mot · GN02N6 · 1999-12-10 00:00:00 — Vad är det som gör att bygdermed ytligt sett ganska lika förutsättningar utvecklas så olika? Vadbetyder utbildningsnivåer, sociala nätverk, kulturella förhållanden förutvecklingen. Vad är ett bra "företagsklimat" och kan man verka för attskapa detta? Hur kan man identifiera vad som är den egna bygdensspecifika förutsättningar? Här har vi genomfört en rad projekt och avseratt gå vidare.3) Regionen och människan. Här handlar det om att förstålevnadsvillkoren i regionen bättre. Med hjälp av kunskap om vilkaresurser och intressen som människor i olika bygder bär på så är detockså möjligt att föreslå en vettig inriktning på skilda politiska insatser.Inom detta område har vi tidigare gjort flera studier om samspelet mellanindivid och samhälle.Utökad satsning på forskning och utveckling inom LandstingetDalarnaLandstinget förlade 1991 uppdraget Utökad satsning förforskning och utveckling till forskningsråd (DFR). Från enförsiktig start , och där en hel del motstånd mot FoU-arbete kunde identifieras i organisationen, kan vi se ett tydligtintresse för FoU och en relativt stor efterfrågan på FoU-stöd.Uppdraget baseras på treåriga avtalsperioder. En stor del av arbetet i UFUär inriktat på att bistå enskilda projektledare med handledning och metod-kunskap inför start av projekt. Då kunskapsutvecklingen inom vårdrelateradefrågor går oerhört snabbt kan metodstöd även innebära mer avutbildningsinriktade insatser, t.ex. att arrangera ämnesseminarier. Självklarasamarbetspartners i detta är , länets kommuner.Det råder inget tvivel om att hälso- och sjukvården är en kunskapsintensivverksamhet. Dock finns fortfarande stora skillnader mellan olika yrkes-kategoriers utnyttjande av FoU som resurs och redskap. LD har enmålsättning att bli en lärande organisation. Att stimulera till och gepersonal en faktisk möjlighet att efterfråga kunskap, att ta till sig nykunskap,ifrågasätta gammal och utvärdera genomförda implementeringar krävertillgång till FoU-kompetens och en kreativ miljö. För att bättre kunna svaraupp mot behov inom vården är det angeläget att förstärka handledar-kapaciteten vid UFU inom ekonomi och organisation. Likaså måste den rollav "kopplingsdosa" som UFU spelar - vilket bl.a. kommer till uttryck i och den årliga konferensen och Vetande - förtydligas ochutvecklas än mer i syfte att bättre tillvarata resultat och erfarenhet frånprojektverksamheten.Ett problem inom vården har varit att de som utvecklat ett intresse för FoUi många fall valt att lämna vårt län. För att på något sätt motverka detta avservi att inom ramen för det kommande arbetet med ett forskningsprogram förhälso- och sjukvården ta tillvara och utveckla särskilt de områden inom vilkavi har viss spetskompetens.Förutsättningar för fortsatt god utveckling avDalarnas forskningsrådDet finns en del svårigheter och hinder för en fortsatt god expansion avDalarnas forskningsråd. Den utpräglade projektkulturen har inneburit attprojekt bara har kunnat genomföras om det funnits någon bestäl-lare/finansiär. Det har garanterat kvalitet och att bara livskraftiga projekthar kunnat komma till stånd. Men det har också inneburit att möj-ligheterna till initiativ från rådet varit begränsade och att rådet har levtunder en stark kostnadspress som begränsat utvecklingen. Rekryteringenav kvalificerade forskare fordrar normalt att det går att utlova enanställning på åtminstone . Vi har oftast inte kunnat ge löften omens en begränsad trygghet utanför det enskilda projektet. Bristen påmedel för annat än direkt projektarbete har också inneburit att arbetetmed ledning/styrning och anordnande av seminarier etc ibland måsthållas på en onödigt låg nivå. Förenklat kan man säga att vi harproducerat mycket ny kunskap men att den skulle ha kunnat komma tillmer nytta om vi inte tvingats att så snabbt ge oss i kast med nya och fleruppgifter. Detta har också varit en hämsko för rådets totala tillväxt.I