt sämre ekonomi. Utveck-lingen av IT-tekniken är positiv och ska underlättas. Men tekniken kan inteersätta boken vare sig i undervisning eller som upplevelse. Den kan barakomplettera boken. Det räcker inte med aldrig så fina ordbehandlings-program om den som ska använda sig av dem saknar känslan för orden. Denkänslan kan bara skapas genom att man läser böcker. Vår uppfattning är attboken även kommer att inta en särställning inom kulturen.6.3 Bort med bokmomsenDe flesta av oss minns de böcker vi läste som barn. Högläsningen föresängdags är en högtidsstund i många familjer och böckernas betydelseför barn kan inte nog betonas. Böcker inspirerar och utvecklar. För atterövra ett rikt språk behöver man både läsa, lyssna, göra visuellaupplevelser och själv uttrycka sina tankar genom att kommunicera medandra.Den ekonomiska situationen för många barnfamiljer är sådan att de intekan prioritera inköp av barnböcker, andra utgifter måste gå före. Det ärvanligt att en barnbok kostar . Att låna böcker är ett braalternativ, men det är värdefullt att också få äga en bok. Inte minst för attkunna återvända till den. Barn älskar att höra samma berättelse gång på gång.Vi kristdemokrater har länge arbetat för en sänkning av bokmomsen. Vihar föreslagit att man till en början skall undanta barnböcker från moms. Fördetta har vi anslagit i våra budgetförslag de senaste åren.Vi vill nu gå ett steg längre än tidigare och föreslår att momsen på alllitteratur sänks från . Det är ett tydligt sättförstatsmakterna att framhålla bokens betydelse. Det skulle med storsannolikhet medverka till att vända den nedåtgående trenden när det gällerläsningen. När bokmomsen sänktes i 1994ökade försäljningen . Vi vet att priset är avgörande för många äveni . Det visar inte minst försäljningen av pocketböcker.Under 1995 fick staten in i momsintäkter från böcker.Det är svårt att helt riktigt beräkna nettoförlusten för staten av en moms-sänkning från . I vårt budgetförslag har vi räknat med ochfinansierat en summa på från och med år 2002.Nettosumman kommer med all säkerhet att ligga betydligt lägre på grund aven ökad försäljning totalt. Det momsbortfall som blir följden av att böckerimporteras via Internet från länder med lägre momssats kommer också medall sannolikhet att minska. Med en momssats på kommer Sverigebetydligt närmare momsnivån i övriga europeiska länder. Den varierarmellan 0 och . är det endast och som har 25 %bokmoms.Ytterligare ett skäl till att bokmomsen bör sänkas är att det förbättrarstudenternas ekonomi. Inköp av studentlitteraturen är en mycketkännbar post i studenternas budget.Men framför allt: Böcker har ett värde i sig genom de rika upplevelser deger oss och genom att de förvaltar vårt kulturarv. Det är det viktigaste skälettill att staten genom en momssänkning ska se till att boken blir tillgänglig förfler.6.4 BibliotekenDe svenska folkbiblioteken omfattas av värme av stora delar av befolk-ningen. Från början startade de på initiativ av enskilda eller föreningarmed ett starkt intresse av att göra böcker lättillgängliga för alla. Närkommunerna dragit ned stödet till biblioteken har nyaföreningar bildats för att bevara verksamheten. har den ocksåtagits över av föreningarna till exempel för att en filial skulle kunna levavidare eller ha generösare öppettider.Den bibliotekslag som infördes har inte haft någonstörre inverkan på utvecklingen. Många kommuner har till och med tagit dentill intäkt för att ytterligare skära ned verksamheten. Både den kommunalasjälvstyrelsen och det starka intresset från enskilda och föreningar förbiblioteksverksamheten talar mot ett behov av lagstiftning. Som symbol kanden dock ha betydelse och avvaktar därför den pågåendeöversynen av lagen före ett ställningstagande till en eventuell förändring.De statliga läsfrämjande insatser som permanentas från och med 1998behöver utvärderas. Vi anser att bibliotekarierna ska ha en större frihet närdet gäller inköp av böcker för de pengar som avsatts till läsfrämjandeåtgärder. De ska inte endast gälla böcker som fått litteraturstöd. Varjekommun borde också få välja den metod och samarbetsform som passar dembäst när det gäller hur de ska arbeta med läsfrämjande verksamhet. Det finnslång erfarenhet av sådant arbete men alla gör inte lika och ska inte behövagöra det.Distributionsstödet som varit i kraft har visat sig medförabåde positiva och negativa effekter. Det är stora skillnader mellan behovenpå ett litet landsortsbibliotek och ett stort stadsbibliotek. Om bibliotekarienvid ett mindre bibliotek anser att det är bättre att köpa in många exemplar aven mycket efterfrågad bok i stället för en sällan efterfrågad bok, som lätt kanbeställas, är exempel på överväganden som ska göras på den nivån och intestyras av staten. Detsamma gäller bokhandlarna. Även detta stöd behöverutvärderas.Skolbiblioteken är en