mot · GM02Fö15 · 1999-03-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fö15av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvarInledningEfter kollaps och Warzawapaktensupplösning har de militära hoten som motiverat Sverigesmilitära försvar upphört att existera. De ryskamilitärutgifterna har minskat med över 80 %.Militärledningen och regeringen delar Miljöpartietsbedömning om att helt avskriva det militära invasionshotet.Konsekvensen i omvärlden har varit en halvering avmilitärutgifterna i . Men i har de medundantag av 90-91 aldrig varit högre. Över 100 miljonerkronor . Mot den bakgrunden bör de föreslagnautgiftsminskningarna på , , ses somett blygsamt första steg. Ett mer rimligt första steg hade variten minskning på 17 miljarder kronor.Regeringen skriver att även om en rysk militär invasionskapacitet inte ärmöjlig så bör det finnas en anpassningsförmåga uppåt.Då den mer sannolika utvecklingen är ett fortsatt ryskt militärt sönderfall ärdet ännu viktigare att ha en anpassningsförmåga för fortsatta militäraminskningar.Miljöpartiet ser det dock som viktigt att skaffar sig ett försvar motde reella och icke-militära hoten som kan uppstå eller riktas mot vårtsamhälle och vår demokrati. Det handlar om alltifrån sönderrostandeatomubåtar i , IT-sabotage, rysk gränsöverskridande maffia-verksamhet och miljöförstöring. Mot dessa hot hjälper varken JAS-plan,ubåtar eller stridsvagnar. Förebyggande insatser och försvarsinsatser måstehanteras av befintliga eller nya civila myndigheter och organisationer. del av kvarvarande försvarsutgifter måste därför föras över från enalltmer irrelevant militär till att istället bygga en försvarsstruktur anpassadtill 2000-talets behov.Miljöpartiet är för ökade fredsfrämjande insatser i olika FN-operationer.Genom att inte vara med i VEU och Nato stärks vår möjlighet som alliansfrination.Sverige bör eftersträva attbli part i CFE-avtaletUnder sista skälvande år slöt medlemsländerna ide bådamilitärallianserna Nato och ett avtal somkraftigt skulle rusta ned vapenarsenaler.Undertecknandet av avtalet 1990 betecknas ibland somsjälva slutpunkten på det . sökteSverige bli en del av avtalet som fick namnet CFE, Treaty onConventional Armed Forces in Europe, men fick nejmed motiveringen att avtalet bara rörde de bådamilitärallianserna.CFE-avtalet har sedan visat sig vara en starkt bidragande faktor till denpåföljande nedrustningen i , som bland annat har lett till att Natosmedlemsländer sänkt sina militärutgifter med 22 %.Nu är under omförhandling för att moderniseras och passadagens situation, där har upphört att existera och Nato hållerpå att utvidgas. Det nya avtalet kommer att innehålla tak för varje nationsmilitära rustningar, istället för som tidigare ett tak för respektive allianssammanlagda rustningsnivå. Ambitionen i förhandlingarna är att ytterligaresänka taket för de tillåtna rustningsnivåerna.Sverige deltar ej i omförhandlingarna av , men kan mycket välkomma att bli inbjudet att, tillsammans med övriga alliansfria stater i ,ansluta sig när avtalet är klart. Förmodligen sker det . Det är vårmening att då bör bli part av avtalet.Även om det inte går att söka "medlemskap" i såbör nu uttala sig principiellt för ett svenskt deltagande i detsamma.I såväl Försvarsberedningens rapport (Ds 1999:2) som i regeringensproposition betonas också betydelse för svensk säkerhet.Från att tidigare ha varit positiva till svenskt deltagande i harregeringen enligt massmedia sett hinder för ett svensktmedlemskap (SvD 971016 och DN 971029).Hindren skulle bestå i att vår försvarsplanering är unik i det att den byggerpå alliansfrihetens och anpassningsfilosofins grund samt att mobiliserings-tanken innebär att vapen ska finnas utplacerade i hemliga förråd.Fortsatt anpassning nedåt utgör dock inget hinder. Att anpassa uppåt ärsnarast synonymt med att upprusta. Själva syftet med är just attförhindra upprustning. Det är i vår mening positivt och stabiliserande attstater förhindras från detta. För att visa gott föredöme bör även Sverigeålägga sig rustningsbegränsningar.Inte heller mobiliseringsplanerna är unikt svenska, även , som är parti avtalet, har sådan försvarsplanering. Men är som bekant till skillnadfrån inte militärt alliansfritt. Regeringen slår dock fast