mot · GN02A255 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A255av , ()Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet1 InledningI vårt samhälle förknippas människans värde ofta mycket starkt medinnehavet av ett traditionellt förvärvsarbete. Utifrån kristdemokratisksynvinkel är detta både ett farligt och felaktigt synsätt. Farligt därför attden som blir arbetslös då kan känna sig värdelös, felaktigt därför attmänniskans värde ligger i det faktum att hon är människa, inget annat.Vårt synsätt är att alla arbeten som utförs i samhället är värdefulla ochbidrar till det gemensamma samhällsbyggandet, oavsett om de utförs iindustriproduktion, inom vård och omsorg, i privata tjänstesektorn, iideella sektorn eller i det egna hushållet.Den höga arbetslösheten innebär stora bekymmer för den enskilde. Den ärockså det största hotet mot en rättvis fördelning. Därmed är arbetet med attskapa nya jobb den enskilt viktigaste fördelningspolitiska åtgärden. Den germänniskor möjlighet att göra val i sitt liv. Att ha ett arbete, vara efterfrågadoch behövd, ökar också livskvaliteten.Även om arbetslösheten sjunkit , bl a till följd av engynnsam konjunktur i omvärlden, så är den förfärande hög i många delar avlandet medan det på andra håll råder arbetsbrist. Man har kunnaturskilja tydliga tendenser för en regionaliserad arbetslöshet. Tydligt är ocksåatt inträdet på arbetsmarknaden är svårast för ungdomar, invandrare samtäldre som blivit arbetslösa. Åtgärder måste tydligt inriktas mot att stärkaanställningsbarheten hos dessa grupper.Vi kristdemokrater menar att tillväxtbefrämjande åtgärder är det centralaför att få fler i arbete och därmed minska kostnaden för arbetslöshets-försäkringen. Det krävs en konsekvent och långsiktigt stabil politik för atttrygga fortsatt välfärd och få igång jobbtillväxten, inte minst inomtjänstesektorn. De kristdemokratiska förslagen på detta område utvecklas bl ai motioner om den ekonomiska politiken, näringspolitiken och arbets-marknadspolitiken.2 Regeringens arbetslöshetsförsäkringDen obligatoriska arbetslöshetsförsäkring som utformades av dentidigare fyrklöverregeringen hade alla förutsättningar att fungera på etttillfredsställande sätt. Den socialdemokratiska regeringen avskaffadedenna försäkring i ett av de ideologiskt betingade återställarbesluten.Sedan har a-kassan ständigt förändrats när det gäller regler ochupprivande av tagna beslut vad gäller ersättningsnivåer och villkor.Många har också ställts utanför försäkringssystemet. Detta har varit tillstor skada för de enskilda medborgarna och arbetsmarknadensfunktionssätt i stort.Riksdagen beslutade på regeringens förslag om en ny samman-hållen arbetslöshetsförsäkring vars ikraftträdande sker successivt. Vi menaratt denna försäkring inte uppfyller de krav som vi kristdemokrater anser ska ställa på en arbetslöshetsförsäkring värd namnet. Den bygger pågamla strukturer och tar inte hänsyn till de förändringar som skett påarbetsmarknaden vad gäller anställningsformer, arbetstid med mera.Det är en orimlig situation när regeringen bara efter en ny a-kasse-reform som de själva står bakom tillsätter en intern arbetsgrupp för att seöver flera viktiga delar i arbetslöshetsförsäkringen, dock utan att studera mergenomgripande förändringar. Det är synnerligen otillfredsställande att detenda regeringen åstadkommit med alla utredningar och arbetsgrupper är ettlapptäcke med ett regelsystem som upplevs som krångligt, både av denarbetslöse och av den personal som ska hantera arbetslöshets-försäkringen.Förändringarna har i sig skapat en stor osäkerhet om vad som egentligengäller. Uppenbart är också att det nya systemet inte håller måttet, inte ensmed regeringens egna mått mätt. har lagtmycket arbete på att finna ett regelmässigt enkelt system som är uthålligt ochincitamentsskapande för nytt arbete.3 Den bortre parentesenDet är viktigt att arbetsmarknadspolitiken även fortsättningsvis är ettstatligt ansvar. Kostnaderna för arbetslöshet