de internationella projekten blir bristen på egna medel ett mer direktproblem. Att delta i de projekt där rådet arbetar tillsammans med storainternationella universitet kräver att man kan ställa upp med egna medel ochatt man också har en viss finansiell styrka att stå ut med växelkursförluster,försenade utbetalningar osv.Det finns egentligen goda förutsättningar för fortsatt expansion avDalarnas forskningsråd. Det fordrar emellertid att vi har en egen styrkraft, attvi kan rekrytera kvalificerade forskare och att vi kan ge prioritet åt regionensproblem. Då är det viktigt att inte helt vara utlämnad åt vad skilda finansiärerhar för intressen. Med ett utökat grundanslag som bas för verksamhetenskulle vi kunna åstadkomma en bättre styrning, kunna prioritera samspeletmed regionen och välja de mest angelägna problemen att arbeta med. Det harockså visat sig att vi har stora möjligheter att "växla upp" egna medel i detstörre forskningssystemet. Det innebär att varje krona i basanslag till rådeteller till någon del av verksamheten ger flerfaldigt tillbaka i verksamhet.Man kan också se forskningsråd som en ny typ av forsknings-organisation som uppenbarligen svarar mot behov i dagens samhälle. Det ärockså en organisation som på många sätt uppfyller dagens krav på attforskningen ska kommuniceras och nyttiggöras i det övriga samhället.Motsvarande regionala forskningsorganisationer som finns i t ex Norgeoch har normalt ett statsbidrag att vila på. Ett sådant anslag i någonform skulle stabilisera forskningsråd och ge möjlighet till enbetydande framtida växt.Statligt stöd till forskningsråd skulle kunna vara till nytta för Falukommun, dess större lokala arbetsmarknad och i övrigt.Kliniskt forskningscentrumFörutsättningarna för inrättandet av ett kliniskt forskningscentrum pålasarettet i bör undersökas. Det skulle kunna bygga på en utökadsamverkan emellan , , HögskolanDalarna och forskningsråd.UtbildningI propositionen redovisar regeringen sin avsikt att inom befintlig ramanordna 150 helårsstudieplatser för vidareutbildning av lärare ochskolledare. Därutöver bör åtgärder vidtas för att utökasjuksköterskeutbildningen i , därigenom vidareutvecklas ett områdesom redan är mycket viktigt för Falu kommun och som kan bli änviktigare vid väl avvägda och kraftfulla insatser. I samspel med det ovannämnda kliniska forskningscentrat skulle detta kunna vara ett led i ettframtida samarbete med om läkarutbildningen.IT- kommunikation för vårdenLandstinget är aktiv part i ett IT-samarbete som omfattarsju landsting.Just nu diskuteras inrättandet av ett nationellt IT-organ som delvis skallersätta Spri, detta skulle med fördel kunna placeras i Falun.Infrastrukturella investeringar med betydelse förFaluregionenI utvecklingsprogrammet har det föreslagits en tidigare utbyggnad till fyrfältigt mellan och . Ett tidigareläggandekan inte ses som en kompensation, om det skall finanseras inom denbefintliga regionala ramen, eftersom projektet ändå skall genomförasunder de närmaste åren.Tillsammans med , och Dalatrafik har kommunernaarbetat fram långsiktiga lösningar för den gemensamma infrastrukturen.Statliga insatser skulle skapa positiva effekter inte bara för utan förhela regionen. De projekt som redovisas i det följande får inte påverka andra,redan planerade infrastrukturprojekt i länet.Tallenleden är en planerad ny vägförbindelse mellan och densödra delen av tätort. Leden är av vikt för många viktiga företag iområdet och skulle ha goda näringspolitiska, transportekonomiska ochmiljömässiga effekter. Detaljplaner och projektering är klara, vilket medgersnabb mellan och , som nämnts tidigare, är långtframme i planeringen. Första etappen är i princip klar för igångsättning, ochetapp 2 ligger också långt framme i planeringen. Etapperna bör genomföras iett sammanhang och så snart som möjligt.Järnvägen mellan och har en mycket låg standard och ettutnyttjande som ligger nära kapacitetstaket. Nuvarande