mot · GN02So4 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So4av Heister, ()med anledning av prop. 1998/99:134 Vissa alkoholfrågor, m.m.Tidigare ställningstagandenVi vill erinra om vad vi i tidigare kommittémotion1998/99:So228 har anfört vad beträffar utvecklingen avalkoholpolitiken m.m. I svensk alkoholpolitik finns enövertro på totalkonsumtionens betydelse. avbefolkningen svarar för av alkoholkonsumtionen.De ansvariga för den förda alkoholpolitiken har i mångt ochmycket misslyckats med att skilja på bruk respektivemissbruk av alkohol. Det har medfört en alkoholpolitik somskiljer sig markant från många andra länder i vår närhet.Vanligt bruk av alkohol hindras lika mycket som missbruk.Det behövs en fokusering av insatserna på dem somverkligen har missbruksproblem. För att möjliggöra dettabehövs förändringar i både LVU och LVM.Det offentligas uppgift bör vara att skapa förutsättningar för ett enskiltansvarstagande, samt att bistå och värna de medborgare som saknarpersonliga förutsättningar att själva ta ett personligt ansvar. Det offentligasansvar är alltså subsidiärt, sett i förhållande till den "lilla" världensansvar.Ett tungt ansvar faller t.ex. på föräldrar och på skolan, inte minst för riktadeinformationsinsatser till ungdomar. Även frivilligorganisationer gör storainsatser på området.Det är viktigt att information som ges med offentliga medel är saklig ochinte antar formen av skrämselpropaganda. I alkoholdebatten diskuteras dockalltför sällan internationella forskningsresultat och vunnen erfarenhet som pånågot sätt bryter mot det svenska etablissemangets syn på alkoholpolitiken.Alkoholpolitiska åtgärder får inte uppfattas som trakasserier av den över-vägande del av befolkningen som inte har några problem med sin alko-holkonsumtion. För att åtgärderna skall vara verkningsfulla krävs acceptansfrån en bred opinion. En politik som främjar förbud, restriktioner ochbyråkratiskt krångel får människor att se på politiken med misstro. Detbehövs ett flertal förenklingar och lättnader t.ex. vad beträffar villkoren föratt bevilja serveringstillstånd.Behovet av reformeraderegler på alkoholområdetEU-medlemskapet har på flera sätt påverkatförutsättningarna för den svenska alkoholpolitiken. En ökadinternationalisering har medfört ett ökat handelsutbyte, ettökat privat resande och ett närmande till andra länder när detgäller attityder och värderingar. Det har blivit allt svårare attupprätthålla den vanliga föreställningen att svenskalkoholpolitik har varit framgångsrik och inte i någotavseende behöver omprövas.Regeringens proposition innebär i och för sig flera steg i rätt riktning.Enligt vår mening är förslagen dock inte tillräckligt ambitiösa ochlångtgående. De har i huvudsak karaktär av motvilliga anpassningar "undergalgen" snarare än av långsiktiga konstruktiva lösningar på de problem sombl a har pekat på.Även ur ett annat perspektiv är det fråga om en anpassning "under galgen".Laglig och olaglig import från grannländer samt illegal spritframställningbörjar ta allt större "marknadsandelar" från Systembolaget. På grund av denhöga skattebelastningen på alkoholområdet rapporteras att en organiseradbrottslighet har börjat växa fram. Resultatet blir raserade grundförut-sättningar för den traditionella svenska alkoholpolitiken. I stället för att idetta läge förutsättningslöst pröva olika alternativ, målar regeringen genompropositionen in sig i ett hörn där det övergripande syftet bara är att - sålångt möjligt - skydda det som är kvar av den havererade svenska alkohol-politiken. Detta snarare än att försöka ta till vara andra länders erfarenhetersamt bygga en ny strategi som kan hantera de nya förutsättningarna.Ur bägge dessa perspektiv har regeringen antagit en mycket icke-konstruktiv hållning. Det gäller särskilt om regeringens ambition - somframhålls i propositionen - är att en EU-strategi på alkoholområdet skalldiskuteras under ordförandeskap 2001. En störreöppenhet för andra länders traditioner vore påkallad om avsikten är