kommer även attfördelas väldigt ojämnt över kommuner. Kommunförbundetberäknar att omkring 200 000 arbetslösa som inte har a-kassa fårsocialbidrag. Det är en mycket oroväckande utveckling som vikristdemokrater starkt motsätter oss.Mer än 97 000 har redan passerat den bortre parentesen i arbetslöshets-försäkringen, bara . Den tidsbegränsade omställningsförsäkringenhar visat sig i allt för hög grad vara en omställning till socialbidrag. Baraunder 1998 blev nästan 9 000 personer utförsäkrade enligt AMS egnarapporter.4 principiella syn påarbetslöshetsförsäkringenArbetslöshetsförsäkringen är ett viktigt och nödvändigt inslag i detsvenska välfärdssystemet. Vid en period av arbetslöshet ska denarbetslöse ha kvar ett ekonomiskt stöd han söker nytt arbete.Arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkringdär incitamenten att ta ett nytt arbete är stora.Men den ska också ge en ekonomisk grundtrygghet så länge man aktivtstår till arbetsmarknadens förfogande. De individuella handlingsplanerna ärett viktigt och nödvändigt instrument och ska stimulera aktivt arbetssökande,kompetensförstärkning och rörlighet så att passiva perioder blir av myckettillfällig art.Det måste alltid vara mer lönsamt att ta ett kort, tillfälligt arbete än attlåtabli. Vi vill minska marginaleffekterna. Det innebär att vi hellre ser enhöjning av grundavdraget som sänker skatten för alla än höjda bidrag. Idagens läge prioriterar vi därför inte höjning av dagpenningen i arbets-löshetskassorna. Vi vill sträva efter att på olika sätt minska marginal-effekterna när man går från arbetslöshet till arbete, från deltids- tillheltidsarbete.Det är också nödvändigt att undvika trösklar som gör att människor intekan ta de jobb som erbjuds. Ett sådant problem är att den arbetslöse i vissalägen förlorar ekonomiskt, eller vinner väldigt lite, på att ta ett ledigt jobbjämfört med att uppbära arbetslöshetsersättning i kombination med övrigabidragssystem. Dylika regler ger enligt vårt förmenande fel signaler till denförsäkrade. Allt arbete man kan få måste betraktas som viktigt och värdefullt- och det måste belöna den enskilde ekonomiskt.Kristdemokraterna har pläderat för en allmän obligatoriskarbetslöshets-försäkring som betalas solidariskt av alla med arbete. Vi anseratt en försäkring mot inkomstbortfall vid arbetslöshet ska gälla alla förvärvs-arbetande som har anknytning till arbetsmarknaden. är arbetslöshets-försäkringen frivillig. I har en relativt hög andel av arbetskraften ettförsäkringsskydd trots att vi inte har en obligatorisk försäkring.Den 30 juni 1999 var 3 789 888 personer anslutna till en a-kassa. Men detinnebär också att åtskilliga tiotusentals människor inte är anslutna till en a-kassa och omfattas av det ekonomiska skydd det innebär. Det är viktigt attdet även fortsättningsvis finns en från parterna på arbetsmarknadenfristående kassa dit den som inte vill tillhöra ett fackförbund kan ansluta sig.Vi välkomnade därför Alfa-kassan som försäkrar både anställda ochföretagare.Dagens finansieringssystem av arbetslöshetsförsäkringen är det sämstatänkbara. De försäkrade betalar av utgifterna medmedlemsavgifter, men avgiften är helt oberoende av arbetslösheten ochdärmed saknas incitament för kassorna och deras huvudmän, fack-föreningarna, att bidra till att hålla nere arbetslösheten.Genom en högre grad av avgiftsfinansiering uppnås ett bättre sambandmellan lönebildning och arbetslöshet. På så sätt förbättras arbetsmarknadensfunktionssätt. Insikten har vuxit om att en fortsatt dålig lönebildning är ettavde största hindren för minskad arbetslöshet både inom den offentliga ochprivata sektorn. Bristerna i lönebildningen, som under decennierkompenserats genom upprepade devalveringar, är en viktig förklaring till attSverige halkat efter i välfärdsutvecklingen jämfört med andra industriländer.Svagheten är att inga som helst strukturella åtgärder vidtas för att kunna nådetta trendbrott i lönebildningen. En viktig åtgärd är att