mot · GM02K22 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:K22av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1998/99:66 En stärkt revisionBeslutanderätten i kommuner och landsting utövas avfullmäktige medan ansvaret för förvaltning ochverkställighet i första hand vilar på styrelsen och övriganämnder. Det ligger i fullmäktiges och ikommunmedlemmarnas intresse att den kommunalaverksamheten bedrivs på ett lagligt och ändamålsenligt sätt.De revisorer som fullmäktige väljer för att granskanämndernas verksamhet är ett av fullmäktiges viktigasteinstrument för att kontrollera detta. Revisorernas uppgift äralltså att på fullmäktiges uppdrag granska den kommunalaverksamheten. Revisionen är därmed också en väsentlig del idet demokratiska systemet.Kommunala bolagDet nuvarande granskningssystemet har under senare tidkommit att ifrågasättas främst på grund av de politiskaskandaler med kontokort, porrklubbsbesök osv. vilka nästanuteslutande har haft bolagsanknytning.Under har en omfattande bolagisering ägt rum ilandets kommuner. Vid utgången av 1997 fanns det 1 576 kommunalaprivaträttsliga objekt där kommuner eller landsting var majoritetsägare ellerstiftare. 1 281 av dem var aktiebolag. I de kommunalägda företagen omsattesca , ca en fjärdedel av den totala kommunala om-sättningen.Den kommunala företagsverksamheten har således en betydande om-fattning.Att regeringen nu föreslår att någon av de förtroendevalda revisorerna somvalts för granskning av nämndernas verksamhet alltid skall utses tilllekmannarevisor i ett aktiebolag där kommunen eller direkt ellerindirekt innehar samtliga aktier kan naturligtvis ses som ett steg i rättriktning. Enligt vår uppfattning bör dock effektivare åtgärder än så vidtasgenom att stora delar av den kommunala bolagssektorn avvecklas. Undermandatperioden vill vi verka för att bolagssektorn halveras (vår syn påkommunala bolag utvecklas bl.a. i motion 1998/98:K355). Det kommunernaskall ägna sig åt skall styras demokratiskt och med full öppenhet och insynför medborgarna. Därför är vår principiella uppfattning att förvaltnings-formen skall användas i stället för bolagsformen. En utförsäljning avkommunala bolag ger också minskade förluster för kommunerna, bättreavkastning på skattebetalarnas pengar, sundare konkurrens och tillförkommunerna ytterligare resurser genom minskade ränteutgifter.En oberoende revision ärnödvändig i kommunernaDe har ett antal fall visat på nödvändigheten aven noggrann granskning av den kommunala verksamheten.Revisionsfunktionen fylls inom den kommunalaförvaltningen av förtroendevalda revisorer, men med enväxande och alltmer komplex verksamhet har detblivit allt svårare för icke-professionella revisorer att fullgöraen revisionsuppgift som tillgodoser relevanta krav. Bl.a. harJustitiekanslern påtalat behovet av en översyn av denkommunala revisionen.Propositionen innebär en viss förstärkning av den kommunala revisionengenom att de förtroendevalda revisorerna ska biträdas av sakkunniga.Förslaget har dock avgörande brister. Regeringen säger: "De förtroendevaldaskall i sin granskning biträdas av sakkunniga som de själva väljer och anlitari den omfattning som de själva bestämmer." (propositionen sid. 45) Därmedgaranteras inte att det verkligen blir fråga om en professionell revision itillräcklig omfattning. De sakkunniga ska endast vara biträden till deförtroendevalda och inte ha ett eget ansvar för verksamheten: "Detsakkunniga biträdets ställning skall inte vara annorlunda än andra kommunaltanställdas eller anlitade konsulters." (sid. 47).Systemet med förtroendevalda revisorer har gamla anor i om kommunala revisorer fanns kommun-förordningar. Detta system anses ge den kommunala revisionen en politiskförankring och därmed en demokratisk trovärdighet. Det finns också godaskäl att behålla systemet med förtroendemannarevisorer. Problemet medpropositionens förslag är att den inte klargör skillnaden mellan olika slagsrevision.Den kommunala revisionen kan delas upp i förvaltningsrevision ochredovisningsrevision. Med förvaltningsrevision avses revision som syftar tillatt undersöka om de politiska besluten efterlevs, och om de politiska målenuppnås med avsedd kvalitet. Med