mot · GN02A254 · 1999-10-05 00:00:00 — bör kunna skjuta upp varslade stridsåtgärder i 14 dagar.- En rimligare balans mellan arbetsmarknadens parter bör etableras blandannat genom att rätten till sympatiåtgärder begränsas och att ettproportionalitetskrav införs för att begränsa möjligheten till stridsåtgärdersom kostar lite för den egna organisationen men orsakar stora kostnaderför motparten och tredje man. Förbud mot stridsåtgärder mot enmans-och familjeföretag bör införas.9 Förenklad och moderniserad arbetsrättDagens arbetsrätt är anpassad efter 1970-talets samhälle med stora varu-producerande företag som förebild. Tron att människor är utbytbara i enproduktionskedja präglade tänkandet som ligger bakom dagensarbetsrätt.Förändringstakten i näringslivet har accelererat . Människor äralltmer välutbildade och svåra att byta ut. Det är i de små företagen som denya idéerna föds och den nya jobben skapas. Arbetslivet har förändrats tillsin karaktär och till sitt innehåll. Företag som är i snabb tillväxt uppleversällan problem med arbetsrätten, inte heller stora företag med hög arbets-rättslig kompetens och stora möjligheter till omdisponering av arbetskraften.Däremot upplever mindre företag i förändring arbetsrätten som ett stortproblem. Sammantaget innebär detta att arbetsrätten måste moderniseras ochförenklas.Arbetsrättens syfte, att skapa trygghet för de anställda och förhindra attarbetsgivare behandlar sina anställda godtyckligt, är viktiga och riktiga prin-ciper bakom arbetsrättslagstiftningen. Dessutom är tydliga spelregler påarbetsmarknaden något positivt för att underlätta för arbetstagare ocharbetsgivare att träffa överenskommelser och att förhålla sig till vid tvister.Mycket talar dock för att dagens arbetsrätt motverkar sitt syfte. Den sortstrygghet som den fast anställde med många tjänsteår upplever bidrar till attskapa otrygghet för den som inte har arbete. Arbetsrätten är också uppbyggdför att skydda dem som har arbete, medan den bidrar till att utestänga densom inte har ett arbete. Den höga arbetslösheten är därför ett viktigt skäl tillatt reformera arbetsrätten. Inte för att den är den enskilt viktigaste anled-ningen till hög arbetslöshet, eller den avgörande frågan för att nya jobbskapas. Men nuvarande arbetsrätt skapar ett svårgenomträngligt regelverk fördet lilla företaget, den skrämmer många från att nyanställa och den skapar enkänsla av vanmakt hos många företag. Dessutom innebär exempelvisreglerna för provanställning att många företag väntar i det längsta med attnyanställa innan de vet om konjunkturen bär eller inte.Under fyrpartiregeringen genomfördes en rad förändringar av arbetsrätten isyfte att underlätta för en mer flexibel arbetsmarknad och ta hänsyn till deförhållanden under vilka de mindre företagen lever. Dessa förändringar upp-hävdes av den socialdemokratiska regeringen efter maktskiftet 1994. Senareåterställde regeringen delvis återställaren. Dock på ett otillräckligt sätt.Kristdemokraterna anser att arbetsrätten bör göras mer flexibel och bättreanpassad till de mindre företagens situation. Det handlar om:- Rätten att undanta två personer från turordningsreglerna vid uppsägning.De som undantas inom varje turordningskrets ska vara personer som,enligt arbetsgivarens bedömning, är viktiga för företagets fortsatta drift,så kallade nyckelpersoner. Detta är viktigt för främst mindre företag viden neddragning av verksamheten.- Förutsättningarna för företaget att överleva och växa igenär större om viktig kompetens kan bibehållas vid en neddragning av verk-samheten.- Fackets vetorätt vid entreprenader avskaffas.- Förbud införs mot blockad av enmans- och familjebolag samt motföretag som inte har kollektivavtal (s k hängavtal) därför att ingen av deanställda är medlemmar i något fack eller vill ha något kollektivavtal.- Möjligheten till provanställning förlängs frånnuvarande , vilket skulle öka företagens benägenhet attnyanställa istället för att nyttja övertid vid exempelvis enkonjunkturuppgång.- Skyldigheten för arbetsgivare att återanställa ändras till sex månaderfrån nuvarande för viss arbetskraft, till exempel för personerunder 55 år.- Visstidsanställning vid arbetsanhopning bör tillåtas upp till två år.Ovanstående förslag bör genomföras skyndsamt. Eftersom färdiga lag-förslag föreligger krävs inga utredningar eller överväganden.Efter ett beslut i uppdrogs åt regeringen att snaraståterkomma till med ett lagförslag om ändrade turordningsreglervid uppsägning. Lagförslaget ska innehålla undantag för två personer frånturordningsregler för företag med färre än tio anställda. Ansvarigt statsrådhar i ett frågesvar meddelat att inget lagförslag kommer förrän tidigast våren2000.Det är tydligt att ansvarigt statsråd försöker försena frågan i det längsta.Det finns därför anledning för att ge regeringen till känna att ettlagförslag måste föreläggas utan dröjsmål.Lämplig statlig myndighet bör ta ansvar för att öka informationen omgällande regler på arbetsrättens område. Inte minst de mindre företagensaknar ofta kunskap om vilka villkor som gäller.10 Forskning och utveckling inomarbetslivsområdetRegeringen föreslår återigen en anslagsökning på anslaget B 3 den härgången med . , när en ännu kraftigarehöjning genomfördes, bedömde vi att en besparing på 90 miljoner kronorvar möjlig. Det finns därför ingen anledning att frångå möjligheten tillbesparingar också varför anslaget reduceras med 90miljoner kronor. Vi vill också poängtera vikten av att forskningen inomarbetslivsområdet