mot · GN02Ub10 · 1999-10-13 00:00:00 — Regeringen redovisar inga kostnadsberäkningareller klarläggande analyser.Regeringens beräkningar gällande studenternas återbetalningsförmåga ärminst sagt optimistiska och måste göras mer verklighetstrogna. I annat fallutgår regeringen från att sjuksköterskor och lärare får en löneutveckling somhelt avviker från tidigare mönster och tendenser. Detta är i sig önskvärt menavspeglas inte i den budgetproposition regeringen förelagt , snarareär signalen den motsatta.Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med enfullständig redovisning av gjorda kostnadsberäkningar, dels gällandereformens totala finansiering, dels avseende gjorda antaganden omstudenternas framtida förmåga att betala tillbaka sina studieskulder. Medhänvisning till detta och innan ovanstående uppgifter är utförda förordar viatt regeringens proposition om ändringar i nuvarande studiestödssystemavslås i dess helhet.Ett flexibelt och uppmuntrandesystemEtt modernt studiefinansieringssystem skall vara flexibelt,uppmuntrande och hållbart. Flexibelt i så måtto att det skallvara möjligt att studera över både inom och utomSveriges gränser. Det skall vara uppmuntrande såtillvida atteffektivare studier på olika sätt belönas. Det skall varahållbart både i meningen att systemet skall vara brettpolitiskt förankrat och uppbyggt så att den totalaskuldstocken successivt minskar utan automatiskaavskrivningar.Förslag som saknas i propositionen och som vi förordar i syfte att ökaflexibiliteten i systemet är att det skall göras möjligt att ta studiemedelunderårets alla 12 månader, dock ej totalt än i dagens system.Danmark har ett liknande system där studenterna får studiestöd 12 månaderom året i maximalt sex år.Vi förordar att regeringen ges i uppdrag att återkomma med förslag tillriksdagen om avskrivning av delar av studenternas studieskulder omexamination sker före eller i enlighet med föreskriven studietid och omstudieresultaten är av hög kvalitet. Hur stor denna avskrivning kan bli berordels på möjligheten att uppnå politisk enighet, dels hur mycket ett sådantförslag kostar att genomföra.Moderata samlingspartiet anser vidare att regeringen bör ges i uppdrag attinitiera ett arbete som syftar till att ta fram en internationellt anpassadmodellför studentutbyte i syfte att fler svenska studenter skall ges möjlighet attstudera vid utländska toppuniversitet. Det ger en viktig spjutspets.Regeringen bör också ges i uppdrag att se över reglerna och utformningenför studielån avsedda för studier utomlands. I föreliggande propositionföregås denna problematik med största möjliga tystnad.Ett system anpassat föråterkommande utbildningsbehovDet system som erbjuds studenterna för finansiering avutbildning skall vara trovärdigt, förutsägbart ochöverblickbart. Det offentligas respektive den enskildesansvar behöver i detta avseende tydliggöras.För att åstadkomma en kontinuerlig kunskaps- och kompetensutvecklingunder en individs samlade tid i aktivt arbetsliv behöver nya, individuellafinansieringsmöjligheter skapas vid sidan av ordinarie studiestödssystem. Ettsådant system skulle kunna vara en form av utbildnings/kompetenskonton.Vi förordar införande av individuella kompetens/utbildningskonton, därden enskilde och dennes arbetsgivare kan avsätta medel som får användasfritt av arbetstagaren för återkommande kunskapsförsörjning.Avskaffa fribeloppenModerata samlingspartiet föreslår att inkomstprövningenavskaffas. Regeringens konstruerade fribeloppsgränser är ettsystem som dels omyndigförklarar den enskilde studenten,dels skickar fundamentalt fel signaler när det gäller attuppmuntra hårt arbete, ansträngande studier och eget ansvarför sin ekonomi.Att avskaffa fribeloppen är den viktigaste åtgärden för att kunna sänkastudenternas samlade studieskulder. Det kommer att ge ambitiösa studentermöjlighet att arbeta så pass mycket att en del kanske t.o.m. kan klara sinhushållsekonomi utan att ta särskilt omfattande studielån. Det ger ocksåstudenter som vill och kan ökade möjligheter till fler kontakter och nyttigaerfarenheter med arbetslivet innan studierna avslutas.Att avskaffa fribeloppen