mot · GN02Sf260 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf260av , ()En välfärdsreform för trygghet och rättvisa1 TrygghetVårt samhälle står inför stora utmaningar. Uppgiften är att forma etthållbart samhälle. Det bygger på den enskilda människansansvarstagande och kraft. Bara ett samhälle där alla människor känner sigdelaktiga och respekterade oavsett hudfärg, kön, religiös tillhörighet ellersexuell identitet kan bli ett gott samhälle. Bara ett samhälle därmänniskor känner trygghet och tillit till sin förmåga att utveckla sina livkan bli hållbart.Välfärdspolitiken är väl utbyggd i , ändå finns stora orättvisor ifördelningen av välfärden. Många människor omfattas inte av socialförsäk-ringssystemen och är i stället hänvisade till behovsprövade socialbidrag.Orättvisorna märks extra tydligt i tider med hög arbetslöshet. Människor somkänner maktlöshet och har liten möjlighet att påverka sitt eget liv har sämrehälsa än andra. Skillnaderna i hälsa ökar. Alltfler människor lever heltutanför samhällsgemenskapen och segregationen i storstäderna tenderar attöka.Grundtrygghet innebär både ekonomisk och social trygghet. Mångamänniskor har känt en ökad oro p.g.a. rädslan att förlora sittarbete, mista sitt sociala nätverk och förlora sin ekonomiska trygghet. Mångamänniskor lever redan under dessa förhållanden. Speciellt många unga harinte haft någon möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden och har därmedinte haft någon möjlighet att känna ekonomiskt oberoende. Ett samhälle därmånga människor inte känner sig behövda eller uppmärksammade är ingettryggt samhälle.1990-talet har inneburit förändringar i välfärdssystemen, förändringar somav många upplevts som orättvisa. Det är en villfarelse att människor under deföregående årtiondena levde i ett helt igenom jämlikt samhälle. Folkhemmetgav visserligen människor en bättre ekonomisk standard men de grund-läggande orättvisorna bestod.Vi är nu på väg in i nästa årtusende och håller på att lämna industri-samhället bakom oss. Inför detta stora steg ska inriktningen vara att förnyavälfärden - i grunden - med inriktningen att skapa trygghet för alla - ochmed lika möjligheter för alla. Detta förutsätter en ökad tro på individensförmåga och ett ökat individuellt ansvar. Vi vill genomföra en välfärdsreformför ökad trygghet och rättvisa.2 Dagens system2.1 Människor ställs utanförMånga människor står utanför den generella välfärden. Dagenssocialförsäkringar är avsedda att ge ekonomisk trygghet till alla, menistället har beroendet av behovsprövade socialbidrag ökat under 90-talet.Det illustrerar tydligt bristerna i välfärdssystemet från ettgrundtrygghetsperspektiv. För många är socialbidrag en långsiktigförsörjning. 1995 saknade exempelvis en fjärdedel av de arbetslösaersättning från arbetslöshetskassan eller KAS. var nästan 9procent av alla vuxna nollklassade på eller uppbarendast garantinivån på per dag.Under 1998 fick ca 367 000 hushåll socialbidrag under året.Bidragstagarnas andel av befolkningen var . För mångamänniskor har socialbidraget i praktiken blivit en socialförsäkring på lokaloch låg nivå.Nuvarande trygghetssystem är inte hållbara i tider av hög arbetslöshet.Många människor står utanför välfärden under lågkonjunktur och kvalifice-rar sig när arbetslösheten sjunker. Ryckigheten i systemen och osäkerhetensom det innebär för många människor är i sig ett problem.När trygghetssystemen utgår från den enskildes anställningsförhållanden,kan konsekvenserna bli att den som inte lyckats ta sig in på arbetsmarknadenockså hamnar utanför den generella tryggheten. Att på detta sätt utestängastora grupper från den generella tryggheten är djupt orättvist. Mångamänniskor blir hänvisade till individprövat bistånd och därmed har trygg-heten blivit alltmer selektiv.2.1.1 Kommunerna får ta ansvaretKommunerna har genom fått ta ett allt större ansvar förmedborgarnas ekonomiska trygghet. Utvecklingen har accentuerats underhela 90-talet för att ha avstannat, främstberoende