mot · GM02Ub18 · 1999-06-01 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub18av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:105 Elever med funktionshinder - ansvar för utbildning och stödInnehåll1 Inledning 121.1 Bakgrund 121.2 Sammanfattning av propositionen 122 Moderata utgångspunkter 122.1 Principiella utgångspunkter 123 Specialskolorna har en viktig uppgift 133.1 Integration eller segregation? 133.2 Erbjud valmöjligheter 143.3 Stärk resurscenterverksamheten 143.4 Klargör myndighetsorganisationen 153.5 Se över finansieringsmodellen 154 Valfrihet för alla gymnasieelever 154.1 Fritt skolval för alla 155 Kvalitet och utvärdering 165.1 Slå samman och 166 Hemställan 16InledningBakgrundDen socialdemokratiska regeringen tillsatte den 23 november1995 en kommitté med uppdrag att utreda hur ansvaret förutbildning och omvårdnad i samband med utbildning avfunktionshindrade elever skulle kunna fördelas mellan stat,kommun och landsting samt vem som borde finansieraverksamheten.I regeringens direktiv till utredningen ingick ett konkret uppdrag attundersöka möjligheterna att föra över ansvaret för de statliga specialskolornatill kommunerna. I uppdraget ingick även att föreslå åtgärder för att stärkadet demokratiska inflytandet över specialskolorna samt klargöra vilketansvar som skall ligga på skolornas styrelser. Direktiven innebar också attutredningen skulle redovisa eventuella ekonomiska och organisatoriskakonsekvenser av de åtgärder som föreslogs.Sammanfattning av propositionenRegeringen föreslår i propositionen Elever medfunktionshinder - ansvar för utbildning och stöd(1998/99:105) bl.a. att huvudprincipen bör vara att barn medfunktionshinder så långt det är möjligt bör bo med sinaföräldrar och gå i en skola i närheten av hemmet. De fastaskoldelarna vid specialskolorna ochEkeskolan avvecklas som en följd härav successivt och istället läggs ansvaret för blinda, syn- eller talskadade barnöver på kommunerna. Regeringen bibehåller däremotspecialskolan som skolform för döva och hörselskadade barnmed motiveringen att dessa barn kräver en teckenspråkigskolmiljö.Regeringen anser att staten bör vara huvudman för de kvarvarande special-skolorna, men att nuvarande system med specialskolorna som egna myn-digheter med var sin styrelse avvecklas. I stället föreslås att specialskolornasverksamhet skall samordnas i en myndighet och ledas av en styrelse med sätei . skall svara för samordning av resurser ochplanering, uppföljning och kvalitetsutveckling.Regeringen föreslår vidare ändringar i skollagens inledande bestämmelseinnebärande att begreppet elever med särskilda behov ersätts av begreppetelever i behov av särskilt stöd. I propositionen föreslås också att special-utformade program skall få anordnas vid Rh-anpassad gymnasieutbildning.Moderata utgångspunkterPrincipiella utgångspunkterAlla barn och ungdomar har rätt till utbildning av godkvalitet. Den översyn av regler och former för undervisningav barn i behov av särskilt stöd som gjorts har varitnödvändig av en rad skäl. En hel del av de förslag somföreslås i förevarande proposition innebär förbättringar.Emellertid anser vi att regeringen i ambitionen att tydliggöra kommu-nernas ansvar för alla elevers utbildning, fastnat för lösningar som riskeraratt leda till kvalitativa brister i stödet till den enskilde eleven. Elever medsådana handikapp att de går i specialskolan har oftast sådana behov somförutsätter specialisering och särskilda insatser på en nivå som flertaletkommuner knappast kan åstadkomma. Vi motsätter oss därför en avvecklingav de statliga specialskolorna. Vi motsätter oss inte en utveckling där flerelever kan erbjudas undervisning på hemorten, men känner en störretveksamhet till möjligheterna att åstadkomma verksamhet av tillräckligt högkvalitet i varje kommun. Detta handlar om resurser, men också om möjlighetatt rekrytera specialutbildad personal, inte minst lärare.Regeringen anser att barn med funktionshinder så långt som möjligt skallerbjudas anpassad utbildning i sin hemkommun i likhet med andra barn ochungdomar. Vi menar att elevens och föräldrarnas önskemål bör ges ökatutrymme vid utvecklingen av stödet för barn i behov av särskilt stöd. Detråder ingen tvekan om att föräldrar med handikappade barn skaffar siggedigna kunskaper både om det egna barnet och de olika former