verkligen kommer dem som berörs till del.Implementeringen av forskningsresultat måste prioriteras.Mot bakgrund av det relativt höga anslagssparandet på B 2 , även efter de indragningar regeringen gjort enligt med 8 paragrafeni budgetlagen, kan en besparing göras på under budgetåret2000.Under år 2000 bör en genomgripande analys göras av anslagen B 2 , B 3 Forskning, utveckling och utbildning m.m, B 4 Rådet förarbetslivsforskning samt B 5 Finansiering av forskning och utveckling inomarbetslivsområdet. Totalt har dessa fyra anslag i anslag.En tydligare prioritering, samordning och fokusering av forskning ochutveckling inom arbetslivsområdet borde kunna reducera kostnaderna avse-värt . Vi bedömer att relevant forskning och informa-tionsspridning inom arbetslivsområdet kan ske på ett offensivt sätt med enkostnadsram som kan ligga lägre än idag.11 Arbetsmarknadsfrågor inom EUInom EU har arbetsmarknadspolitiken och arbetslösheten blivit en alltviktigare fråga. Det står helt klart att gemensamma initiativ ärnödvändiga för att förhindra den utslagning som den höga arbetslösheteninnebär. Ökad flexibilitet inom arbetsmarknadsområdet (exempelvisarbetsrätten), lägre löneskatter samt satsning på tjänstesektorn är någrahuvudpunkter i de gemensamma program som upprättats inom EU:s ram.På dessa punkter har den haft svårt att ta till sig deförslag som man enats om. bör därför av regeringen begära etthandlingsprogram för att omsätta de gemensamma ståndpunkter som EU-länderna enats om vad gäller arbetslöshetsbekämpning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsmarknadspolitikens inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetstiden,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att säga nej till en generell arbetstidsförkortning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsdelning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om långtidsarbetslösa och insatser för att stärka denenskilde arbetslöse i dennes sociala situation,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anställningsstödets regelverk,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ungdomsarbetslöshet och utvecklingsgarantin,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nivån på det s.k. skattefria bidraget till ungdomarutan arbetslöshetsförsäkring,9. att beslutar om ändring i 9 § lag om kommunersansvar för ungdomar mellan vad gäller det skattefriabidraget till ungdomar utan arbetslöshetsförsäkring,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen och förenklingen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nivån på utbildningsbidraget för dem som saknararbetslöshetsförsäkring,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lärlingsutbildning som en arbetsmarknadspolitiskåtgärd,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sabbatsår/friår,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om datortek,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av jobbsökaraktiviteter,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsförmedlingens roll,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samverkan mellan arbetsmarknads- ochsocialpolitik enligt modellen Det finns bruk för alla,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statliga myndigheter och finansieringsbidragetför arbetspraktik,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om besparingar inom AMV,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskaffande av flyttningsbidraget,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att om det vid en omförhandling av nivån pålönebidrag föreligger risk för uppsägning skall en sänkning av löne-bidraget inte genomföras,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nivån på lönebidrag i ideella organisationer,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av utbildningskonto för att främjakompetenshöjning i arbetslivet,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lönebildningen,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om moderniserad arbetsrätt,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten att undanta två nyckelpersoner frånturordningsreglerna vid uppsägning,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fackets vetorätt vid entreprenader avskaffas,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbud mot blockad av enmans- och familje-företag samt mot företag som inte har kollektivavtal därför att ingenav de anställda är medlem i någon fackförening eller vill ha kollektiv-avtal,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att möjligheten till provanställning förlängs ,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ändra skyldigheten för arbetsgivare att åter-anställa ,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att visstidsanställning vid arbetsanhopning börtillåtas upp till ,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökad information om gällande reglerpå arbetsrättens område,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning och utveckling inom arbetslivsom-rådet,34. att hos regeringen begär förslag till ett handlingspro-gram för att genomföra de åtgärder mot arbetslöshet som EU-ländernagemensamt kommit fram till,35. att med följande ändringar i förhållande till rege-ringens förslag för anvisar anslagen under utgiftsom-råde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt uppställning:36.Tabell 3: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring )den 4 oktober 1999Stefan Attefall (kd)()()()()()()()Per ()()()()()()