mot · GN02Bo514 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo514av , ()Hälsosamma bostäder, förskolor och skolorHälsosamma bostäder, förskolor och skolorSambanden mellan innemiljö och hälsa är komplexa. De flesta av sin tid inomhus. Livsstilsfaktorer har lett till attimmunförsvaret blivit känsligare för förändringar i innemiljön. Länder iväst har högre frekvens av allergiska sjukdomar än länder i tredje världenoch . Stadsbor är i allmänhet mer utsatta än befolkningenpå landsbygden. Allergiska reaktioner ökar kontinuerligt hos barn ochungdomar. Nya allergiska reaktioner påvisas även högre upp i åldrarna.Personer födda löper högre risk att bli allergiker jämfört medäldre. Forskningen kring konsekvenserna av boendet i de modernabostäderna måste intensifieras. Folkhälsoarbete och börintegreras för att om möjligt minska förekomsten av astma ochallergibesvär.Drygt en tredjedel av befolkningen i åldern rapporterar någonform av allergi eller annan överkänslighet. Den stora ökningen av allergierhar kommit under och beror till allra största delen pådålig inomhusluft. Särskilt gäller detta höga halter av damm (kvalster),pollen, pälsdjursallergen och tobaksrökning. Växande problem med fukt ochmögel har en roll. En mängd nya inrednings- och konsumentprodukter bidrarsannolikt till utvecklingen av överkänslighet hos befolkningen. Det är ocksåkonstaterat i flera undersökningar att dålig yttre miljö medverkar till att flerdrabbas av allergibesvär och astma.Kvinnor drabbas oftare än män. Eftersom allergibesvär och annan över-känslighet till så stor del är miljöbetingade bör de också vara möjliga attförebygga. Bättre kunskap och information är nyckelbegrepp för att minskaallergierna och därmed både den enskildes besvär och samhällets kostnader.Byggforskningen kring allergi/överkänslighet måste intensifieras. Ennationell handlingsplan för förstärkt förebyggande av allergier och astma börutarbetas. fattade beslut om en sådan handlingsplan 1993.Norges storting fattade beslut om en handlingsplan för "Godt inneklima iNorge" 1994. Ett nytt internationellt forskningscenter för inneklimat ochenergi har bildats vid . satsar stortinför en konferens år 2000.Allergiåret 1995 blev startpunkten för en långsiktig satsning i kampenmot allergi och annan överkänslighet. startade Byggforskningsrådetinsatsområdet "Det sunda huset" tillsammans med andra forsknings-finansiärer. Detta måste ges möjligheter att utvecklas och breddas till ettnationellt handlingsprogram för innemiljöfrågor. En strävan är att uppnåsamma nivå som de nordiska länderna.Barns och ungdomars miljöer värst drabbadeSedan 1990 omfattar arbetsmiljölagen även alla elever från årskurs ettoch uppåt. De är alltså i lagens mening jämställda med arbetstagare.Enligt lagen ska luft-, ljud- och ljusförhållanden och övrigaarbetshygieniska förhållanden i en arbetslokal vara tillfredsställande. Denfaktiska och konstaterade ojämlikheten mellan barns och vuxnasarbetsplatser tenderar att bli en generationsfråga. I en studie avArbetarskyddsstyrelsen som gjordes konstaterades att det ärstor skillnad emellan barns och vuxnas arbetsmiljöer. Dålighälsostandard påvisades för av kontorsmiljöerna, 40 procentav förskolemiljöerna och av skolorna. Studien följdes upp år1993 och 1997.Det ekonomiskt kärva läge många kommuner befinner sig i får inte gå utöver barns och ungdomars hälsa. Skolor med fukt, torr luft och kemiskaemissioner är alltför vanliga. Lokaler som kommunerna nyttjar måstebyggas, inredas och underhållas så att ingen blir sjuk eller får symptom tillföljd av brister i inomhusmiljön. Val av inredning måste ske med tanke