för stöd ochutbildning som kan komma ifråga. Frågan om utbildning i hemkommuneneller i specialskola behöver därför inte avgöras i för alla barn, utanbör i högre utsträckning tas utifrån den enskilde elevens behov och önske-mål.Regeringen gör en särskild bedömning av behoven för döva och hörsel-skadade barn och ungdomar, med hänvisning till teckenspråkets betydelse.Vi delar bedömningen att det egna språket och fördelarna med en tecken-språkig miljö talar för att specialskolor även i fortsättningen är motiveradeför dessa elever. Däremot saknar vi bärande argument som talar emot attelever med andra handikapp inte skulle ha motsvarande glädje av enskolmiljö där kunskaperna och erfarenheterna är likartade. Nackdelarna medspecialskolor torde vara desamma för elever med olika handikapp.Specialskolorna har enviktig uppgiftIntegration eller segregation?Frågor som rör funktionshindrade elever är inte lätta, utanhandlar om svåra avvägningar. Det innebär attlyhördhet och flexibilitet är viktiga ledstjärnor. Vi menar atten i vissa delar bra proposition hamnat snett i dessaavseenden. Integration respektive segregation kan te sig heltolika beroende på perspektiv och livssituation.Alla elever oavsett förutsättningar och intresse skall ha rätt till individuelltanpassad undervisning i syfte att nå alltmer kvalificerade kunskaper. Elevermed funktionshinder skall inte utgöra något undantag. Det är därför olyckligtatt regeringen förordar en successiv nedläggning av specialskolor med annaninriktning än döva och hörselskadade barn.Att utgå från att kommunerna skall kunna utveckla specialpedagogiskspetskompetens i likhet med specialskolorna för blinda, syn- eller talskadadebarn är naivt. Ingen kommun med ansträngd ekonomi kommer att ta på sigytterligare dyr och avancerad verksamhet förrän det är absolut nödvändigt.Det är bra att regeringen försöker höja kommunernas kompetens inom dettaområde, men det samlade kunnande som finns måste förvaltas ochutvecklas. Arbetet vid resurscenter är i detta sammanhang betydelsefullt,som kunskapen kan spridas.Regeringen säger sig ha ambitionen att skapa en skola för alla, menförbiser att en elev inte är integrerad i skolan bara för att hon eller hanvistasi samma kommunala skola som andra barn i hemkommunen. Ett barn medmultifunktionshinder har betydande svårigheter att - eller kan inte - delta ide andra barnens undervisning, lekar eller andra sociala aktiviteter. De ärnärvarande, men inte med i gemenskapen. På så vis kan en välmenandeavsikt att skapa integration i själva verket öka segregationen och bidra tillattbarn med multifunktionshinder upplever ett ännu större utanförståendeskap.Därtill kan ett ensidigt förordande av skolgång inom hemkommunen ledatill att elever inte får den undervisning som bäst utvecklar den enskildesförutsättningar och en miljö som erbjuder och utvecklar en social gemenskappå likvärdiga villkor.Erbjud valmöjligheterVi avvisar förslaget att endast döva och hörselskadade barnfortsättningsvis skall tillhöra specialskolans målgrupp,liksom att rätten till tioårig skolgång skall tas bort frånpersonkretsen. De elever som ingår i målgruppen behöver ensärställning visavi regelverket, vilket inte betyder att de inteskall kunna erbjudas utbildning i andra skolformer. Vi menaratt elevens rättigheter behöver definieras tydligare för attmöjliggöra en kvalitativ utveckling av alternativautbildnings- och stödformer.Stärk resurscenterverksamhetenDet är önskvärt att kommunerna utvecklar arbetet för attkunna erbjuda alla barn utbildning av hög kvalitet. Vi delaruppfattningen att resurscenterverksamheten behöverutvecklas och att en organisatorisk sammanslagning avEkeskolans respektive Tomteboskolansresurscenterverksamhet för synskadade barn och ungdomarbör genomföras. I regeringsförslaget ingår en successivavveckling av den fasta skolverksamheten, vilken avvisas.Vi menar att skolverksamheten vid skall göras funktion av elever och föräldrars val. De ekonomiskaförutsättningarna visavi kommunerna bör regleras i särskildordning.För resurscenterverksamhet och visstidsvistelse har en fast skoldel klarafördelar, eftersom det skapar en bas och stimulans för den pedagogiskautvecklingen.Vi har motsvarande uppfattning vad avser resurscenter ochskolverksamhet. Uppenbart är att även regeringen inser att behovet avkompetens vad