på regelförändringar i socialbidragsnivåerna. Bidragshushållenfick socialbidrag under , vilket är ungefärsamma nivå som . En fjärdedel avbidragshushållen har fått bidrag eller mer.Höga socialbidragskostnader i kommunerna har trängt undan annanverksamhet. När de statliga trygghetssystemen inte ger den trygghet de varavsedda att ge, har kommunerna fått ta på sig ansvaret för människorsekonomiska trygghet. Kommunernas stora verksamheter skola och omsorghar fått minskat utrymme i förhållande till de ekonomiska försörjnings-stöden.Arbetstyngden i , med att bevilja försörjningsstöd samt attvara det yttersta skyddsnätet för socialt utsatta, har ökat.Centerpartiets förslag om en samordnad trygghetsförsäkring ersätter intesocialtjänstens uppgift att ge förutsättningar för rimliga levnadsförhållandenoch att ge bistånd till enskilda personer. Men den gör att kanägna mer tid åt sin grundläggande uppgift - att vara ett samhällets ytterstasociala skyddsnät för människor med svåra sociala problem.2.2 Det måste löna sig att arbetaDe nuvarande socialförsäkringarna uppmuntrar inte till arbete itillräckligt hög grad. Socialförsäkringarna måste vara uppbyggda så attde ger tydliga signaler om att arbete ska löna sig. Dagens försäkringarkan genom sin konstruktion leda till att människor slussas från enförsäkring till en annan. Tydliga gränser kan ställa större krav pårehabilitering och andra åtgärder, för att ge människor möjlighet attåterkomma till arbetsmarknaden.Det finns risker med att skattesystemet inte är sammankopplat medbidragssystemet. Detta innebär att man i vissa lägen kan fastna i s.k.fattigdomsfällor där det helt enkelt inte lönar sig att söka sig ut på arbets-marknaden. Det är inte ovanligt att en person eller ett hushåll samtidigtmottar flera olika stöd. I de fall de är inkomstprövade kan marginaleffekteruppstå som gör att det inte lönar sig att arbeta.2.3 Gammal modellSverige har utvecklats från ett mycket fattigt land till ett av världensrikaste. Folkhemstanken gav framtidstro för medborgarna iefterkrigstidens . Undan för undan byggdes välfärden ut till attomfatta alltfler politikområden. som folkhemstanken gavmänniskor framtidshopp var den präglad av en standardiserad syn påindividen. Idén om jämlikhet kom snart att bli en fråga om likhet.Flera av socialförsäkringarna bygger på förutsättningen att man är anställdeller har haft ett arbete - ett givet förhållande i industrisamhället. Somexempel infördes ersättningen för olycksfall 1901. Därefter harförsäkringen förändrats och blivit mer omfattande.I den nya tiden när människor i högre grad väljer att vara egenföretagareoch uppdragstagare avslöjas ytterligare revor i samhällets trygghetsnät. Denya trygghetssystemen måste bygga på förhållandet att människor skaomfattas av den gemensamma tryggheten oberoende av om man är anställd,arbetslös eller egen företagare.2.4 Saknas helhetssynSystemen utgör en vildvuxen flora med avseende på syften, villkor ochfinansiering. De styrs dessutom av ett svåröverskådligt och detaljriktregelverk. Det har gjort att byte från en försäkringsförmån till en annankan göra att ersättningsnivån förbättras. Det krävs omfattande kunskapom system och kryphål. Om man finner dem kan det ge bättre villkor.Trots att har ett av de mest utbyggda välfärdssystemen i världenfinns det en stor osäkerhet kring dess innehåll och fördelning. Vi anser att enav orsakerna till denna oro står att finna i den begränsade möjligheten attvara med och påverka samt ta eget ansvar. En annan orsak är rädslan för attresurserna inte ska räcka till då man själv behöver samhällets hjälp.3 En trygghetsreform3.1 Tillsätt en sjukförsäkringskommissionSjukförsäkringskostnaderna skenar somrehabiliteringsinsatserna minskar. har utgifternaför sjukpenning ökat kraftigt medan anslagsposten för rehabilitering ökatmarginellt. Orsakerna till de ökade utgifterna för sjukpenning tros bl.a.vara minskad arbetslöshet, färre förtidspensioneringar, höjdersättningsnivå. Oavsett orsaken till