påallergibesvär/överkänslighet.Sveriges Provnings- och skadeutredningar i förskoloroch skolor har uppgifter om slarvigt uppförda byggnader med dåligtunderhåll och dålig skötsel. Institutet har undersökt 220 olika skolbyggnader.Främst handlar det om dålig ventilation och fuktskador. Många dåligainnemiljöer kunde ha undvikits om den kunskap som finns i byggbranschenbättre tagits till vara. Institutet påpekar också att kontrollen avskolbyggnaderär för dåliga.I cirka 1.200 av skolor finns det allergiombud som arbetar för attelever med allergiska besvär ska kunna delta i allt som skolan erbjuder sinaelever. Allergiombudets mål är att sprida förståelse och kunskap. Undervis-ningslokaler bör miljödeklareras. föreslår att 100 miljonerkronor av stödet till ekologisk omställning och utveckling, s k LIP-pengar,ska ges som stimulansbidrag för förbättring av innemiljön till förskolor ochskolor som vill "hälsorenovera". bör därför omfördelaresurser till bidrag för förbättring av inomhusmiljöer. Utbildning av skolpersonal, för att öka förståelsen och kunskapen omallergibesvär/astma, är mycket angelägen. Föräldrautbildning viabarnavårdscentralerna och i övrigt information till föräldrar är ocksåangeläget. Skolhälsovården måste ges förutsättningar att identifiera ochhjälpa till att förebygga allergirisker i barnens arbetsmiljö.Ljud och ohälsaEtt högt bakgrundsbuller i daghem och skolor kan leda till att prestations-förmågan och därmed inlärningen försämras. Personer med hörselned-sättning, barn och personer med annat modersmål är extra känsliga förstörande ljud vid inlärning. Undervisningslokaler behöverbakgrundsnivåer ner till 25dBA för att taluppfattbarheten ska varagodtagbar för känsliga grupper. En tillfällig hörselnedsättning kan uppstånär örat utsätts för ljudnivåer över . Kortvariga ljud med nivåeröver kan ge bestående hörselskada.Till en sund miljö hör också en rimlig ljudnivå. Ungdomar drabbas avtinnitus på grund av för höga ljudnivåer. Den rekommenderade 90-decibel-gränsen för knattedisco överskrids ofta upp till över , långt övervuxengränsen. Undersökningar visar att tolvåringar själva tycker att ljudet ärför högt. Vuxenvärlden har ett ansvar för att skydda barnens hörsel. Enöversyn av rekommendationer måste ske.FolkhälsoperspektivetFolkhälsa är en angelägenhet för hela samhället.Det handlar om tillsyn och forskning med anknytning till arbetsmiljön ocharbetsmarknaden, boendet, miljösektorn, transportsektorn, livsmedelssektorn,utbildningssektorn och den sociala sektorn. Studier om allergisjukdomarnasförekomst i olika socioekonomiska grupper i är sällsynta.Samtliga kommuner i landet är engagerade i Agenda 21-arbetet. Dettaarbete har varit framgångsrikt ur ett ekologiskt perspektiv men hälsodimen-sionen behöver utvecklas. Arbetet med och folkhälsoarbetetmåste integreras.År 1999 klassades som innemiljöåret "inne99". Under detta år ökadeinformationsinsatserna i kommunerna. Enligt hälsoskyddslagen § 16 skamiljö- och hälsoskyddsnämnden ägna särskild uppmärksamhet åt bl a skolor.Alla ska kunna vistas inomhus i offentliga miljöer utan risk för negativahälsoeffekter. Personal inom förskolan, skolan och skolbarnomsorgen skainformeras om olika inomhusmiljöfaktorers betydelse för att förebyggaallergibesvär.Allergiframkallande ämnen bör klassificeras på liknande sätt som cancer-framkallande ämnen. I de frågor där experterna är ense måste kunskapenomsättas i praktiken. Mer än 900 flyktiga organiska ämnen har identifierats iicke-industriell inomhusluft. Ett mycket stort antal av dessa föroreningarhärrör från oss själva och andra källor som byggmaterial, rengörings- ochhygienprodukter.Ett område som