attSverige som ordförandeland skall kunna åstadkomma något på alkohol-området.Avveckla krav på tillståndför partihandel samtdärmed sammanhängandeavgifterI propositionen konstateras att det är en uttalad politisksträvan att hålla fast vid verkningsfulla alkoholpolitiskaåtgärder som åtgärder av mindre alkoholpolitiskbetydelse avvecklas. Det konstateras att inget tyder på attavskaffandet av bl.a. partihandelsmonopolet skulle hapåverkat totalkonsumtionen av alkohol. Alkoholpolitiskkontroll före detaljistledet sägs i mångt och mycket varadubbelkontroll som medför onödig administration, byråkratioch kostnader för näringsidkarna.Tyngdpunkten i den alkoholpolitiska kontrollen bör enligt propositionenläggas på konsumentförsäljnings- och serveringsledet. Mot den bakgrundenföreslås ett slopande av tillståndskravet för partihandel. De avgifter som nuuttas för partihandelstillstånd avskaffas följdriktigt liksom anknytandetillsynsavgifter.För vår del instämmer vi såväl i verklighetsbeskrivningen som i förslaget.Alkoholinspektionen har ända sedan den påbörjade sin verksamhet blivitutsatt för omfattande kritik både i och från EU-organ. Bl.a. har kritikriktats mot alkoholinspektionens kontroll och avgiftsbeläggning av parti-handeln. Regeringens svar på kritiken var inledningsvis att företa marginellaförändringar i avgiftssystem och regelverk för att hjälpligt kunna hävda uppfyller EG-rättens krav. I övrigt ägnade man betydande kraft åt attförsvara det system för kontroll av partihandeln som man nu avskaffar.Det stora inslaget av formella kontroller med låg träffsäkerhet har tyvärrvarit karakteristiskt för alkoholinspektionens verksamhet ända sedan starten.De långa handläggningstiderna, de omfattande kraven på uppgiftslämnandeoch de länge prohibitivt höga avgifterna - vars beräkning kraftigt kunnatifrågasättas utifrån en självkostnadsprincip för relevant verksamhet - harsammantaget utgjort ett betydande etableringshinder på marknaden förpartihandel.Ett snabbt ingripande när missförhållanden konstateras är ofta att föredra,som alternativ till olika former av tillståndsprövning. Kravet på partihandels-tillstånd är onödigt och borde enligt vår uppfattning ha avvecklats utandröjsmål efter att lämnade sitt förhands-avgörande i Franzén-målet. I vår kommittémotion föreslog viföljdriktigt en avveckling av alkoholinspektionen.Om den av regeringen nu föreslagna lagändringen träder i kraft den1 januari har tidsutdräkten varit hela . Underdenna tid har utvecklingen av partihandeln hämmats till konsumenternasnackdel som berörda företagares lönsamhet har eroderats genomrättsligt tveksamma avgifter. Avgifternas betydelse som hinder förkonkurrensen illustreras av att den beslutade avgiftssänkningen efterEG-domstolens avgörande i Franzén-målet enligt utredningstjänstmedförde att intresset för partihandel med alkohol ökade. Antalet an-sökningar fördubblades jämfört med närmast föregående år.Regeringens handläggning av detta ärende implicerar nonchalans såvälinför förpliktelser gentemot övriga medlemsstater som inför deproblem som partihandelsregleringen har medfört för berörda näringsidkare- ofta småföretagare. försöker alkoholinspektionen undandra sigansvar genom att i rättsprocesser - som f.n. pågår i kammarrätten - bestridakrav på återbetalning av till alkoholinspektionen erlagda avgifter. Länsrätteni har enligt avgjort ca 10 mål som röråterbetalning av alkoholavgifter. Länsrätten har tvingat alkoholinspektionenatt återbetala vissa avgifter. Målen har överklagats till kammarrätten somförväntas meddela dom under hösten.De sammanlagda avgifter som beräknas ha influtit till alkohol-inspektionen uppgår enligt till 134 miljonerkronor - avgifter vars rättsliga stöd alltså delvis kan ifrågasättas. Enligtuppgifter i skulle en eventuell återbetalning kunna uppgå till cirka75 . Inte minst småföretag som betalat in avgifter felaktigttvingas nu gå domstolsvägen för att få tillbaka sina pengar. Till saken hör attföretagen - även om de vinner - belastas med omfattande