de ökade sjukpenningskostnadernaär det inte möjligt att stilla åse hur kostnaderna stiger.Av regeringens budgetproposition framgår att de samordnade rehabilite-ringsinsatserna är på en mycket låg nivå. av de långtids-sjukskrivna genomgår någon form av rehabilitering, vilket är en liten minsk-ning jämfört med tidigare år.Kostnaderna för sjukskrivning, rehabiliteringsersättning, förtidspensionoch arbetsskador beräknas till för . Därtill kommerindirekta kostnader. Enbart produktionsbortfallet för ryggbesvär uppskattastill en kostnad av , enligt beräkningar avRiksförsäkringsverket och . teknologi (CMT) vid har visat i 1999:5 Samhällsekonomiska kostnader för reumatiska sjukdomar attden totala samhällsekonomiska kostnaden för reumatiska sjukdomar uppgårtill hela , penningvärde.Samtidigt har försäkringskassorna minskat den personal som arbetar medrehabilitering till förmån för arbete med utbildningar. anser attförsäkringskassornas rehabiliteringsinsatser bör förstärkas i förhållande tillregeringens förslag.Arbetsgivarna har ett ansvar för rehabiliteringsinsatserna. Många småföretag har svårt att leva upp till dagens rehabiliteringsansvar. De har intetillgång till experter inom rehabiliteringsområdet och de har inte tillräckligaekonomiska resurser att köpa extern kompetens inom området. Incitamentenför rehabiliteringsinsatserna bör förändras. Resurserna bör i högre gradknytas till individen.Regeringen har utsett en särskild utredare med uppdrag att se över denarbetslivsinriktade rehabiliteringen. Därtill uppger regeringen att en utred-ning ska tillsättas för att klarlägga varför sjukpenning och utgifter för sjuk-penning har förändrats över tiden. Insatserna är otillräckliga. Vi föreslår enmassiv satsning på rehabilitering. Det behövs en sjukförsäkringskommissionsom gör en genomgripande analys av situationen och föreslår strukturellaåtgärder för att minska sjukfrånvaron, öka rehabiliteringsinsatserna med syfteatt förbättra situationen för människor som drabbats av sjukdom. Utgångs-punkten bör vara att resurserna samordnas runt individen och målsättningenska vara att minska sjukpenningskostnaderna och förbättra livskvalitén förmänniskor. Detta bör ges regeringen till känna.3.2 En välfärdsreformDet behövs en långsiktig välfärdsreform. De nuvarande välfärdssystemenhar förändrats, lappats och lagats . Vissa bidrag harförsvunnit och andra har kommit till. Det är ett lapptäcke avsocialförsäkringar som inte alla människor litar på och som saknar etthelhetsperspektiv. De utredningar som arbetat hartvingats arbeta under stor tidspress.De ekonomiska trygghetssystemen är mycket olika till sin karaktär. Någraär beskattade andra inte. kan bidragen och försäkringarna leda tillinlåsningseffekter så att det blir olönsamt att arbeta. Orimliga marginal-effekter och tröskeleffekter uppstår när minskade bidrag kombineras medökade skatter som t.ex. en ökad löneinkomst kan innebära. Många låg-inkomsttagare drabbas av detta.Trygghetssystem måste bygga på den ekonomiska verkligheten, annars blirde snart instabila. Människor måste kunna lita på att t.ex. ekonomisktrygghet, vård och omsorg som det offentliga svarar för kommer att fungeraäven i ett längre perspektiv. vill genomföra en välfärdsreform.Vår utgångspunkt är de principer som presenteras nedan. Välfärdsreformenska utgå från att vi behöver bygga ett nytt välfärdssystem som håller fleragenerationer framöver. Detta bör ges regeringen till känna.4 En trygghetsförsäkring4.1 PrincipernaVälfärdssystemen ska utformas så att de är långsiktigt hållbara. Dagensmisstro mot systemen måste vändas till tilltro. Ett trygghetssystem skavara robust, lättöverskådligt och det får inte finnas risk för att det blir såomfattande att statens och kommunernas centrala uppgifter trängs undan.Arbete ska alltid löna sig mer än bidrag och ingen ska av ekonomiskaorsaker riskera att fastna i bidragsberoende. Det övergripande målet ska vararehabilitering och stimulans till arbete. Skatter, inkomstberoende bidrag