lätt hamnar i bakgrunden vid diskussioner om allergierär födoämnesallergierna. Det är viktigt att ta hänsyn till allergiskaproblem vid upphandling. Innehållsdeklaration och ursprungsmärkningär ett måste.En viktig förutsättning för att den enskilde, det allmänna och företag skakunna välja bort allergener är att produkter och varor märks. Konsumentermåste kunna lita på att de produkter de köper inte innehåller allergifram-kallande ämnen. Produktinformation måste förbättras genom att allergifram-kallande ämnen alltid deklareras på produkten på ett lättbegripligt sätt. Dettagäller både för kemikalier i stort samt hushållskemikalier, kläder, läkemedeloch livsmedel. Då detta innebär så kallad negativ märkning krävs någonform av politiskt beslut.Märkning/innehållsdeklaration av allergiframkallande ämnen i livsmedelfungerar rätt väl. EU-medlemskapet hindrar inte fortsatt sådan märkning. Enfrivillig överenskommelse som innebär att allergener i livsmedel ävenfortsättningsvis kommer att deklareras, har slutits mellan Livsmedelsverketoch livsmedelsbranschen. Dock kan inte ställa sådana krav påimporterade livsmedel. Det är angeläget att som EU-medlem driverkravet på gemensamma obligatoriska regler som innebär att alla allergener ilivsmedel deklareras.RadonUppskattningsvis 300 000 personer har för höga radonhalter i sina hem.Cirka 100 000 enbostadshus och 50 000 lägenheter har radonhalter somöverstiger . Man beräknar att upp till 900 personerper år dör i lungcancer orsakad av radon. Radonsanering sker i förliten omfattning. Bidraget bör utformas så att radonsaneringen ökar.Erfarenheter av den pågående uppföljningen från är viktiga att ta till vara.Miljöhänsyn i boendetFör att kvalitetssäkra inomhusmiljön krävs kunskap om vilka faktoreroch vilka halter av luftföroreningar som kan förekomma i rumsluft ochuteluft, samt vilken påverkan de har på innemiljön. Olika boendevanor,rökning, husdjur, möbler, hushållskemikalier m m kan också påverkarumsluften. Husets byggnads- och inredningsmaterial kan bidra medemissioner. Mätning och kvantifiering kan göras på olika sätt. Det finnsett stort behov av enkla instrument och jämförbara mätmetoder förluftföroreningar för att kunna säkerställa en god innemiljö. Drift ochskötsel av anläggningar samt utbildning av driftpersonal får menar att tre systemkrav ska gälla förinnemiljö:1. Byggprodukter får inte innehålla cancerframkallande ämnen som kanfrigöras om produkten utsätts för fukt eller oönskad temperatur.2. Byggprodukter får inte innehålla ämnen som är klassade som allergi-framkallande och som kan frigöras om produkten utsätts för fukt elleroönskad temperatur.3. Leverantörer ska garantera att deras byggprodukter inte avger något avovanstående ämnen i kombination med andra normalt ingående bygg-produkter.Kristdemokraterna stöder dessa krav. Det tredje kravet är dock avhängigtden information leverantören har tillgång till genom forskning ochupplysning.Innemiljöbegreppet omfattar termisk komfort, luftkvalitet, materialfrågor(emissioner), ventilation, buller, fukt, ljus m m. Undermålig ventilation, nyaoprövade bygg- och inredningsmaterial, fukt- och mögelskador har bidragittill att nära en halv miljon människor upplever besvär och lidanden orsakadeav inneklimatet. Därför behövs miljömärknings- och värderingssystem,byggvarudeklarationer och olika typer av miljöcertifiering. Stora lidandenuppstår av innemiljörelaterade hälsoproblem.Hälsoproblem relaterade till byggnader är ett utbrett problem. I undersök-ningar har framkommit att andelen problemhus i ligger runt 10procent (ELIB-undersökningen och Stockholmsundersökningen). Institutetför hälso- och