rättegångs-kostnader som de inte kan få ersättning för.Dessa rättsprocesser fortgår med regeringens goda minne. Förutom att hapåtalats i dagspressen av bl.a. moderata företrädare har statsrådetMona i en fråga ställd av riksdagsledamoten () upp-märksammats på problemet. Som svar på detta hänvisade statsrådet ihuvudsak endast till att hon inte ville föregripa den domstolsprövning ochberedning som pågår. Enligt vår uppfattning borde regeringen skyndsamt haändrat reglerna så att inbetalda avgifter återbetalats utan att berörda aktörermåste driva saken i domstol.Vi avstyrker propositionens förslag om ändring i skattelagstiftningen föratt möjliggöra s.k. vandelsprövning för varumottagare. Som framgår avpropositionen sker i praktiken redan en viss vandelsprövning och behovet aven lagändring kan inte anses dokumenterat. Det avskaffade kravet påpartihandelstillstånd bör inte ersättas med andra typer av regler som ipraktiken riskerar att få liknande effekter. Allmänt sett bör restriktivitetiakttagas med att uppställa hinder av vandelsprövningskaraktär. Om manaldrig får möjlighet att pröva på en viss verksamhet är det naturligtvis svårtatt dokumentera en god vandel.Avveckla krav påtillverkningstillstånd ochdärmed sammanhängandeavgifterSom redan tidigare konstaterats instämmer vi medregeringen i att alkoholpolitisk kontroll före detaljistledet imångt och mycket är dubbelkontroll som medför onödigadministration, byråkrati och kostnader för näringsidkarna.Tyngdpunkten i den alkoholpolitiska kontrollen bör läggaspå konsument- och serveringsledet.Till skillnad från regeringen anser vi att detta resonemang har bäring ävenpå systemet för tillverkningstillstånd. I konsekvens med tidigare före-språkade ändringar bör även kravet på tillverkningstillstånd avvecklas enligtliknande principer, liksom anknytande avgiftssystem. En samordning böräven här i första hand sökas med skattekontrollen.Särskilt orimligt är regeringens förslag att tillverkare - om än övergångsvis- skall betala avgifter som inte drabbar partihandlare. Även i sin nuföreslagna form är detta en form av diskriminering av det egna landetsföretag som är klart olämplig. Att i samband med öppnande av marknadersätta krokben för det egna landets företag - uppenbarligen för att slippaskattefinansiera en marginell budgetpost - är att låta snålheten bedravisheten.Avveckla undantagför resandeinförsel avalkoholdryckerVad beträffar resandeinförsel av alkoholdrycker harregeringen enligt vad som sägs i propositionen för avsikt attunder hösten arbeta för att få ett fortsatt svenskt undantagfrån på nuvarande volymnivå. Detta är enligtregeringen nödvändigt för att ge oss möjlighet att byggavidare på de delar av vår politik som är EG-rättsligtaccepterad och effektiv som det också ger ossytterligare tid för att komplettera vår alkoholpolitik meddelvis nya metoder.Vår utgångspunkt är att de regler som gäller för övriga delar av EU är bra,och att är i behov av de undantag vi har haft.Därför bör, enligt vår uppfattning, särskilda undantag avvecklas såsnart som möjligt. Den mängd som fritt får föras över EU:s inre gräns skallalltså vara sprit, starkvin, vin samt öl.Principen om fri rörlighet mellan medlemsstaterna är grundläggande i EU-samarbetet och har redan haft avsevärd tid på sig att anpassa sinalkoholpolitik till de mera rimliga europeiska förhållandena.Att en möjlighet till resandeinförsel av i anskaffningslandet beskattad spritskulle ha några avsevärda negativa effekter på folkhälsan emotsägs dessutomav att vi haft en omfattande införsel av obeskattad sprit, s.k.tax-free till landet. Densamma kommer att försvinna i och med att tax-freeförsäljningen - på EG-initiativ - avvecklas.Olika former av direktimport till serveringsställenoch enskildaVad beträffar direkt import till serveringsställen och enskildagör regeringen tre olika ställningstaganden. Det skall såledesbli tillåtet att ta emot enstaka gåvoförsändelser medalkoholhaltiga drycker. Restauranger med serveringstillståndskall själva få