mot · GN02U1 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U1av , ()med anledning av förs. 1998/99:RR9 revisorers förslag angående Utvecklingssamarbetet - styrning, genomförande, samordning och uppföljning av biståndetBakgrundRiksdagens revisorer presenterade engranskningsrapport av utvecklingssamarbetet. Granskningengenomfördes på eget initiativ och har huvudsakligen inriktatspå att undersöka styrningen av det bilaterala biståndet. Det ärframför allt anslagsformerna och medelstilldelningen, Sidasförvaltningsbistånd, utvecklingssamarbetet genom deenskilda organisationerna samt samarbetet med EU som ståtti fokus för granskningen. Anslaget för bilateraltutvecklingssamarbete uppgår till för år1999.Vänsterpartiets synAtt bedöma effekterna av det svenska utvecklingssamarbetetär en svår uppgift, där målet att höja de fattiga folkenslevnadsnivå kan påverkas av många faktorer. Likafullt är deten viktig uppgift att även på detta område se till att svenskaskattemedel används så effektivt som möjligt. Den så kalladebiståndsviljan är beroende av att det svenska folket kan sekonkreta exempel på hur exempelvis bidragit till attbarn får gå i skolan, till kvinnors möjlighet till krediter ellertill att funktionshindrade ges möjligheter att kunna klara sigsjälva, utan att en stor del av pengarna gått till korruptioneller dyra konsultarvoden. Därför ser positivtpå att revisorerna gjort en gedigen genomgång av området.Vi instämmer i det mesta i rapporten, men har invändningarpå några punkter.StyrningRevisorerna påpekar att regeringens krav påresultatinformationen från Sida är omfattande. De föreslår att"regeringen återkommer till med information omresultatet av arbetet med att utveckla styrningen som inlettsgenom uppdraget regleringsbrev till Sida" och "attregeringen utarbetar en strategi för inhämtande avresultatinformation inom biståndsområdet".Det är självklart att Sida skall svara för att lämna nödvändig information,men återrapporteringen borde inte behöva vara så omfattande som i dag.Med tanke på den stora produktionen av rapporter från Sida bör rimligtvismycket av den av regeringen efterfrågade informationen återfinnas i annanform. Vi stöder revisorernas förslag.AnslagsfrågorHanteringen av anslagsfrågor är av avgörande betydelse förhur biståndet skall kunna såväl planeras som genomföraslångsiktigt och effektivt. Förekomsten av stora reservationerhar skapat problem för verksamheten. Tanken bakomreservationerna är att en verksamhet där stora oförutseddabehov plötsligt kan uppstå måste ha möjlighet att snabbt fåtillgång till pengar för att genomföra nya projekt ellerkatastrofinsatser. Efter sammanslagningen av femmyndigheter till ett gemensamt verk, det nya Sida, 1995fanns stora reservationer. För år 1997motsvarade de , för att till 1999 ha stigittill . För att komma i balans och på ettplanerat sätt minska reservationerna var 4,381 miljarderkronor av dessa reservationer intecknade budgettill UD respektive Sida för angelägna projekt. På grund avutgiftstaket blev det inte möjligt att använda dessa pengaroch utbetalningar då har skjutits på tillår 2000. Reservationerna har därför ökat ytterligare ochuppgår nu för till . För år2000 finns också ett utgiftstak, men en del av reservationernafår tas i anspråk så att den totala höjningen enligtregeringsdeklarationen blir 3 miljarder kronor.Revisorerna föreslår att regeringen genomför en total översyn avanslagsstrukturen för utvecklingssamarbete, samt att regeringen utarbetarriktlinjer för när kostnader inom utvecklingssamarbetet bör belasta sak-respektive förvaltningsanslag.Vänsterpartiet välkomnar en sådan översyn. Det internationella biståndethör till de utgiftsområden där konstruktionen med utgiftstak haft sämstkonsekvenser. I praktiken har en nedskärning motsvarande av planeradverksamhet genomförts för . Det är rimligt med en nivå på 15-20 %på reservationer som SIDA föreslår i sitt remissvar.I utrikesutskottets yttrande till finansutskottet till vårpropositionen 99 sägsenligt utskottets mening kan det finnas risk för att begränsningsåtgärderunder leder till förnyat uppbyggande av