attalliansfriheten "sätter, bortsett från avtal om ömsesidigt stöd till försvar motväpnat angrepp, inga hinder för ett svenskt allsidigt och aktivt deltagande idet allt mer fördjupade internationella säkerhetssamarbetet". Följaktligen kaninte alliansfriheten utgöra hinder för ett svenskt deltagande i det säker-hetsfrämjande CFE-avtalet.Vi anser att fördelarna med att vara part i avtalet är långt viktigare än deeventuella nackdelarna. Som CFE-part så hade till exempel haft rättatt ha synpunkter på de viktiga flankbestämmelserna i avtalet. Som part hadevi också kunnat introducera nya idéer för att vitalisera avtalet.Utveckla obeväpnadeinsatsenheterFörsvarsberedningen anförde enigt i sin rapport att Sverigebör utveckla och organisera särskilda obeväpnade och civilainsatsenheter utrustade och tränade för fredsfrämjande ochhumanitära insatser. Detta är en god tanke, men förslagetåterfinns tyvärr inte i regeringens proposition.Syftet med att upprätta insatsenheter är att söka knyta samman civil ochmilitär kompetens för att på så sätt skapa ett instrument för insatser därmilitära förband av olika skäl inte kan agera. Vid upprättandet av den högerepresentantens organisation i och senastvid upprättandet av verifikationsmission i Kosovo saknades eninsatsberedd ledningsfunktion där en rad olika kompetenser, t ex poliser,biståndsexperter, militärer och inte minst ledningsresurser hade varit av stornytta redan från start.Regeringen talar sig varm för behovet av civil-militär samverkan(CIMIC). Men konkreta förslag för att bidra till detta saknas. Vi anser attsådana civila insatsenheter som ovan nämns är ett viktigt inslag för framstegpå detta område. För att tydliggöra vikten av CIMIC bör området ocksånämnas som ett av de styrande inslagen för engagemang inomPartnerskap för fred, PFF.En insatsstyrka förnationella ochinternationellamiljökatastroferInom ramen för den vidgade hotbilden har de icke-militärahoten i debatten kommit att identifieras och uppvärderas.Genom försvarspolitiken skapas resurser som kan bidra tillförmågan att hantera svåra påfrestningar. Men i regeringensproposition nämns de icke-militära hoten mycketknapphändigt eller inte alls. Det finns ingen anledning attinte bli konkret när det gäller till exempel miljöhoten. Motsönderrostande atomubåtar i ,kemikaliekatastrofer och andra akuta miljökatastrofer bör eninsatsstyrka skapas.I har ett koncept för en miljöbrigad tagits fram. Det finns färdigautbildningsplaner för att med hjälp av tidigare militära resurser skapa eninsatsstyrka för nationella och internationella miljökatastrofer. EnligtMiljöpartiets mening bör en sådan insatsstyrka skapas. EU har också i enresolution givit medlemsstaterna i uppdrag att inventera vilka militärtrelaterade resurser som kan ställas till EU:s eller FN:s förfogande för att haen miljöinsatsberedskap. Utbildar vi i enlighet med "Miljöbrigadens" kon-cept uppfyller vi detta.Avveckla svenskvapenindustriRegeringen vill uppmuntra till ett ökat samarbete mellansvenska och andra europeiska krigsmaterieltillverkare. Detskulle innebära att framtida vapensystem i än högreutsträckning blir tillverkade i samarbete mellan svenska ochutländska företag. De frånhänder sig då de nationellavapenexportlagarna.Miljöpartiet menar att det är ett dåligt sätt att hantera den överkapacitetsom svensk vapenindustri har. Det är bättre att avveckla den verksamhet sominte längre behövs och gå in med statliga arbetsmarknadspolitiska insatser tillde orter som drabbas extremt hårt.Utnyttja försvaretsfältsjukhus i större grad änidagI propositionen skriver regeringen att skall särskiltbidra till FN med viss specialkompetens som är särskiltefterfrågad av FN som t.ex. ledningsfunktioner, civilpoliser,observatörer, ammunitions- och minröjning, transporter,logistik samt sjukvård.Detta är en klok hållning som vi instämmer i. När det gäller den sist-nämnda kompetensen, sjukvård, så anser vi att svensk fältsjukhusverksamhetär, och i ökande grad framgent bör vara, ett adelsmärke inom Sverigesinternationella engagemang.En faktor som tyder på att verksamheten inom detta område borde kunnaökas är tillgången till materiel. När nu invasionshotet skrivs av bör de 34kompletta fältsjukhus som står outnyttjade i svenska förråd morderniserasoch