importera alkoholdrycker under förutsättningatt de uppfyller samma krav som enligt förslaget ställs påvanliga partihandlare. Andra former av direkt import tillenskilda skall även fortsättningsvis vara förbjuden, så längeden inte sker genom systembolagets försorg (s.k. privat-import).GåvoförsändelserVad beträffar gåvoförsändelser välkomnar vi regeringensförslag. Det är angeläget att man inte tvingas välja mellanlagbrott och ohövlighet, dvs. att man utan att bryta motsvensk lag får ta emot sedvanliga gåvor från vänner iutlandet.Import till godkända serveringsställenVad beträffar godkända serveringsställen menar vi det varaorimligt att samma regler skall gälla för deras import som förprofessionella partihandlare. Vi hade hellre sett en meralångtgående förenkling på detta område. Serveringsställenaär redan föremål för en ekonomisk kontroll från kommunenssida. Med den nu föreslagna ordningen finns fortfarande fogför den kritik som bl a från EU-organ har riktats mot att det ipraktiken krävs dubbla tillstånd för restauranger som villimportera alkoholdrycker.Övriga distansköp/privatimportVad beträffar övriga former av direkt import till enskildainstämmer vi med regeringen i att övervägande skäl talarmot att ge Systembolaget en mera generell importrätt.Detaljhandelsmonopolet bör av ett antal olika skäl - bl.a. sinegen trovärdighet - inte vara verksamt på partihandelnsområde.Det nuvarande systemet med privatimport genom Systembolagets försorgter sig f.ö. allmänt sett föråldrat och överdrivet krångligt. Ur den enskildesperspektiv kan det med fog förefalla märkligt att även mindre special-beställningar från utlandet måste göras genom Systembolaget, somman själv hade kunnat företa motsvarande införsel i samband med en resa.När det särskilda svenska undantaget från rätten till resandeinförsel för egetbruk upphör, kommer ordningen att framstå som ännu mera märklig.Det är mot denna bakgrund inte längre rimligt att upprätthålla etttotalförbud mot distansförsäljning av alkoholdrycker från annat EU-land.Möjligheten till distansköp för eget bruk måste finnas och bör kunna ersättarätten att kräva privatimport genom Systembolagets försorg. Det är interimligt att belasta monopolföretagets organisation och indirekt kanske ävendess marginaler med kostnaderna för olika former av specialimport av mereller mindre smalt intresse. är det orimligt att tvinga de som villspecialimportera att bli beroende av kompetensnivån och ambitionen hos ettmonopolföretag t.ex. vad beträffar att spåra upp sällsynta varor.Den mot våra tidigare framförda protester företagna lagändringen vadbeträffar rätten att öppna postförsändelser - om det finns anledning att antaatt dessa innehåller tobak eller alkohol - utgör enligt vår uppfattning enalltför långtgående integritetsinskränkning, som riskerar att urholkarespekten för grundläggande rättsstatliga principer. Ett vaktslående omförbudet mot distansförsäljning kan enligt vår uppfattning inte få medföra såpass omfattande inskränkningar i skyddet för den enskildes korrespondenssom nu har blivit fallet. Lagändringen visar att högskattepolitiken påalkoholområdet driver fram allt mera omfattande och integritetskränkandeförslag för att upprätthålla lagefterlevnad. Det finns många angelägnauppgifter för gränskontrollverksamheten, och vi har i samband med vår-propositionen föreslagit att ytterligare satsas på tull-verksamheten i syfte att öka möjligheterna att ingripa mot smuggling av bl.a.alkohol. Men att fokusera resurserna på öppning av enskilda individerspostpaket - som eventuellt kan antas innehålla tobak eller alkohol - är heltenkelt fel sätt att använda pengarna.I propositionen påpekas att distansförsäljning är en etablerad för-säljningsform för alkoholdrycker inom EU. Praktiska hänsyn som t.ex.skatteuppbörd och ålderskontroll kan inte få hindra en begränsad möjlighettill distansköp. Särskilt inte som gåvoförsändelser - där kontrollsvårigheternarimligtvis måste vara motsvarande - föreslås tillåtas. Att vissa distansköptillåts