ochavgifter ska vara så utformade och på en sådan nivå att de uppmuntrar tillarbete.Ett nytt välfärdssystem måste bygga på det faktum att människor har olikabehov, lever under olika omständigheter och har olika önskemål. Därför ärdet nödvändigt att trygghetssystemen innehåller stora möjligheter att självutforma försäkringen. Istället för att utlova kollektiva bidrag och reformermåste människor ha möjlighet att i högre grad välja hur man vill utformatryggheten.Välfärdspolitiken ska omfatta hela befolkningen och undvika selektivabidrag. Riktade eller selektiva bidrag har svårt att nå dem som är i verkligtbehov av hjälp. Ett bidragssystem, som bygger på behovsprövade bidrag,minskar människors personliga integritet och blir onödigt byråkratiskt.Selektiva bidrag riskerar att undergräva förtroendet för välfärdsstaten.Ett nytt välfärdssystem måste bygga på den nya tidens förutsättningar.Alltfler människor väljer att starta företag - vara soloföretagare, uppdrags-tagare eller ha flera anställda. Dessa personer ska vara lika kvalificerade tillden grundläggande tryggheten som alla andra. Det går inte att bygga ett nytttrygghetssystem på förhållandet arbetsgivare-löntagare. Det är inte rättvistoch det passar inte i den nya tiden.4.2 En ersättning relaterad till ohälsa eller arbetslöshetCenterpartiet förordar en samordnad trygghetsförsäkring som ska ersättanuvarande försäkringar vid sjukdom, arbetsskada, arbetslöshet ochförtidspension. En allmän försäkring som ska täcka oväntatinkomstbortfall under de förvärvsaktiva åren. I vårt förslag omtrygghetsförsäkring ska en lägsta ersättningsnivå - en grundpenning -garanteras, därutöver en inkomstrelaterad del vars storlek är baserad påden inkomst man har som företagare eller anställd.Socialförsäkringarna ska vara samordnade och med begripliga regler. Medvår utgångspunkt är grundpenningen den sammanhållande länken mellanolika trygghetssystem. Därutöver kan ersättningsformerna variera beroendepå ersättningsorsak. Med en grundtrygghetsprincip blir reglerna mer lätt-överskådliga och byte mellan olika försäkringssystem kan undvikas.Principerna för försäkringen ska vara en sammanhållen allmän obligatoriskförsäkring med enhetliga villkor för alla försäkrade. Det ger den legitimitetoch förankring i samhället som en försäkring med långsiktig karaktär är iextra stort behov av. En av fördelarna med samordningen är att arbetslinjenoch/eller rehabiliteringsinsatser kan stärkas och att det inte är beroende påvilket system man omfattas av. Den gemensamma försäkringen ökarförutsättningarna för de individer som befinner sig i gränslandet mellan olikaersättningsformer och minskar risken för överflyttning från ett system till ettannat i takt med att konjunkturen förändras.Centerpartiets förslag om en grundtrygghet innebär inte kravlöshet. Allaska ha skyldighet att söka arbete eller genomgå rehabilitering för att få del avgrundtryggheten.Centerpartiet anser att garantinivån - grundpenningen - ska möjliggöra enrimlig levnadsstandard. Den bör därför ligga på en högre nivå än denekonomiska garantin som krävs för skälig levnadsnivå enligt socialtjänst-lagen. Vi anser att nivån inte ska motverka sitt syfte om att ökaviljan att återkomma till arbetslivet, helt eller delvis. Vad ovan anförts börges regeringen till känna.4.2.1 FörtidspensionenCenterpartiet anser att utgångspunkten ska vara att alla människor har enmöjlighet att delta i samhällsarbetet - var och en efter sin förmåga.Centerpartiet anser att socialförsäkringarna så långt som möjligt börinnehålla incitament till arbete så att den enskilde stimuleras att arbeta,framför att uppbära försäkringsförmåner. Såväl ur ettsamhällsekonomiskt som ett individuellt perspektiv är det önskvärt att såmånga förtidspensionärer som möjligt tillvaratar eventuell arbetsförmågaoch i ökad utsträckning helt eller delvis återvänder till arbetsmarknaden.Ingen bör förtidspensioneras . Förtidspensionen skaersättas med ett system för ersättning vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga.Enligt nuvarande regler är det fullt möjligt att till fullo förtidspensionera enperson från och med att den fyller . Det är främst unga funktions-hindrade som erbjuds förtidspension, i de flesta fall, innan andra vägar ärprövade. Förhållningssättet bygger på ett antagande att människor medfunktionshinder inte har andra möjligheter att försörja sig eller inte har någotbehov av fortsatt utbildning. I regeringens proposition 1999/2000:4 Vilandeförtidspension föreslås att den som har förtidspension ska kunna låtapensionen vila helt, till tre fjärdedelar, till hälften eller till en fjärdedel. Förunga människor är detta en onödig omväg. Först bör alla vägar prövas medegen försörjning genom eget arbete, via studiemedelssystemet eller andraersättningar. bör slå fast att i princip inga förtidspensioner skabeviljas till personer och begära förslag från regeringen enligtvårt förslag.4.3 Samordnad rehabiliteringSamordning mellan olika system står inte i motsats till renodling avförsäkringssystemen. Individer som drabbats av ohälsa ska erbjudasrehabilitering och det är angeläget att det finns en samordning mellan desektorer som har möjlighet att erbjuda hjälp. Alltför ofta händer det att enperson förs från den ena rehabiliteringsinsatsen till den andra. Det är intetill fromma vare sig för den enskilde eller för samhället i dess helhet.Ingen enskild som är i behov av stöd ska ställas utanför systemen och enrenodling får inte innebära att enskilda ställs utan stöd och skydd. För attminska samhällets kostnader, både mänskliga och ekonomiska, måstestörre samordning av resurserna i sjukförsäkringen och sjukvården ske.4.3.1 Permanent finansiell samordningRegeringen föreslår i budgetpropositionen att försöksverksamheten medfinansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst förlängs till utgången av år 2002.Centerpartiet föreslår istället att försöksverksamheten med bl.a. Finsamoch Socam permanentas och utvidgas till hela landet.Finansiell samordning ökar förutsättningarna för att finna det bästaalternativet för individen. Det leder till välfärdsvinster för den enskilde.Denne slipper slussas mellan olika insatser, och i stället görs en samladbedömning av nödvändiga insatser. Luckorna i välfärdssystemen kan slutasnågot.Bättre samordning mellan hälso- och sjukvården, socialförsäkring ochsocialtjänst kan bidra till bättre hälsa. När arbetslösheten är hög riskerarmånga människor att drabbas av ohälsa, och i många fall är denunderliggande faktorn utanförskap. I arbetslivet pressas människor allthårdare, med stressrelaterade sjukdomar som följd. Det krävs en helhetssynpå individen och en samordning av insatserna för att ohälsa ska kunnaförebyggas.Samordning av resurserna mellan hälso- och sjukvården och socialför-säkringen gör att systemen kan fungera mer effektivt. Medborgaren kan fåbättre vård och kan samhällets totala kostnader hållas nere.Finansiell samordning ger ekonomiska vinster, vilket och rapporter från försöksverksamheten visar. Ettsamlat kostnadsansvar förstärker motivationen hos beslutsfattare ochverkställare att välja den åtgärd som är mest effektiv. Den finansiellasamordningen bör påskyndas och utökas. är det viktigt att samord-ningen sker med utgångspunkt från de lokala förutsättningarna och att deolika organisationernas specifika erfarenheter tas till vara. Det görs bäst ominsikten om behovet av samordning börjar i den lokala organisationen.Riksdagen bör besluta att projekten med lokal finansiell samordning övergåri permanent verksamhet som ska omfatta hela landet.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en välfärdsreform som är hållbar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny och sammanhållen trygghetsförsäkring,4. att begär förslag till en 30-årsgräns för förtids-pensionering,5. att beslutar att projekten med lokal finansiell sam-ordning skall övergå i permanent verksamhet och skallomfatta hela landet.Stockholm den 4 oktober 1999Birgitta ()()(c)()()