reservationer som senare kanvara svåra att nedbringa bland annat till följd av bristandemottagningskapacitet i samarbetsländerna. En väsentligt ökad medelstillgångunder kommande år gör att ett svårhanterligt utgiftstryck, med konsekvensersom kan sträcka sig utöver den del av statsbudgeten som täcks avbiståndsramen, skulle kunna uppkomma. Risken finns också för en negativpåverkan på biståndets effektivitet.I en sådan översyn måste också ingå överväganden omhuruvida detta utgiftsområde överhuvudtaget skall omfattasav ett utgiftstak, vilket vi härmed vill ge regeringen tillkänna.Det finns vidare tungt vägande skäl för att anslaget till akuta insatser ochkatastrofhjälp lyfts ut ur Sidas budget och överförs till en fond. Denna fond, istorleksordningen , skulle kunna fungera på samma sättsom reservationerna gör . Skillnaden skulle vara att fondens medel intekan användas för att jämka uppåt eller nedåt i statsbudgeten. Fonden skulleutgöra en garanti för att regeringen alltid har disponibla medel, utöveranslaget, för akuta insatser vid katastrofer av större omfattning. Detta vill viockså ge regeringen till känna.UtvärderingRiksdagens revisorer pekar på att det finns ett stort behov avutvärderingar på olika nivåer inom utvecklingssamarbetet.Man anför i rapporten att regeringen bör överväga att införaett oberoende utvärderingsinstitut med forskningsanknytninginom biståndsområdet. De föreslår "att regeringen får iuppdrag att se över formerna för att stärka enutvärderingsfunktion som är mer oberoende frånbiståndsorganisationen" och "att regeringen i ökadomfattning nyttjar de organ som har till uppgift att granskaoch utvärdera effektiviteten av statlig verksamhet för attutvärdera insatser på biståndsområdet".De skäl revisorerna framför är att stora offentliga utgifter måste bli föremålför ordentliga utvärderingar. Det skulle också, enligt revisorerna, ökariksdagens möjligheter till oberoende beslutsunderlag.Vänsterpartiet delar revisorernas uppfattning om betydelsen avutvärderingar på detta område. bedrivs visserligen ettutvärderingsarbete på Sida. Organisationen måste själv ha dessa resurser föratt kunna förändra i projektplan m.m. Men därutöver är det självklartviktigt att utomstående genomför utvärderingar. sköts den uppgiften avEGDI, for Development Issues, vid UD. Expertgruppen harredan tagit fram ett flertal intressanta forskningsrapporter, ombiståndsberoende, projektavslutning m.m. Forskningen som utförs avoberoende forskare från universitet från flera olika länder är däremot fögakänd. EGDI tycks fortfarande vara en rätt anonym verksamhet, trots att denfunnits i flera år.Det finns motiv som talar för att inrätta ett fristående institut, medförebilder från i eller ODI i . Ett sådantskulle permanent kunna knyta internationella forskare till sig. Detutvärderingsarbete som sker på UD och Sida måste fortsätta, om än inågot mindre omfattning. Vår slutsats blir att det är bra om Sidas egetutvärderingsinstrument, liksom EGDI:s arbete, kan utvecklas men ävenkompletteras av en oberoende utvärdering. tillstyrker såledesrevisorernas förslag om att inrätta en oberoende utvärderingsfunktion.GenomförandeRevisorerna pekar på att regeringen bör ge Sida i uppdrag attutveckla formerna för när och hur biståndsprojekt skallavslutas. vill därvidlag hänvisa till att detredan nu finns intressanta studier gjorda för EGDI där manstuderat olika svenska projekt i - exempelvis TheSubstainability Enigma, Aid Dependency and the Phasingout of Projects samt The Case of Swedish Aid to Tanzaniaav och , 199:1. Dessa börkunna bilda en god grund för mer generella slutsatser.Revisorerna föreslår dessutom "att regeringen ger en oberoendeutvärderare i uppgift att se över Sidas upphandling av konsulter".Bakgrunden till revisorernas ställningstagande är att det finns enomfattande användning av utomstående konsulter när egen kompetens bordefinnas. Konsekvensen blir ökade kostnader.Vi är medvetna om svårigheterna för Sida att till varje enskiltbiståndsprojekt ha egen kompetent personal. Och det skall också framhållasatt det i vissa lägen blir billigare att hyra in en konsult