kan t.o.m. underlätta kontrollen, genom att det då kan bli onödigt attkontrollera en försändelses status av köp eller gåva - något som annarsskulle kunna medföra omfattande svårigheter. Precis som resandeinförsel ochgåvoförsändelser kan möjligheten till distansköp omges med mer ellermindre explicita volymbegränsningar som syftar till att garantera att importsker för eget bruk och/eller i begränsad omfattning.Förbättrad service inomramen för detaljhandels-monopoletInom ramen för det befintliga detaljhandelsmonopolet ser vigärna att fler systembutiker etableras, att öppethållandet fårutsträckas till klockan 20.00 på vardagar och att man införlördagsöppet dels i samband med vissa storhelger, dels meragenerellt på försök. Vi menar dock att det är synd att dennaomsvängning sker "under galgen" samt i uttalat syfte attlångsiktigt cementera och försvara legitimiteten fördetaljhandelsmonopolet.Vad beträffar lördagsöppet menar vi dessutom att någon försöks-verksamhet inte behövs, utan att en sådan förändring utan dröjsmål bordekunna genomföras över hela landet. Lördagsöppet har redan prövats i Norgeoch . Som framgår redan i propositionen kan effektiviteten attlördagsstänga systembutikerna ifrågasättas. Systembolagets nuvarandeöppettider framstår lätt som en begränsning riktad i huvudsak motyrkesarbetande, vilka knappast kan anses utgöra den primära riskgruppen föratt falla in i ett långvarigt missbruk.AvveckladetaljhandelsmonopoletI propositionen konstateras att arbetet mot alkoholensskadeverkningar måste ske mera målinriktat mot vissariskgrupper och storkonsumenter för att därigenom meraeffektivt kunna minska skadorna. Arbetssätt och metodermåste bli mera träffsäkra gentemot dem som dricker mestoch där skadorna är störst. Trots denna insikt innehållerpropositionen i huvudsak endast idéer om hur man genomgenerella åtgärder skall kunna begränsa den bredaallmänhetens tillgänglighet till alkohol. Man konstaterar ipropositionen att de viktigaste alkoholpolitiska medlenfortfarande är detaljhandelsmonopolet och prispolitiken.Systembolagets detaljhandelsmonopol har enligt regeringen avEG-domstolen befunnits vara förenligt med EG-rättens regler om fri rörlighetför varor. Detaljhandelsmonopolet är enligt regeringen det viktigaste mono-polet, framförallt med hänsyn till ålderskontrollen. Förutsättningarna attanvända prisinstrumentet har försämrats i och med EU-medlemskapet vilketger bl.a. ålderskontrollen en ökad tyngd.Samtidigt betonar man att Systembolagets service måste bli bättre sett iförhållande till dem som har åldern inne. Att minska tillgängligheten harannars varit ett framträdande motiv för inrättande av ett detaljhandels-monopol. I och med regeringens proposition har dock Systembolaget ihuvudsak reducerats till ett instrument för ålderskontroll.Samma argument kunde emellertid i princip användas för att inomrestaurangnäringen motivera ett utskänkningsmonopol. Det är uppenbart attdetaljhandelsmonopolet inte - lika lite som monopol inom restaurang-näringen - är någon förutsättning för en fungerande ålderskontroll. Det ärförhållandevis enkelt att genom kontroller tillse att åldersreglerna efterlevs.Särskilt bör uppmärksammas de effekter som detaljhandelsmonopolet harpå partihandeln. Ambitionen har här varit att försöka skapa ett slags marknaddär partihandlare tävlar om att få ha sina varor i Systembolagets butiker.Erfarenheterna får dock sägas dokumentera att det är omöjligt att frammanaannat än en helt artificiell marknad. Upphandling av produkter bedömsfortfarande mot en på förhand av Systembolaget uppgjord produktplan, somgäller 12 månader framåt och uppdateras . En möjlighet tilltestförsäljning finns vid sidan av detta system men kan inte uppväga detfaktum att det är Systembolagets planmässigt fastställda önskemål som styrsnarare än kundernas.