mot · GM02Sf2 · 1999-03-16 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sf2av m.fl. (m)med anledning av förs. 1998/99:RR4 revisorers förslag angående socialförsäkringens administrationRiksdagens revisorer har granskat socialförsäkringensadministration /1999.Rapporten 1998:99:1 Socialförsäkringens administration - kostnader ochproduktivitet har varit underlag för det förslag som revisoreravlämnat den 18 februari 1999.Socialförsäkringen har granskats av revisorer. Detkomplexa regelsystemet och de frekventa regeländringarna ansåg revisorernaskapar betydande svårigheter, både vad gällde handläggning i försäkrings-kassorna och uppföljning av klagomål från försäkringstagarna.Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () har i början av1990-talet undersökt produktivitetsutvecklingen inom socialförsäkringen.Riksrevisionsverket () har avlämnat revisionsrapporter till () och påtalat problem vad gäller administrations-kostnadernas utveckling.Slutligen har () fäst uppmärksamheten på attantalet anmälningar gällande socialförsäkringarna ökat mer än vadgäller annan statlig handläggning av motsvarande natur. JO:s inspektions-verksamhet har också givit vid handen att socialförsäkringsadministrationenhar väsentliga brister när det gäller likabehandling av lika ärenden. Vidarenoterar JO att de formella regler och de krav som förvaltningsrätten ställer,tycks ha kommit i skymundan.SocialförsäkringsadministrationensorganisationDen statliga socialförsäkringsadministrationen har en någotovanlig uppbyggnad. RFV utgör en centralförvaltningsmyndighet. Verket skall svara för den centralaledningen och tillsynen av försäkringskassornas verksamhet.Försäkringskassorna som är 19 till antalet äremellertid självständiga juridiska icke statliga organisationer.Detta hänger samman med att försäkringskassorna har sittursprung i tidigare sjukkassor som från början var frivilligaföreningar, som startats av frikyrkor, nykterhetsföreningar,fackliga organisationer och liknande. När försäkringen sedanreglerades av staten slogs kassorna samman till länskassoroch lokalkassorna blev lokalkontor. Försäkringskassornaövertog också administrationen avfolkpensioneringen från de kommunala pensionsnämnderna.På det centrala planet övertog motsvarighetentill nuvarande RFV den statliga pensionsstyrelsens uppgifter.Den ovanliga organisationen av den statliga socialförsäkrings-administrationen förstärks av att landets allmänna försäkringskassor har engemensam intresseorganisation, finansierad av kommunala skattemedel.Denna intresseorganisation verkar dels för att främja socialförsäkringensintressen i vid bemärkelse, dels ikläder den sig i vissa fall rollen som motparttill tillsynsmyndigheten samt regering och riksdag.Socialförsäkringsadministrationen har varit föremål för vissa för-hållandevis beskedliga förändringar. Dessa ändringar redovisas i under-bilaga 2 i 1998/99:RR4.Riktlinjerna för förändringarna anges vara att förstärka en nationelltenhetlig socialförsäkring. Organisationsstrukturen skall, heter det, tillgodoseen likformig och rättssäker tillämpning av socialförsäkringen somförsäkringskassornas roll skall stärkas.Riktlinjerna och de följande konkreta riksdagsbesluten angav att lednings-strukturen i kassorna skulle bli tydligare. RRV och kassornas egna revisorerskall enligt beslutet avge en gemensam revisionsberättelse som följer debestämmelser som regeringen eller annan av regeringen utnämnd myndighetutfärdar.Vidare heter det i beslutet att RFV:s tillsyn skall utvecklas, så att nationelllikformighet i tillämpningen inom socialförsäkringssystemen uppnås. Dettamål måste sägas utgöra en självklarhet. Den mest substantiella förändringenär att RFV skall vara systemägare och ha ansvaret för IT-stödet inomsocialförsäkringsadministrationen.Modern teknisk utveckling inom data- och telekommunikationsområdena ivid bemärkelse kräver en mer djupgående organisationsförändring om allavinster som den tekniska utvecklingen erbjuder verkligen skall tillgodogöras.På socialförsäkringsområdet skapas förutsättningarna för likformig serviceoch korrekt tillämpning av försäkringsreglerna betydligt effektivare genomdatoriserade system och direkt datakommunikation mellan handläggare ochförsäkringstagare oberoende av var försäkringstagaren är bosatt och tillvilken försäkringskassa han/hon hör. Förfrågningar, muntlig information etc,kan ske snabbare och mer kostnadseffektivt genom call center-verksamhetsamt särskilda, icke lokalt placerade, specialisthandläggare än genom lokalabeslutsenheter för varje område. Behovet av