avser stöd till elever med tal- och språksvårigheter ärotillräckligt. Vi menar att en avveckling av skolverksamheten i dettaperspektiv är särskilt oroande. Uppenbart är också att specialskolans verk-samhet inte motverkar en utveckling av motsvarande verksamheter lokalt.Linköpings kommun är ett exempel på motsatsen.Klargör myndighetsorganisationenVi delar uppfattningen att staten även framgent bör varahuvudman för specialskolorna. Vårt ställningstagande vadavser innebär att en flyttning av ansvaret fördövblinda barn inte behöver genomföras, om inte klarafördelar av andra skäl än regeringens förslag till nedläggningav finns.Vi delar även regeringens uppfattning att specialskolorna inte var för sigbör vara egen myndighet. En gemensam myndighet för specialskolorna medegen styrelse bör inrättas. Styrelsen bör hantera övergripande frågor ochsvara för regler avseende antagning, avtal med kommunerna samt resurs-fördelning.Vi avvisar regeringens förslag om att ärenden gällande godkännande avfristående skolor som motsvarar specialskolan skall prövas av den föreslagnastyrelsen för specialskolorna. Verksamheterna måste kunna agera på likavillkor. Vi förordar därför att skall ge tillstånd i likhet med vadsom gäller inom det övriga skolväsendet. Genom den sammanslagning avSkolverket och som vi förordar ges också nödvändig kom-petens för uppgiften.Se över finansieringsmodellenRegeringen föreslår höjd avgift för elev vid specialskolan.Den är rimlig. Den övergripande ambitionen vad avserersättningen måste vara att stimulera kvalitativa val, snarareän ekonomiska. För den begränsade grupp elever somspecialskolan är till för måste staten ta ett övergripandeekonomiskt ansvar.Det är anmärkningsvärt att varken den s.k. ellerregeringen genomfört någon ekonomisk analys av de förslag som föreslås.Det saknas en redovisning av hur det ekonomiska ansvaret skall se ut ochvad det får för effekter. Bristen på en ekonomisk konsekvensanalys ärolycklig eftersom regeringen i sak har rätt i att oklarheterna mellan stat ochkommun måste redas ut och de ekonomiska incitamenten dem emellan varakostnadsneutrala.Valfrihet för allagymnasieeleverFritt skolval för allaVi avvisar regeringens förslag till förändring igymnasieförordningen. Vi menar att gymnasieutbildning iteckenspråkig miljö skall utgöra ett alternativ eleven väljer,inte något som endast är tillgängligt för dem som bedömsbehöva den utbildningsmiljö som gymnasieutbildningen fördöva och hörselskadade i erbjuder. Vad gällerantagningsregler till denna gymnasieutbildning - respektiveRh-anpassad utbildning - har vi inget att invända mot attreglerna i övrigt görs tydliga och att informationen om olikautbildningsalternativ utvecklas.Kvalitet och utvärderingSlå samman och vill tillsätta en kommitté med uppdrag attutveckla och lägga förslag om en ändrad stödorganisationsom kan bidraga till ökad samverkan mellan stat, kommunoch landsting. Vi anser att en kommitté i stället bör läggaförslag om sammanslagning av . I likhetmed flera av de tyngre remissinstanserna anser vi att ensådan lösning ligger helt i linje med ambitionerna om enskola för alla. Den dubbla myndighetsstrukturen inomskolväsendet skapar risker för att viktiga frågor som röreleverna hamnar mellan stolarna, som detytterligare komplicerar det faktum att det för många elevermed handikapp krävs samarbete mellan olika myndigheteroch nivåer. vid en sådan sammanslagenmyndighet bör givetvis också beakta skolornas behov av stödtill elever med olika handikapp.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag omförändring av specialskolans målgrupp,2. att avslår regeringens förslag omavveckling av respektive fastaskolverksamhet,3. att avslår regeringens förslag om attärenden gällande godkännande av fristående skolor sommotsvarar specialskolorna skall prövas av den föreslagnastyrelsen för specialskolorna,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utveckling avspecialskolornas verksamhet,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rättigheter ochvalmöjligheter för elever i behov av särskilt stöd,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om godkännande av friståendeskolor som motsvarar specialskolorna,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sammanslagning avSkolverket och SIH.Stockholm den 1 juni 1999Beatrice ()()()Per ()()()()()()