Även om mycket tyder på att det befintliga systemet för produkturval intedirekt strider mot EG-rätten, är det ändå i längden svårt att inom nuvarandesystem uppfylla de krav på icke-diskriminering som ställs i detaljhandels-ledet, inte minst av distributions- och utrymmesskäl. Hela arrangemanget ärdessutom ägnat att hindra konkurrens och småföretagande. En situation därdet bara finns en enda detaljhandlare - som delvis eftersträvar att ha sammasortiment överallt - gör det i praktiken omöjligt för mindre företag att varamed och konkurrera. Det blir svårt att starta en verksamhet i liten skala.Många av företagen på marknaden är familjeägda men den gamlamonopolisten är fortfarande helt dominerande vid för-säljning till Systembolaget. Vin & Sprits marknadsandel vid försäljning tilldetaljhandeln var enligt uppgifter från utredningstjänst50,för sprit och för vin, vilket innebär att man ärnästan 4 1/2 respektive 2 1/2 gånger större än sin största konkurrent.Vår uppfattning är att ett uppfyllande av kraven på icke-diskrimineringförutsätter att Systembolagets monopol avvecklas successivt. Övergångs-problemen kräver särskilda hänsynstaganden men färdriktningen bör varahelt klar. har förvisso i ett förhandsbesked antytt attmonopolarrangemanget på detaljhandelsområdet kan vara tillåtet. Våruppfattning är emellertid att monopolet är olyckligt och det ankommer därförpå att avskaffa det.Ytterligare en aspekt är att placeringen av Systembolag har stor betydelseför utvecklingen av annan kommersiell service. gynnas vissa störreorter genom att ha eget Systembolag, vilket utarmar handeln på närliggandemindre orter. Regeringens svar på detta är nya butiker med begränsatsortiment, och man försöker etablera en standard som innebär att störrecentrumanläggningar, förortscentra av viss minsta storlek, orter med mer än4.500 invånare och orter med kraftig turism under delar av året - om det äraffärsmässigt motiverat - också bör ha åtminstone en mindre systembutik.Förslaget har dock i huvudsak effekten att det flyttar problem från vissastäder till andra städer. För mindre orter förordar regeringen ytterligareombudsverksamhet i form av s.k. utlämningsställen. Systemet med utläm-ningsställen snedvrider dock konkurrensen mellan olika handlarepå samma ort, varav bara vissa utvalda har rätt att lämna ut alkoholvaror.Allt detta talar för att detaljhandelsmonopolet successivt bör avvecklas tillförmån för ett system där licensierade butiker får bedriva alkoholförsäljning.Inledningsvis bör starköl och vin kunna säljas utanför Systembolaget. Ensådan lösning förstärker den befintliga handeln genom att skapa ökatunderlag för butiker på mindre orter, som det inte snedvriderkonkurrensen på samma sätt som det nuvarande systemet med ut-lämningsställen. Bekvämligheten för konsumenterna - inte minst i glesbygd- blir överlägset bättre än vad som kan uppnås i ett monopolsystem, oavsetthur många nya butiker som öppnas. I ett senare skede bör även starkspritkunna omfattas av licensieringsmöjligheten och Systembolaget kunnaavvecklas eller försäljas.Monopol riskerar att leda till en allmän ineffektivitet och lågt kostnads-medvetande. Vi har bett att jämföra margi-nalerna, dvs. det prispåslag som täcker butikernas hanteringskostnader, hosSystembolaget respektive hos den vanliga livsmedelshandeln. Sådanajämförelser är inte helt enkla att göra, bl.a. därför att alkoholskatternaförsvårar en jämförelse. Räknat på ett inköpspris inklusive alkoholskatt blirSystembolagets marginaler naturligtvis låga.Enligt Handelns utredningsinstitut ligger den genomsnittliga marginalenmellan inköpspris och försäljningspris inom livsmedelshandeln på . Olika varugrupper kan emellertid ha mycket skilda marginaler,allt från till en marginal på . Dessutomskiljer sig marginalen åt beroende på vilken sorts handlare som studeras (s.k.lågprisbutiker och butiker med stor omsättning har t.ex. lägre marginal).Riksdagens utredningstjänst redovisar att marginalen för Systembolaget -räknat på inköps- och försäljningspriser exklusive moms och alkoholskatt -uppgick till . Det totala påslaget för Systembolagetshanteringskostnader - dvs. marginalen uttryckt i kronor och ören - var1.930 miljoner kronor.