lokalkontor kan begränsassamtidigt som service- och specialistfunktioner kan förstärkas ochinformations- och beslutskvaliteten höjas. Den grundläggande orsaken tilldetta är att servicefunktionerna - och i ännu högre grad specialistfunk-tionerna - kan koncentreras geografiskt. öppnar den nya teknikenmöjligheter att förlägga verksamheter, t.ex. call center, till regioner ochlandsdelar där det finns gott om arbetskraft. Det geografiska avståndet harminskat i betydelse, vilket innebär att de avståndsnackdelar som Sverigeockså har minskar.Den nya tekniken kan nyttjas i organisationer med hög decentraliserings-grad. Så är t.ex. fallet med franchiseverksamhet inom detaljhandeln. En avförutsättningarna är emellertid detaljhandelns lönsamhetsstyrning och denallra djupaste förutsättningen är att detaljhandeln konkurrerar på en öppenmarknad.Statlig verksamhet är motiverad av att den skall tillfredsställa gemen-samma, kollektiva behov. I sådana fall är lönsamhetsstyrning vare siglämplig eller möjlig. Offentlig verksamhet måste i stället ha rättsäkerhet ochlikabehandling av försäkringstagarna som överordnat mål. Därför hävdar viatt det offentliga socialförsäkringssystemets administration skall varajuridiskt enhetlig och statlig. Detta skulle i hög grad underlätta förändringarsom betingas av den tekniska utvecklingen. (Stora delar av social-försäkringen hade kunnat organiseras på en fri eller friare försäkrings-marknad, beroende på att socialförsäkringen i hög grad utgör en individuell,inte kollektiv, konsumtion. Denna diskussion avstår vi från att föra i dettasammanhang. )Att försäkringskassorna har en kommunalskattefinansierad intresse-organisation, , är ur många synpunkter inteacceptabelt. Bland annat skapas en rad oklarheter om rollfördelning, ansvarm.m. inom socialförsäkringen.Vissa ärenden, främst de som gäller rehabiliteringsverksamheten, kräver,till skillnad från merparten av arbetsområdena inom socialförsäkringen, bådenärhet till försäkringstagaren och tillgång till specialister, som kan finnasutanför det egna området eller den egna regionen. Denna verksamhetsspeciella krav kräver inte, för att fungera bra, fristående juridiska för-säkringskassor utan decentraliseringsmomenten kan minst lika bra till-godoses inom en helt statlig organisation.Pensionsreformen som håller på att introduceras kommer att konkretåskådliggöra hur tekniken i grunden kommer att ändra försäkrings-administrationen. Det vore därför av värde om regeringen redan nu tillsatteen utredning/utredare som skall följa de administrativa förändringarna inomdet statliga pensionsområdet och parallellt arbeta fram en strategi för hurorganisationen av socialförsäkringsadminstrationen skall förändras. Dengamla organisationsstrukturen, ärvd från de frivilliga försäkringskassorna,måste lämna plats för en organisation som snabbt kan anpassa verksamhetenoch tillvarata de senaste decenniernas utomordentligt stora tekniska framsteg.Det finns inget som säger att utvecklingstakten kommer att avta.KostnadsutvecklingenEnligt rapporten från revisorer uppvisar 7 av11 bidragstyper kostnadsökningar i fasta priser mellan 25 till95 % mellan 1992/93 och 1997.Styckkostnaderna har också enligt rapporten endast sänkts för utbildnings-bidrag, bostadstillägg, föräldrapenning och assistentersättning. I tre fall ärdessutom förändringarna ytterst marginella.Vidare bör noteras att styckkostnaderna varierar kraftigt mellan olikaförsäkringskassor.I rapporten redovisas ett räkneexempel som ger vid handen att styck-kostnaderna borde kunna sänkas under förutsättning att degemensamma administrationskostnaderna är flexibla. Detta innebär attkostnaderna enligt räkneexemplet skulle kunna sänkas med 630 miljonerkronor.Visserligen skall denna typ av uppskattningar alltid omgärdas medförsiktighet men med de förändringar som redan föreslagits ovan skulle deadministrativa kapacitetskostnaderna bli betydligt mer påverkbara. Kostnads-reduceringar i den storleksordning som föreslås ovan bör således inte pånågot sätt betraktas som orealistiska.