innebär att studiefinansieringssystemet blir merflexibelt och anpassat för moderna studenter som varvar studier och arbeteoch som vill utnyttja alla årstider för studier, även sommaren.Inför avdragsgilla studieskuldsräntorVi förordar att räntorna på studielånen blir avdragsgilla. Detbetyder konkret att på motsvarande sätt som gäller bolånenfår avdrag göras för av den totala räntekostnaden perår. Det bidrar till att sänka skatten på arbete och ökalönsamheten för högre studier. Utbildning är en livslånginvestering, en investering som för många människor ärderas största tillsammans med eventuellt hus- ellerbostadsrättsköp.Räntan på studielån tagna fastställs av regeringen. ärden fastställda räntan . Räntans nivå avgörs utifrån den ovägdagenomsnittsräntan på de tre senaste årens statsskuldsväxlar och stats-obligationer.Det är rimligt även i ett system med avdragsgilla räntor att räntesatsenfastställs på samma sätt som den ovägda genomsnittsräntan. Riksdagensutredningstjänst uppger att kostnaden för statskassan blir minimal om maninför avdragsgilla räntor på studielånen. Skillnaden blir att kostnaden vidavdragsgill ränta uppstår som en inkomstminskning för staten medan i detnuvarande systemet uppkommer den som en utgift.Skulder skall återbetalasModerata samlingspartiet förordar att återbetalningen avstudielånen kopplas till skuldens storlek. Regeringens oklaramodell med möjligheter till återbetalning både kopplat tillskuldens storlek respektive inkomsten är inkonsekvent.Regeringens förslag skapar oförutsebara effekter gällande såväl indivi-dernas val av återbetalning som statens behov av framtida automatiskaavskrivningar. Det kommer att finnas en stor risk att skattebetalarna ävenfortsättningsvis måste vara med och betala enskilda individers obetaldastudieskulder.Vi anser att alla skulder skall betalas tillbaka med två centrala undantag.Det ena gäller vid dödsfall och det andra om individen blir konstateratoförmögen att betala sina skulder. I alla andra fall är det rimligt att skuldenskall betalas tillbaka. Det är tyvärr en alltmer bortglömd sedvänja ochmoralisk princip att sträva efter att alltid göra rätt för sig. Vi är övertygadeom att ett system med avskaffad inkomstprövning, ökade möjligheter för denenskilde att själv avgöra när studiemedlen skall användas, återbetalningkopplad till skulden samt sänkt skatt på arbete kommer att leda till att nästanalla individer kommer att kunna betala tillbaka sina studieskulder.Pensionsuppgörelsen skall följasVi förordar att pensionsrätt för studier skall införas i enlighetmed den övergripande uppgörelse som borgerligapartier och regeringen kommit överens om. Vi har ingatekniska invändningar mot att pensionsrätten kopplas tillstudiemedlens bidragsdel. Däremot saknas en gedigenkostnadsberäkning och finansieringen är oklar. Regeringenmåste ges i uppdrag att återkomma med beräkningar avreformens kostnad och finansiering.Konkurrensutsätt CSNModerata samlingspartiet föreslår att monopol på hantering, rådgivning ochutbetalningar av studielånen slopas. Den service studenternaskall ha rätt till kan inte uppfyllas av den statliga studiestöds-nämnden.Alla studenter skall ha rätt till enskild privat ekonomisk rådgivning och tillett bemötande i övrigt som präglas av respekt för den stora investering somstudielån faktiskt innebär. CSN har ingen möjlighet att genomföra privatekonomisk rådgivning med nuvarande personella struktur. Det finns varkentid eller kunskap att genomföra dylik rådgivning inom CSN:s organisation.CSN skall emellertid även fortsättningsvis utveckla och prioritera denmyndighetsutövning som är nödvändig för att garantera allas rätt till likabehandling och prövning.HemställanHemställanMed hänvisning till anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till ändringar istudiestödssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en utförlig redovisning avhur föreslagna ändringar i studiestödssystemet skall finansieras ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utgångspunkter för ett enkelt och hållbartstudiefinansieringssystem.Stockholm den 11 oktober 1999Beatrice ()()()Per ()()()()()()