undervärderad resurs i skolan. Under de senaste årenhar de utarmats på många håll. Skolbibliotekarier har blivit sällsynta ochurvalet av böcker är föråldrat. När det inte finns tillgång till enbibliotekariekan inte utnyttjas på ett effektivt sätt. Regeringen bör uppdra åtSkolverket att genomföra en översyn av skolbibliotekens situation.6.5 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur har till ändamål attäga och ge ut en nyhetstidning för utvecklingsstörda samt att ge utlättlästa böcker (LL-böcker). Verksamheten drivs utan vinstsyfte ochinom ramen för avtal som träffas mellan staten och stiftelsen.Verksamheten sprids i hög utsträckning genom länsombud.Inom omsorgen, handikapprörelsen och skolvärlden känner man idagrelativt väl till de lättlästa alternativen. Utanför dessa kretsar är dock LL-utgivningen obekant för det stora flertalet. Många, både barn och vuxnaskulle ha stor glädje av att få information och läsa böcker med lättläst text.Därför anser vi att en brett upplagd informationskampanj bör genomföras föratt presentera utgivningen från som idé. Det skulle ge enmöjlighet att nå ut till flera målgrupper och till allmänheten. skulleensådan ökad uppmärksamhet leda till ökad försäljning och därmed ökadegenfinansiering. För kampanjen bör anslås 1 milj. kr som engångssummaunder år 2000.7 Bild och form samt konsthantverkVerksamhetsområdet omfattar myndigheten och insatserför konstnärlig gestaltning av de gemensamma miljön. Vidare ingårstatens stöd till konstbildningsrörelsen och annan konstbefrämjandeverksamhet. Under avsnitt 8 ger vi vår syn på konstnärernas villkor.Statens konstråd har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligtoch framträdande inslag i samhällsmiljön genom att förvärvargod samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statligverksamhet, medverkar till att konst tillförs även andra gemensamma miljöerän sådana som brukas av staten och sprider kunskap om konstens betydelseför en god samhällsmiljö.Utifrån Statens konstråds uppgift skulle det vara värdefullt om man sökeruppnå så bred delaktighet från berörda parter i beslutsprocessen som möjligt.För att delaktighet och engagemang ska bli möjligt måste möjlighet tillsamråd finnas. Frågor om vilken konst som skall köpas in skulle kunna förasut lokalt mer än vad som sker . Detta skulle leda till att brukarna självaoch inte bara experter skulle ges möjlighet att utforma den gemensammamiljön. En decentralisering av beslutsprocessen ser vi kristdemokrater skullevara betydelsefullt för att på ett bra sätt skall fullgöra detuppdrag man har.Inom ramen för verksamhetsområdet och form samt konsthantverkvill vi också lyfta fram anslaget D 4 Främjande av hemslöjden. Ocksåhemslöjden är en viktig del av vårt svenska kulturarv och vi vill betonavikten av att traditionella hantverk bevaras. Knypplingskonst och det arbetesom utförs av hårkullor är exempel på sådana verksamheter. Nämnden förhemslöjdsfrågor bör särskilt uppmärksamma sådana verksamheter somriskerar att försvinna på grund av generationsväxling.8 Konstnärernas villkorKulturell frihet, mångfald och vidareutveckling skall främjas genom attkulturskaparna får goda arbets- och ekonomiska villkor. Människor harbehov av konst i många olika sammanhang. Inte bara kommunalhusetska vara utsmyckat. Förskolor, skolor, sjukhus, bibliotek, parker och torgär några exempel på platser där konst kan pryda och glädja. Samhälletstöder konstnärerna genom inköp av konst till offentligabyggnader och platser. Varje kommun bör ha en plan för denkonstnärliga utsmyckningen. Vi kristdemokrater anser att det är önskvärtatt stödet till enskilda konstnärer i större utsträckning knyts till särskildaprojekt eller bestämda konstnärliga uppdrag.Arbetsmarknaden inom kultursektorn avviker från de förutsättningar somarbetsmarknadspolitiken utgår ifrån. Om fast arbete är det vanliga påarbetsmarknaden i stort, är arbetena inom kultursektorn oftast tillfälliga. Idagråder det en långvarig och strukturell obalans mellan utbud och efterfrågan.Konstnärliga arbetsmarknadsutredningar uppskattar antalet konstnärer till 25000 personer.Utredningar visar att de statliga ersättningarna och bidragen har ökatväsentligt i betydelse för de yrkesverksamma konstnärerna och för derasmöjlighet att ägna sig åt sitt konstnärliga arbete. En bidragande orsak tilldetta är bland annat att konjunkturnedgången drabbar konstnärer hårdare änandra yrkesgrupper. Till följd av den höga arbetslösheten är kostnaderna förarbetsmarknadspolitiska åtgärder i form av kontantstöd vid arbetslöshetbetydande.Vi kristdemokrater ser positivt på de försöksverksamheter sompåbörjats , syftande till att stimulera konstnärernas arbetsmarknad.Det handlar bland annat om åtgärder inom arbetsmarknadspolitikens område.Både försöket med en tredje anställningsform inom teatern, samt försöketmed