öka egen-finansieringen i a-kassan. Tanken är att ökad arbetslöshet som följer av dåligtfungerande lönebildning ökar kostnaden för den enskildes a-kassa. På samma sätt sjunker avgiften när arbetslösheten sjunker.Kristdemokraterna menar därför att egenfinansieringen bör vara 1/3 i dennya, allmänna och obligatoriska arbetslöshetsförsäkring som vi föreslår. Förden enskilde kompenseras detta genom sänkt skatt via en generell höjning avgrundavdraget. Vid en fallande arbetslöshet minskar kostnaden för arbets-löshetsförsäkringen vilket innebär sjunkande egenavgifter.Den totala inkomstförstärkningen av arbetslöshetsförsäkringen för 2000blir med vårt förslag 5 750 miljoner kronor.5 utformning av nyarbetslöshetsförsäkringAllt arbete, oavsett anställningsform, ska löna sig. Enkla regelverk,överblickbara för alla, måste införas. Regelsystemet måste anpassas fördagens arbetsmarknad. Reglerna är till stor del utformade för närflertalet hade fast heltidsanställning. Arbetsmarknaden har i mångt ochmycket förändrats och rigorösa, stelbenta system måste i takt med dettagenomgå förändringar.Bara hälften av de arbetslösa ungdomarna är berättigade till arbetslöshets-ersättning. 8 000 arbetslösa i är utan a-kassa och tvingas leva påsocialbidrag.Under 1990-talets höga arbetslöshet har många hamnat mellan stolarna.Det handlar bl a om dem med dåliga kunskaper i svenska och väldigt litearbetslivserfarenhet. De som inte har a-kassa saknar också i många fallkontakten med arbetsförmedling. Det är viktigt att bollandet mellan statligtarbetsmarknadsansvar och kommunalt försörjningsansvar upphör genom attde som i realiteten står till arbetsmarknadens förfogande befinner sig iutbildning, på praktik eller aktivt söker arbete. Den enskilde har naturligtvisett ansvar att aktivt ta del för att öka sin anställningsbarhet.Det behövs, för att vi inte ska få en permanent underklass, en betydligt merflexibel arbetsrätt som gör det lättare att gå in och ut på arbetsmarknaden.Om detta kombineras med ett enklare sätt att gå in och ut också i a-kassanminskar otryggheten för alla, också för yngre.Dagens kvalifikationskrav för a-kassa är krångligt utformade och inne-håller en mängd olika begränsande komponenter, bl a visst antal arbetadetimmar . Dagens system missgynnar de som har säsongs-, projekt-eller deltidsarbete. Det ger felaktiga signaler om man inte får tillträde tillsinförsäkring därför att man förlagt sin arbetstid mer fritt än vad regelsystementillåter. Det är viktigt att allt arbete verkligen räknas den enskilde tillgodo. Vimenar att dagens kvalifikationskrav bör ses över i samband med denutredning som närmare bör utforma regelsystemet för den nyaarbetslöshetsförsäkring som vi skisserar i denna motion.Medlemsvillkoret säger att man måste ha varit med i en a-kassa i 12månader för att få en inkomstrelaterad ersättning. Eftersom vi föreslår enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring behövs inte längre något medlems-villkor.6 ErsättningssystemetFörsäkringen ska verka aktiverande och skapa incitament för att skaffaett nytt arbete. Den ska motverka inlåsning i yrke, bransch ellerinkomstläge. Reglerna ska vara enkla och överblickbara för alla.Allt arbete ska uppmuntras och räknas den arbetslöse tillgodo i systemet.Ersättningsnivån bör vara av lönen man hade när mangick in i a-kassan. Den ersättningsgrundande inkomsten kan därefterberäknas som på 24 månaders basis. Omräkning sker förslagsviskvartalsvis. Ersättningsnivån höjs för varje arbetad timme. Vid arbets-intensiva perioder tillgodoräknas timmar som kanske motsvarar flera dagarseller veckors arbete. Vid en kommande arbetslöshet har man sålunda höjt sinersättningsnivå. A-kassan går utmärkt att kombinera med alla de jobb somdyker upp. Detta medför också att allt arbete, också i annat yrke, annanbransch och annat inkomstläge blir intressant för den enskilde. Det bör ocksåge ökad geografisk rörlighet.För att stimulera deltagande i utbildning och åtgärd föreslår