sjukvårdsekonomi har uppskattat de samhällsekonomiskakonsekvenserna av sjuka hus till . Det handlarom ökad sjukfrånvaro, nedsatt produktivitet i arbetslivet, ökade vård- ochbehandlingskostnader inom sjukvården och minskad livskvalitet.Kemikalieinspektionens författningssamling, KIFS 1995, anger riskfakto-rer vid byggen. Negativa hälsoeffekter ges av alkalisk betong som ger sön-derdelning av mjukgörare i lim och vinylplattor, fuktpåverkan på material,färg och ytbehandlingar som avger ovanligt stora mängder kemiska ämnenefter torkfasen, oreagerade ämnen och restlösningsmedel som avges i storamängder från polymera material, direkt felanvändning av material ochprodukter samt naturmaterial som avger mycket aldehyder och terpener.Vårt boende har central betydelse för vårt sätt att bruka naturresurserna.Exempelvis går en betydande del av vår energiförbrukning åt till uppvärm-ning av byggnader. Olika typer av emissioner måste elimineras. Avlopps-hanteringen bör effektiviseras. Återanvändningen av byggmaterial kan ökaväsentligt. Kvalitetsmärkning måste bli en realitet för hela bostadsbeståndet.AMA-98 (allmänmaterial och arbetsbeskrivning) är ett exempel på denna typav krav på material och metod som frivilligt ställs branscherna emellan, ochdär kraven uttrycks i mätbara egenskaper. Krav ska finnas på fullständigainnehållsdeklarationer och varningstexter av byggnadsmaterial. Ett stortproblem är att produktkontrollen är för låg.Byggnadsteknik och -materialExperimentbyggandet kan ge en positiv hävstångseffekt för hälsa, miljöoch samhällsekonomi. Ett exempel kan påvisas från i Umeå1987 när det gäller skadesäkert byggande. Staten bör stödja särskildaprojekt som kan fungera som utvecklings- och demonstrationsprojekt förmer miljöanpassade tekniker för framtida bostadsproduktion.Stora delar av vårt bostadsbestånd har den ålder där omfattandeombyggnads- och renoveringsåtgärder behövs. Dessa åtgärder måstegrundas på en ekologisk inriktning och genomföras på ett sådant sätt attbebyggelsens arkitektoniska kvaliteter och kulturhistoriska värden tas tillvara. Investeringsprogram för att främja ekologisk hållbarhet vid ny- ochombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna områden är enviktig satsning. anser dock att anslaget för stöd tilllokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet inte tillräckligt tarhänsyn till vikten av att prioritera förbättring av bostäder, förskolor ochskolor som räknas under Klass 1 och som tidigare gick underbeteckningen "sjuka hus". Vidare är stödet till lokalainvesteringsprogram tilltaget i överkant jämfört med den i övrigtrestriktiva hållningen till exempelvis byggforskning.Den stora mängden nytillkommande byggnads-, inrednings- ochkonsumentprodukter i vår inomhusmiljö, bidrar sannolikt till utvecklingen avallergi och annan överkänslighet hos befolkningen. Det är en otillfreds-ställande situation. Byggnads- och inredningsmaterial avger bland annatångor av olika slag. Genom att ventilera kan man minska halten av flyktigaämnen i inomhusluften. Det bör dock vara självklart att material som har enlåg avgivning och är "säkra" ska väljas. Vid för hög avgivning från olikamaterial ställs dessutom ventilationen inför en omöjlig uppgift. Förore-ningarna kan helt enkelt inte vädras bort.Därför bör obligatoriska krav ställas på tillverkare och importörer avbyggnads- och inredningsmaterial vad gäller råvaror, tillsatser, emissioneroch hälsobedömning. Byggproduktlagen har ändrats till följd av EU-anpassningen, men den ändringen berör inte detta krav. bör ocksåsom medlem i EU verka för stränga normer på bygg- och inredningsmaterial.I arbetsrum