arbetsförmedling vid centrumbildningar skall bli intressant att följa.Däremot anser vi att försöksperioden om är för kort. Vihade velat se en försöksperiod för att det ska gå att dra säkraslutsatser av värdet av verksamheten. Ett ställningstagande som delades avTeaterförbundet.Konstnärerna påverkas också av beslut som fattas inom andra utgiftsom-råden. Pensionsreformen som genomfördes under föregående år fick konse-kvenser som förefaller mindre lämpliga för konstnärer inom bl.a. dans- ochmusikområdena på grund av dessa yrkens speciella karaktär. Det finns därförall anledning att med berörda departement ser som sinuppgift att finna lösningar på de problem som uppstått. Vi kristdemokraterinstämmer med regeringen att det är angeläget att alla politikområdenanpassas så att rimlig hänsyn tas till konstnärernas speciella förhållanden.Konstnärsnämnden fördelar ersättningar och bidrag till konstnärer inombild-, form-, ton-, scen-, film- och konstområdena samt ersättningar ochbidrag till ordområdet som beslutas av styrelsen för . Iuppdraget ingår att förbättra de yrkesverksamma konstnärernas ekonomiskavillkor och att detta skall ses som betydelsefullt för att det kulturpolitiskamålet om kulturell mångfald, konstförnyelse och kvalitet skall kunnauppfyllas.Till utses fem av ledamöterna efter förslagfrån KLYS och vad gäller styrelsen för anserregeringen att vissa bildkonstnärsorganisationer bör få förslagsrätt beträffan-de sju av fondens tretton ledamöter. har hemställt om attregeringen ser över frågan om hur konstnärernas förslagsrätt skall kunnavidgas beträffande ledamöter i och styrelsen förSveriges bildkonstnärsfond (bet. 1998/99:KrU9, rskr.1998/99:189). Rege-ringen gör bedömningen att en utvidgning knappast skulle bidra till att ökakompetensen hos de nominerade utan endast leda till ökad administration.Trots hemställan anser regeringen att någon ändring av nuvarandeordning inte behövs. Regeringens ovilja att tillmötesgå begäran iriktning mot att utvidga konstnärernas förslagsrätt beträffande ledamöter iKonstnärsnämndens styrelse och styrelsen för ärolycklig.Vi kristdemokrater vidhåller vår uppfattning, att det inte är tillfredsställan-de att styrelserna för och bildkonstnärsförbundutses efter nominering endast från ett visst antal, i förordningen angivna,konstnärsorganisationer. Det finns även andra organisationer som represen-terar konstnärer och konstnärsgrupper. Nomineringarna bör komma från envidare krets av organisationer för att de två styrelserna skall kunna tillförasen så bred kunskap som möjligt.1997 arbetade med att undersöka huruvida detvar möjligt att inrätta ett generellt verkande stöd, s.k. egenföretagandekonstnärer. Man kom fram till att det var både tekniskt och praktiskt möjligtatt genomföra. Utredningen föreslog åtgärder för att uppmuntra efterfråganpå konstnärligt arbete. I flera europeiska länder finns stöd som riktar sig tillkonstnärer, som generella stöd, alltså de utgår till konstnärer med lågainkomster till ett visst tak, stödet bedöms efter objektiva principer.Det statliga stödet till bildkonstnärer bygger bland annat på att fördelaskattefria individuella arbetsstipendier en gång . Utvecklingen harresulterat i att det blivit allt svårare att erhålla ett statligt arbetsbidrag.Styrelsens beslut grundar sig i första hand på den sökandes konstnärligakvalitet och den konstnärliga omfattningen.Våren 1998 behandlade propositionen om konstnärernas villkor.Förslagen i propositionen syftade till att öka konstnärernas arbetsmöjligheteroch därmed även inkomster. Regeringen avser att genomföra en utvärderingav de åtgärder som vidtagits . Vi kristdemokrater anser detmycket angeläget att en utvärdering kommer till stånd, bland annat utifrån attdet finns en oro hos konstnärerna själva angående de bedömningar somgörs. Denna utvärdering måste utmynna i att klarhet skapas, samt för att seoch följa upp hur de olika stödformerna uppfyller de villkor som riksdagenfastställt.9 FilmSom kulturbärare är filmen unik i sitt gränsöverskridande. Den fyllerockså andra funktioner som att påverka och förklara omvärlden, roa,informera och även bidra till igenkännande och identifikation. Film ärockså konst. För är det därför en självklarutgångspunkt att filmen skall ges statligt stöd och vi har sagt jatill det nya filmavtalet, eftersom vi anser att stödet har en viktig uppgiftnär det gäller att främja värdefull svensk filmproduktion och främjavisning av värdefull film.I den motion som inlämnades med anledning av regeringens propositionNy svensk filmpolitik (1998/99:131) redogjorde vi för vår syn på film ochfilmavtalet. Vi går av den anledningen inte här in på enskilda detaljer, än en gång markera vikten av att ges möjlighet att påverkaavtalsinnehållet innan avtalet skrivs under. Det är i praktiken omöjligt attpåverka delar av avtalet eftersom i så fall måste brytas.