vi att detta skaräknas som överhoppningsbar tid inom a-kassans ersättningssystem ochberättiga till ursprunglig ersättningsnivå.Vi menar att en bortre parentes inte bör införas. Det är mycket viktigt attvarje arbetssökande får en individuell utredning och handlingsplan. Det bördå tidigt framgå om den sökande är berättigad till exempelvis sjukpensionoch inte hör hemma i a-kassesystemet. Vi menar att för alla dem som står tillarbetsmarknadens förfogande skall en grundtryggheten finnas inom a-kassan.Finns en bortre parentes sker en kostnadsövervältring till kommunernassocialtjänst, vilket inte är skäligt så länge personen är arbetssökande.Eftersom arbetslösheten framöver med all säkerhet kommer att uppvisa storaregionala skillnader är det av mycket stor vikt att arbetslöshetsersättningenfortfar vara en statlig angelägenhet.Den lägsta respektive högsta dagpenningen består. Istället för att justeraden har vi valt sänkta inkomstskatter för alla genom ett kraftigt höjtgrundavdrag, detta för att minska marginaleffekterna.När konjunkturen nu har vänt och allt fler kommer i arbete är det rätttidpunkt också för att förändra våra socialförsäkringssystem. Vårt förslag tilla-kassa som ovan skissats bör ingå som en dellösning i ett helhetssystem.7 Införande av en ny arbetslöshetsförsäkringDet ovan skisserade förslaget till en ny arbetslöshetsförsäkring börutredas närmare.Ett nytt ersättningssystem bör därför kunna införas fr o m den 1 januari2001. Vi bedömer, utan att ha kunnat göra noggranna beräkningar, förslagettill ny a-kassa vara kostnadsneutralt jämfört med dagens system.8 Allmänna villkor för rätt till försäkringEn förutsättning för utbetalning av a-kassa är att man aktivt söker arbete,deltar i utbildning eller annan anvisad åtgärd. Kraven som ställs på denarbetslöse skall inte vara beroende av var man bor eller vilken a-kassaman tillhör. finns ingen enhetlig regeltillämpning, varför regelverketi detta avseende måste förtydligas och förenklas.Mycket tyder på att arbetsförmedlare inte använder sig av de relativthårda straff som statueras om de arbetssökande struntar i de formelltuppställda kraven, detta enligt forskningsrapport gjord påuppdrag av IFAU. Nuvarande regel om avstängning från a-kassa upp till 14veckor får så förödande konsekvenser för den enskildes ekonomi att straffetidag äger mycket ringa tillämpning. Vi kristdemokrater menar att man bör hakortare avstängningstider alternativt dra en viss procent på a-kassan underviss tid. Översyn av dessa regler bör komma till stånd.9 Överhoppningsbar tidStudier ska betraktas som överhoppningsbar tid iarbetslöshetsförsäkringen i proportion till omfattningen av tiden. Studierska enligt vårt förmenande inte behöva vara avslutade för att man skavara berättigad till a-kassa förutsatt att man uppfyller kraven i övrigt.Vård av sjukt eller handikappat barn begränsas av en tvåårsregel. Vikristdemokrater menar att vård av barn, oavsett tidsperiod, ska betraktas somöverhoppningsbar tid.10 Anställda i bemanningsföretagDe snabbt växande bemanningsföretagen är en ny aktiv part när detgäller rekrytering och matchning av arbetskraft. Reglerna förarbetslöshetskassa är olika beroende på om ett bemanningsföretag äroffentligt eller privat - till det privata företagets nackdel. En anställd i ettbemanningsföretag betraktas som heltidsanställd oavsett vad denenskilde och företaget har avtalat, och kan därför inte få utfyllnad frånarbetslöshetsförsäkringen. En deltidsanställd i annat företag kan däremotfå det. Detta gäller också de som arbetar i de offentligt organiseradebemanningsföretag, s k arbetscentra med kommun eller arbetsförmedlingsom huvudman. Vi menar att samma regler bör gälla oavsett om manarbetar i ett offentligt organiserat eller privat bemanningsföretag.11 Arbetslöshet hos företagareFör att en egenföretagare ska betraktas som arbetslös skall han enligtlagens krav ha upphört med sin verksamhet mer än tillfälligt. Nuvarandearbetslöshetsförsäkring är dåligt