Ökande styckkostnader signalerar sjunkande produktivitet. Den ovannämnda hävdar att produktiviteten har försämrats under90-talet och svängt mycket kraftigt under tidigare decennier.RFV har försökt använda jämförelser avstyckkostnader mellan olika kassor och olika verksamheter för att initieraförändringar. Motståndet var ursprungligen mycket stort från ett antalförsäkringskassor och initiativ. Ävenom motståndet fortfarande finns inom vissa försäkringskassor och förbundet,vilket framgår av RR:s förslag s. 4-5, finns en större benägenhet föromprövning.Försäkringskassan i län påpekar att standardiseringar ochanpassning av arbetsmetoderna men framför allt förbättrat teknikstöd ledertill effektiviseringar och höjd produktivitet. Kassan instämmer därför irapportens förslag att RFV närmare bör analysera sambanden mellankostnader och olika mått på kvalitet. Vid sådana analyser kommerpersonalrekrytering och kompetensutveckling att komma i fokus.Analyserna skulle antagligen få en fortsättning i olika åtgärder som skullebidra till att undanröja de grava brister i handläggningen som JO påtalat. Enökad samordning genom teknikstöd borde också kunna undanröja de oftaåterkommande fel av rutinkaraktär som JO särskilt pekar på.Socialförsäkringsnämnderna, som även de är ett arv från de gamlakassorna, har i viss utsträckning stöpts om . Verksamhetenbör dock kunna koncentreras ytterligare. Detta skulle varken minska rätts-säkerheten eller det demokratiska inflytandet. Däremot skulle kostnadernaför verksamheten minska.Produktiviteten ochfrekventa regeländringarSom framgått har produktiviteten inomförsäkringsadministrationen försämrats under 90-talet.Liknande tendenser uppmätte för tiden ,medan tiden visar påmotsatt utveckling. anger en tänkbarhypotes. Perioder som kännetecknas av frekventa lag- ochregeländringar, som var fallet under socialförsäkringensutbyggnadsperiod och första hälften av1970-talet, och perioder som av rakt motsatt skäl krävt ettmycket stort antal regeländringar kännetecknas av låg ochminskande produktivitet. Alltför mycket av arbetstidenmåste helt enkelt ägnas åt informations- ochutbildningsverksamhet samt omställningar av deadministrativa systemen.Vill statsmakterna säkerställa en hög och jämn produktivitetsutvecklingbör förändringar av verksamheten - och sådana kommer alltid att krävas -bygga på en mer långsiktig strategi än som varit fallet både under 1960-taletsutbyggnadsfas och 1990-talets krav på finansiella neddragningar. I det senarefallet, dvs. i finansiellt ansträngda situationer, bör statsmakterna prioriteraenkla förändringar, t.ex. att göra en enhetlig schablonmässig minskning avförmånerna. Detta kan helt klart skapa fördelningsmässiga problem och enansvarsfull statsmakt bör därför i mycket högre grad än som var fallet ha observerat och tagit ett samlat grepp för att undanröja svagheteri försäkringssystemens uppbyggnad och finansiella stabilitet. Social-försäkringssystemen bör anpassas till den långsiktiga samhälls-ekonomiska utvecklingen, inte användas för att dölja ekonomiska nedgångs-tendenser som skett ända . Hade en mer förut-sättningslös analys skett både vad gäller sjuk-, arbetsskade-och förtidspensionsområdena de hade nödvändiga förändringarna fått enbättre och mer långsiktig profil som socialförsäkringsadministra-tionens produktivitet hade kunnat vidmakthållas. bör avregeringen avkräva en betydligt mer långsiktig inriktning av social-försäkringarna som socialförsäkringssystemen i betydligt högregrad än nu också bör utformas så att de är tillväxtbefordrande, inte tillväxt-hämmande.Regionala skillnaderDe stora skillnader som observerats i revisorernas rapporthar förvånat. Mest förvånande är att skillnaderna intetidigare observerats. Variationerna avser både tidsåtgång perärende, väntetider och styckkostnader. Skillnaderna är olikaframträdande på olika bidragsområden. De storavariationerna väcker också misstanken att det bakom dessaockså döljer sig bristande likformighet iärendehandläggningen.Revisorerna anser i sin skrivelse att skall ge regeringen tillkänna vad revisorerna anfört om regionala olikheter. Vi skulle allra helstvilja skärpa uttalande och i stället kräva att beslutar attregeringen skall till redovisa orsakerna till olikheterna ochde åtgärder som bör vidtas för att undanröja dessa så långt möjligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den nya teknikens möjligheter i arbete,2. att hos regeringen begär utredning av strategi för förändringav socialförsäkringens administration i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffandet av socialförsäkringsnämnder,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om socialförsäkringens kostnadsutveckling,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om produktiviteten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en långsiktig strategi för socialförsäkringens utveckling ochavgränsningar,8. att hos regeringen begär utredning om socialförsäkringensregionala skillnader i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 16 mars 1999Ulf ()()()()()()()()()()()()()()()()()de ()()()