på timarvode för enbegränsad uppgift. Men de brister i Sidas hantering som revisorerna haruppmärksammat måste tas på allvar. tillstyrker därmedrevisorernas förslag om att en oberoende utvärderare skall få i uppdrag att seöver Sida:s upphandling av konsulter.Utvecklingssamarbetegenom enskildaorganisationerRevisorerna konstaterar med tillfredsställelse att de enskildaorganisationer som ingick i granskningen bedömdes haändamålsenliga rutiner och god intern kontroll.Revisorerna föreslåratt en utvärdering av Sidas samarbete med enskilda organisationergenomförs. Utvärderingen bör bland annat innehålla principer för urval ochfördelning av medel mellan olika organisationer samt kopplingen mellanenskilda organisationers benägenhet att söka EU-bidrag och Sidas årligaanslag.Revisorernas granskning visar att det starka stöd hos detsvenska folket som de enskilda organisationerna åtnjuter försitt arbete är väl motiverat. Det är mycket bra att revisorernanu också lyft fram de svårigheter många av dessaorganisationer har haft vad gäller att hitta rätt i den snårskogav regler och godtycke som omgärdar EU:s bistånd till dem.Därför tillstyrker revisorernas förslag på denpunkten.EU-frågorRevisorerna föreslåratt regeringen närmare utreder och analyserar samordningen mellan detsvenska utvecklingssamarbetet och EU:s biståndsprogramochatt regeringen regelbundet återkommer till med en redogörelse förhur svenska företag och institutioner jämfört med andra medlemsländer ärrepresenterade i EU:s upphandlingar. Detta förutsätter att en huvudaktörinom främjandeorganisationen får till uppgift att ansvara för och bygga uppett system för information och god statistik. Resultatet bör därefter ligga tillgrund för regeringens fortsatta ställningstagande om den nuvarandefrämjandeorganisationen är tillräcklig.Det är väl känt att det finns många problem med EU:sbistånd, både vad gäller innehåll, samordning, styrning ocheffektivitet. Den har återkommanderapporterat till om svenska åtgärder och svensktagerande för att komma till rätta med dessa problem, vilket ihuvudsak fått ett starkt stöd i . Till detta kommeratt svenska företag haft svårt att hävda sig när det gällerupphandling. Hela upphandlingssystemet inom EU lämnaren del övrigt att önska och borde utvärderas.Det svenska bidraget till EU uppgår till 741 miljoner kronoroch EU:s budget för bistånd motsvarade 1996 ca . EU ärvärldens femte största biståndsgivare. Därför finns det all anledning att lägganer stora ansträngningar för att få ökad effektivitet där. Detta måste varahuvuduppgiften för svenskt agerande.ÖvrigtRevisorernas rapport är ett viktigt bidrag när det gäller attgranska styrningen av det svenska bilaterala biståndet. , , borde det vara av intresse attstudera vilka faktiska målkonflikter som uppträder ochvilket/vilka mål som får styra. Revisorerna har avstått frånatt granska dessa eventuella konflikter. Inte heller finns härnågon form av analys utifrån någon könsmässigutgångspunkt, main streaming, för att bedöma hur kvinnorrespektive män påverkas av beslut, deras inriktning ocheffekter. Det finns dock all anledning att återkomma till dettai andra sammanhang för att systematiskt granska hurinnehållet i verksamheten svarar mot uppställda mål.Förutom de sex biståndsmålen, har riksdag och regering klartmarkerat betydelsen av fattigdomsbekämpning och att detinternationella utvecklingssamarbetet i sin helhet måstepräglas av ett barnperspektiv. utgår från attdet bl.a. är dessa frågor som skall belysas i den översyn avbiståndet som regeringen utlovat . Med undantagför vad vi anför i nedanstående hemställanspunktertillstyrker riksdagsrevisorernas skrivelse1998/99:RR9.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en översyn genomförs, där man övervägerhuruvida utgiftsområde över huvudtaget skall omfattas av ettutgiftstak och att anslaget får karaktären av ramanslag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inrätta en fond, som skall utgöra en garantiför att regeringen alltid har disponibla medel för akuta insatser vidstörre katastrofer.Stockholm den 17 september 1999Murad ()()()()()()