mot · GN02K244 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K244av , ()Vissa författningsfrågorI denna motion föreslås vissa förändringar för att bl.a. förstärka detsvenska folkstyret. Andra författningsfrågor aktualiserades av Folkpartietliberalerna i en motion till 1998/(mot 1998/99:K328).Motionen är ännu ej behandlad i kammaren varför förslagen ej upprepashär.Riksdagens arbetsformerRiksdagen är den arena där folkstyret tydligast kommer till uttryck. Detär av största vikt att arbete är så öppet och så effektivt sommöjligt. Vi anser att det finns goda skäl att se över stora delar avriksdagens sätt att arbeta, inte minst vad gäller budgetprocessen,revisionen och hanteringen av EU-frågor. Dessa frågor kommer att bliföremål för en översyn . Vi tar därför i dennamotion bara upp några få frågor, som syftar till att öka riksdageninflytande. Debatten om den s.k. IB-affären visar enligt vår mening på ettbehov av att i särskilda fall skall kunna utse särskildariksdagskommissioner. Dessa bör vara komplement till den granskningsom löpande gör och avse sådana mer omfattandeundersökningar som KU svårligen kan klara inom ramen för denordinarie granskningen. I varje särskilt fall bör ställning tas till om dessakommissioner skall ha möjlighet att ta upp vittnesmål under sannings-försäkran och ha möjlighet att befria personer från gällandetystnadsplikter. En särskild lag om riksdagskommissioner bör stiftas.PersonvaletDet valsystem som vi länge haft i vårt land där det i praktiken varitomöjligt för väljarna att påverka ordningen för inval på de av partiernafastställda listorna är en bidragande orsak till klyftan mellan väljare ochvalda. liberalerna har länge arbetat för att de svenska valenskall få ett inslag av personval. Den ordning som tidigare på försöktillämpats i några kommuner och vid valet till har nuinförts och tillämpats i de senaste allmänna valen. Konstruktionen var enkompromiss mellan våra mer långtgående krav och den negativainställning som främst Socialdemokraterna och stod för.Icke desto mindre såg vi det som ett betydande framsteg. Mångaförutspådde att personvalet skulle bli ett fiasko. Det kan redan nukonstateras att de fick fel. Trots de informationsproblem som följer medvarje nyordning, så visade det sig att flera kandidater genom deavlämnade kryssen lyckades komma in i de olika församlingarna trotssina placeringar på listorna. De farhågor som yppats om att personvaletskulle missgynna kvinnliga kandidater har inte besannats. Vi anser att detvid genomgången av erfarenheterna av personvalsinslaget vid årets valbör prövas hur inslaget skall kunna förstärkas, bland annat genom ensänkt, eller helt borttagen, spärr vid nästa riksdagsval.Stärkt juridisk granskning av beslutenLand skall med lag byggas. De politiska besluten skall fattas inomgällande lagar tills dessa ändras. Demokrati innebär bland annat att vidskiljaktiga meningar är det majoriteten som har att bestämma. Men dessabeslut kan inte se ut hur som helst om demokratin skall kunna bestå. Detär därför som vi har speciellt skydd för de s.k. opinionsfriheterna. Det finns enligt vår mening skäl att förstärka skyddet för att de beslutsom fattas är inom lagarna. Vi lämnar här förslag till två förändringar somavser att stärka det rättsliga skyddet. är den s.k. lagprövningsrätten inskriven i vårregeringsform. Dock föreskrivs att bestämmelsen enbart får tillämpas om detär uppenbart att en underordnad lag eller bestämmelse strider mot enöverordnad lag. Det finns enligt vår mening ingen anledning att bibehålladenna inskränkning. Det torde också vara osäkert om begränsningenstämmer med EG-rätten och den i svensk lag införlivade . Utöver dessa två reformer bör införandet av en författningsdomstolpositivt prövas. Argumenten för en sådan reform har stärkts av vårtmedlemskap i . har därmed med i fåttvad som vanligen menas med en författningsdomstol. Det förefaller märkligtom den enda författningsdomstol vi har skall vara placerad i ochha till uppgift att pröva om lagar och bestämmelser strider mot EG-rätten,medan eventuella kollisioner mellan olika svenska lagar i övrigt inte skullekunna prövas av en författningsdomstol i . Självfallet får vid etteventuellt införande av författningsdomstol prövas vilka ändringar som dåskulle behöva ske i Lagrådets arbete och i utformningen av lagprövnings-rätten.Den kommunala demokratinEn brist i det kommunala regelsystemet är att extraval ("nyval") intetillåts även om förändrade politiska förhållanden och relationer mellanpartierna skulle motivera det. Det stöd som talar för att extraval är tillåtnapå riksnivå talar också för att de borde tillåtas för kommuner ochlandsting.Vi vill också att kommuner som så önskar skall kunna införa direktval tillkommundelsnämnder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i särskilda fall skall kunna tillsättasärskilda riksdagskommissioner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett stärkande av personvalsinslaget i valen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa uppenbarhetsrekvisitet i lag-prövningsrätten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en författningsdomstol,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det skall bli möjligt att genomföra extraval ikommuner och landsting,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det skall bli lättare att införa direktval tillkommundelsnämnder.Stockholm den 1 oktober 1999Helena ()()()