redovisningsrevision avses kontroll av omhuruvida god redovisningssed följs, om räkenskaperna är rättvisande och omförmögenhetsskyddet är tillräckligt.Det är en rimlig arbetsfördelning att de förtroendevalda revisorerna ägnarsig åt förvaltningsrevision, d.v.s. uppföljningen av om huruvida de politiskamålen med verksamheten uppnåtts. Det finns ett stort behov av uppföljningoch granskning av den politiska måluppfyllelsen. I alltför liten grad handlarden politiska debatten om huruvida politiska reformer verkligen uppnått demål man strävat efter, om de bästa metoderna valts och om kostnadernaligger i linje med vad som planerats. Här skulle en koncentration av deförtroendevalda revisorerna på sådan verksamhet, på förvaltningsrevision,vara välkommen.Riksrevisionsverket () pekar i sitt remissvar på nödvändigheten av atten yrkesrevision är oberoende, d.v.s. att den ansvarar för granskning och intedeltar i beslut och verkställighet. Oberoende revision innebär ett funktionelltoch organisatoriskt oberoende. För att oberoendet ska vara reellt måste detavse självständigt val av områden för granskning, frihet från påverkan undergranskningen och frihet att redovisa resultaten av granskningen.Revisorsnämnden instämmer till fullo i RRV:s synpunkter.Som RRV påpekar är både staten och näringslivet föremål för sådanoberoende granskning, genom för statens del RRV och för näringslivetsrevisorer enligt aktiebolagslagen. Detta gäller dock inte för kommunernasdel. De förtroendevalda revisorerna granskar och uttalar sig om verksamhetersom de har fattat beslut om och som de kan komma att fatta beslut om iframtiden. De förtroendevalda revisorerna är inte oberoende enligt de kravsom ställs på statsrevision och revisorer i näringslivet. Regeringens förslaggår ett stycke i rätt riktning men som framgått av citat ovan garanteras intede sakkunnigas revision en tillräckligt oberoende ställning. Det är enligtregeringsförslaget de förtroendevalda som ska avgöra omfattningen av desakkunnigas verksamhet. Detta är inte förenligt med en oberoende revisionoch kommer därför inte heller att ge de sakkunnigas revision dentrovärdighet som en verkligt oberoende ställning skulle ge.RRV konstaterar att i de övriga nordiska länderna finns en inriktning moten oberoende revision av den kommunala verksamheten. Utvecklingen gårdär mot att dela upp den kommunala revisionen i en förtroendevaldförvaltningsrevision och en yrkesmässig oberoende revision.Vi konstaterar således att regeringens förslag är ofullgånget ochbristfälligt. Det gör inte den åtskillnad mellan förvaltningsrevision ochredovisningsrevision som skulle ha givit såväl förtroendevalda somyrkesmässiga revisorer klara uppgifter.Propositionen är inte heller tillfredsställande när det gäller jävsfrågan.Regeringen definierar jäv som: "Med jäv avses att en person har ett sådantförhållande till saken eller parterna att det kan äventyra hans opartiskhet vidbehandlingen av ett visst ärende." (sid. 38). Mot denna bakgrund ter sig den ipropositionen framförda slutsatsen att: "Jäv för den som i styrelsen deltar iberedningen av de förtroendevalda revisorernas budget skall därför inteinföras" som märklig. (sid. 41). Det är olämpligt att styrelsen - som själv ärföremål för revisorernas granskning - ska ha ett avgörande inflytande över ivilken utsträckning granskning ska ske. Regeringens argument är att om jävansågs föreligga genom att styrelsen bereder revisionens budget skulle inteett samlat förslag till budget kunna läggas till fullmäktige. Detta kan docklösas genom att, som föreslås i och förslag till revisionsreglemente, fullmäktige utser en särskildbudgetberedning för revisionsanslaget för att markera revisionens själv-ständiga ställning. Denna ordning bör lagfästas.För att garantera att revisionen är opartisk och tillförlitlig bör vidareordföranden i revisionen utses av den politiska minoriteten såsom föreslog.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en oberoende revision i kommunerna,2. att hos regeringen begär förslag på lagfäst särskildbudgetberedning i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ordföranden i revisionen bör utses av oppositionen.Stockholm den 25 mars 1999Helena ()()()