bör det vara självklart att vid ny- och ombyggnad installeraöppningsbara fönster. Byggfelsförsäkringen behöver löpande följas upp ochutvärderas så att nödvändiga korrigeringar kan göras.Regeringen har att stödja arbetet för en förbättrad inomhusmiljö,kretsloppstänkande i byggfrågor samt framtagande av hälsodeklarationer avbostäder genom ökad byggforskning och förstärkt lagstöd.VentilationskontrollenVentilationens roll för uppkomsten av innemiljöproblem måste studerasvidare. måste systemen utvecklas och formas utifrån denkunskap som finns på området. Ett ventilationssystem i en byggnad haren rad olika funktioner. Luft, fukt och gaser ska transporteras bort. Denbortförda luften ska ersättas med frisk luft med rätt temperatur. I mångafall har ventilationen också uppgiften att transportera bortöverskottsvärme. Om ventilationen inte är tillräcklig för att föra bortföroreningar, ökar risken för påverkan av flyktiga organiska ämnen ochandra föroreningar. Studier visar att innemiljöbesvären är mer frekventa iflerbostadshus med mekanisk ventilation än i flerbostadshus medsjälvdragsventilation.Det är viktigt att se till att ventilationssystemet har rätt flöde i förhållandetill antalet personer, rätt tilluftstemperatur samt att flödet fördelas övertillräckligt många ventilationsdon. Riktlinjer för olika nivåer på drift- ochunderhållsinstruktioner finns publicerade av . Utbildning av driftpersonal i inneklimat ochenergifrågor är viktig. Livscykelkostnadskalkyler bör göras för attfastställa bästa livscykelkostnad och högsta energiåtgång. Service ochrengöring av ventilationssystem får inte underlåtas. Den förnybaraenergi- och elproduktionen måste få ekonomiska incitament för attlångsiktigt kunna stå för en växande andel av energiförsörjning.Byggforskning Byggforskning behövs bland annat för att:- klarlägga oförklarade skillnader i ohälsa mellan bostadstyper, befolk-ningsgrupper, geografisk belägenhet och byggnadstekniska särdrag,- besvara fysiska, kemiska och biologiska frågor om vad som är relevantabyggnadsskadekriterier, effektiva åtgärder och vilka krav som bör ställas,- formulera funktionskrav beträffande miljöpåverkande belastningar,- utforma riktlinjer för välfungerande tekniska system som säkerställerbyggnadens funktion,- utveckla hjälpmedel för att utforma och kvalitetssäkra byggprocess ochsystem klarlägga inomhusmiljöns betydelse för allergi och annanöverkänslighet, föroreningsexponeringar och sjukahus-syndromet,- klarlägga betydelsen av sociala relationer, hälsotillstånd, personfaktoreroch livsstil för byggnadsrelaterade hälsoproblem,- klarlägga affärsmässiga förutsättningar för entreprenörer och installatöreratt utnyttja forskningsresultat samt förutsättningar för ekonomiskaanalyser.Forskningen ska vara systematisk och gränsöverskridande, ha hög veten-skaplig kvalitet och vara inriktad på att ge förklaringar och att anvisavägar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett nationellt handlingsprogram för innemiljötas fram,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsmiljölagen och innemiljöfaktorerna i för-skolor och skolor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om acceptabel ljudnivå för en sund miljö,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att allergiframkallande ämnen klassificeras påliknande sätt som cancerframkallande ämnen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom befintligt anslag prioritera resurser tillexperimentbyggande och uppföljning för främjande av en god inne-miljö.Stockholm den 30 september 1999Ulla-Britt ()()()()()Skånberg (kd)()()()()1 Yrkande 3 hänvisat till SoU.Elanders Gotab, 1999