kompletteras för att komma till aktiv användning i internationellainsatser. Den materiel som avvecklas till följd av omstruktureringen avdet svenska försvaret kan efter modernisering komma att säljas elleröverlåtas till ideella organisationer. I den mån den utrustningen inte användsi det svenska försvaret vore det mycket positivt om den materiel somkommer att finnas kvar kan lånas ut till biståndsorganisationer.En begränsande faktor är dock tillgången till personal. Enligt uppgifter imassmedia (SvD 981022) uttryckte generalmajor bekymmer över möjligheten att bemanna planerade sjukvårds-insatser. Problemen med att finna läkare till internationella insatser berordelspå den allmänna läkarbristen i landet, dels på det faktum att arbetsgivarnainom landstingssfären inte ser utlandstjänstgöring som meriterande. Detsenare försöker Försvarsmakten nu möta med upplysningsverksamhet förarbetsgivarna.Försvarsmakten tittar också på samnordiska lösningar för att lösa be-manningsfrågan. Läkarbrist är dock inget enskilt svenskt problem, varfördetta inte på ett avgörande sätt löser frågan.Vi anser att regeringen bör utreda hur den outnyttjade fältsjukhus-materielen kan moderniseras för att sedan kunna komma till praktiskanvändning samt hur bemanningen av svenska sjukvårdsinsatser ska kunnautökas.I den mån detta är en ekonomisk fråga bör regeringen genomomfördelningar inom den givna ramen för Försvarsmaktens verksamhetsäkra att svenskt bidrag till sjukvårdskompetens i internationella insatserökas.ExportstödjandeverksamhetRegeringen anser att försvarsindustrins behov av exportstödökar, och vill därför ha en översyn av om nuvarandeorganisation för exportstödjande verksamhet ärändamålsenlig och tillräcklig som stöd för svenskförsvarsindustris exportansträngningar. harriksdagen beslutat att regering och myndigheter skall ökasina ansträngningar för att möjliggöra export av bland annatJAS 39 Gripen.Delar av denna export går till oroshärdar som exempelvis ochIndonesien samt till diktaturer som , , Bahrein, Förenadearabemiraten och . En allt större del av den svenska krigs-materielexporten består av delsystem som ingår i utländska vapensystem,vars export till tredje land inte kan påverkas av svenska myndigheter. Detbetyder att svensk krigsmateriel i ännu högre utsträckning kommer att säljastill diktaturer och användas i krig runt om i världen. Det står i konflikt medSveriges utrikespolitiska målsättningar om att i stället föregripa krig, verkaför fredlig konfliktlösning och stärka demokratier. de gröna vill istället avveckla den svenska krigsmaterielexporten.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgiftsminskningarna och att ett rimligt första steg skall vara enminskning på ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör uttala sig för en svensk anslutning till CFE-avtaletoch att en ansökan bör göras så snart tillfälle till detta ges,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör utveckla och organisera särskilda obeväpnade ochcivila insatsenheter utrustade och tränade för fredsfrämjande och humanitärainsatser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ökad civil-militär samverkan tydligt bör infogas somkomplement till de i proposition 1998/99:74 anförda styrande syftena förSveriges engagemang i PFF,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en insatsstyrka för nationella och internationella miljökatastrofer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det är bättre att avveckla den verksamhet som inte längrebehövs och gå in med statliga arbetsmarknadspolitiska insatser till orter somdrabbas,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förmåga att bidra med sjukvårdskompetens bör ökas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de fältsjukhus som står outnyttjade i lager bör komma tillanvändning,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Försvarsmakten inom given ekonomisk ram om så ärnödvändigt skall omfördela medel för att säkra svenskt bidrag tillsjukvårdskompetens i internationella insatser samt för att säkerställa att redanbefintlig utrustning kommer till praktisk användning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avveckling av den svenska krigsmaterielexporten.Stockholm den 22 mars 1999Lars ()()()Per ()