anpassad till de enskilda näringsidkarnasekonomiska situation och bidrar till att försvåra ett upprätthållande avrörelsen i samband med arbetslöshet. Dagens regler med avregistreringav firma och varaktigt avbrytande av verksamheten för att äga rätt tillersättning från försäkringen motverkar arbetslinjen. Allt talar för att vimåste forma regler som möjliggör större rörlighet mellan olikaanställningsformer, varav egenföretagande är ett. Lagen måste medanledning av detta ses över.Om man är delägare i ett kooperativ och anställd får man intemed självklarhet rätt till a-kassa. Vid vissa arbetsförmedlingar betraktas mansom ägare om man ingår i styrelsen, och inte som anställd. 10 fall iArbetsdomstolen har lett till olika domslut. Lagen bör förtydligas på dettaområde.12 FamiljehemsföräldrarEn familjehemsförälder har som regel inte rätt att vara ansluten tillarbetslöshetsförsäkringen i sin egenskap av familjehemsförälder.Ersättning från a-kassan utgår inte trots gjorda inbetalningar.Arbetstagarbegreppet måste gälla även för familjehem och därmedmöjliggöra ersättning från a-kassan.13 Personal från enskilda organisationerNär utredningen presenterades ochbehandlades i uteblev det aviserade lagförslaginnebärande att personal från enskilda organisationer, exempelvisbiståndsarbetare och missionärer, ej ska ha rätt att vara anslutna till a-kassa om deras utlandsvistelse överstiger . finns möjligheten fördenna yrkesgrupp att vara anslutna till a-kassa. I fall att detta ärendebereds i vill vi klart deklarera vår ståndpunkt ochbetona vikten av att den rätten finns kvar även fortsättningsvis.14 Minskade kostnader förarbetslöshetsförsäkringenVåra övriga förslag på näringslivs- och arbetsmarknadsområdet leder tillatt arbetslösheten sjunker vilket innebär minskade kostnader förarbetslöshetsersättning. Vårt budgetförslag innebär bl a fler anställdainom den statliga sektorn. Vidare innebär det en satsning på sänkt skattinom tjänstesektorn och en förstärkning av kommunernas ochlandstingens ekonomiska resurser som kommer att innebärapersonalförstärkningar ute i verksamheterna. Till detta tillkommer en radföretagsfrämjande och tillväxtorienterade åtgärder som bidrar till attytterligare sänka arbetslösheten och därmed arbetslöshetsersättningen.För varje tiondels procentenhet som den genomsnittliga arbetslöshetensjunker minskar utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen med cirka 500miljoner kronor . En försiktig bedömning av vad våra syssel-sättningsskapande åtgärder ger för effekt i form av minskade kostnader förarbetslöshetsförsäkringen ger en besparing på år2000.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en allmänobligatorisk arbetslöshetsförsäkring,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetslöshetsförsäkringens finansiering,3. att hos regeringen begär förslag till en ny arbetslös-hetsförsäkring i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överhoppningsbar tid för studier i arbetslöshets-försäkringen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överhoppningsbar tid för vård av sjukt ellerhandikappat barn i arbetslöshetsförsäkringen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om olika regelsystem i privata och offentligabemanningsföretag vad gäller a-kasseregler,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av sanktionsåtgärder mot utbetalning ava-kassa,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av lagen angående företagares rätt tilla-kassa,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av lagen om kooperativa delägares rätttill a-kassa,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att säkerställa familjehemsförälders rätt till a-kassa,11. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag anvisar anslagen under utgiftsområde 13Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet enligt uppställning:12.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )den 4 oktober 1999Maria ()()()()()()()()Per ()()()()()()