sträckning är ocksåett hinder för utvecklingen av de mycket attraktiva områdena längs sjönRunn. har låtit utreda en ny sträckning som finns fastlagd i den, avrespektive kommunfullmäktige, antagna fördjupade översiktsplanen förområdet mellan städerna. Järnvägsutbyggnaden uppvisar god samhälls-ekonomisk lönsamhet, men kunde trots detta inte inrymmas i den gällandestatliga investeringsplanen, stomnätsplanen. kommer antaletpersontågsrörelser att öka kraftigt till följd av att en utvecklad regionaltågtrafik då skall startas. Detta accentuerar ytterligare behovet av enbetydligtbättre standard på järnvägen.Bergslagsbanan. Förbättrad standard och kapacitet på , därbandelen ingår, är huvudmålet för det samarbete som ettfemtontal kommuner och tre länsstyrelser driverunder namnet Partnerskap . Arbetet har framför alltfokuserats på förbättrade förutsättningar för godstransporter på järnväg,något som är en nödvändighet för Bergslagen, där många av landets störstagodsproducenter har sina verksamheter. Partnerskap harlämnat in en framställan till regeringen om att få göra investeringar iBergslagsbanan som ett frifinansierat projekt. I budgetpropositionen öppnasmöjligheter för att genomföra denna typ av projekt, och Partnerskapet harbyggt upp en beredskap för detta. Ett positivt ställningstagande frånregeringens sida till en utbyggnad av i första hand en ny järnväg mellanFalun och skulle gynna såväl regionens godstransporter sompersontransporterna, vilket också stärker är av avgörande betydelse för regionenslångsiktiga förutsättningar. En standardhöjning av banan som ger en restid påunder skulle på ett avgörande sätt förbättra är länets tyngsta pulsåder för pendlings-, tjänste- och turist-trafik mellan och /. Även fortsättningen upp genom den norra delen av är ett urturistsynvinkel viktigt stråk som dessutom har relativt stora strömmar avskogstransporter. håller på sina håll en mycket låg standard ochutgör ett väsentligt hinder för att klara en fortsatt expansion och positivutveckling av näringslivet i och då inte minst för turist- ochreseindustrin. Vägsträckan, främst mellan och Sala men även ner motEnköping, är smal, trafikintensiv och olycksdrabbad.Behovet och betydelsen av en upprustning av har påtalats av politiker, företagare, trafikanordnare, myndighets-företrädare, privatbilister m.fl. Arbetsplaner har tagits fram i olika omgångar.Medel har funnits avsatta som omprioriterats. Speciellt angeläget är det attombyggnadsprojektet ges extra hög prioritet och snarastgenomförs.Förutsättningarna för arbetspendlingFör att återknyta till den i inledningen antydda arbetspendlingen vill viunderstryka behovet av att regeringen kommer överens med byggarbets-marknadens parter om ett rimligt system för att göra det möjligt förbyggnadsarbetare att med bibehållen bosättning i kunna arbeta iStockholmsregionen. En sådan åtgärd skulle fylla det dubbla syftet attstärka förutsättningar och motverka överhettning påStockholms arbetsmarknad.Naturresurscentrum - en regional satsningför långsiktig och varaktig tillväxtNRC , med Falu och kommuner och LandstingetDalarna som huvudmän, bedriver kunskapsutvecklingoch kunskapsspridning inom områdena ekologisk hållbarhet ochekoeffektivisering. Arbetet sker i nära samarbete med bl.a. forskning,kommunala förvaltningar och näringsliv.NRC är en unik satsning i ett nationellt perspektiv som NRC ärett uttryck för regionalt och lokalt förverkligande av nationell politik. Dettafaktum samt den politiska uppslutningen från berörda var avgörande förEuropeiska kommissionens beslut att delfinansiera verksamheten med medelfrån det s.k. pilotprogrammet.NRC är enligt vår uppfattning en mycket viktig resurs. Pågåendearbete med att vidareutveckla verksamheten måste ges stöd, bl.a. genom attsäkra en långsiktig finansiering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kompenserande åtgärder för Faluregionen.Stockholm den 10 december 1999Bengt-Ola ()Per ()()()