mot · GM02Ub10 · 1999-05-07 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub10av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:94 Vissa forskningsfrågorInledningPropositionen tar upp statens ansvar och uppgifter samtformerna för forskningspolitiken. Därtill behandlasforskningens omfattning, inriktning och fördelning. Ettsärskilt avsnitt ägnas åt myndighetsstrukturen, ett annat åtsamverkan mellan universitet och högskolor och samhället iövrigt och ytterligare ett åt forskningsstiftelserna.Avslutningsvis berörs vissa internationella frågor. Med andraord väljer regeringen att stycka upp hela forskningsområdet idelar, som inbördes är beroende av varandra. Ambitionen varatt ta ett helhetsgrepp. I stället bryter man ut en del frågoroch samtliga resonemang är inte ens föremål för beslut utanregeringen avser att återkomma. Detta förfaringssättförsvårar oppositionens arbete och fördunklar den helhetsom förslaget ska resultera i.Forskningen har stor betydelse för alla delar av samhället och desslångsiktiga karaktär innebär att staten, som företrädare för det gemensammaintresset, måste ta ett betydande ansvar. Detta är också utgångspunkten iforskningspropositionen. Här påpekas också att den snabba vetenskapligautvecklingen inneburit att förväntningarna på forskningen ökat vad gällersåväl tillväxt som t ex miljö och hälsa. Mot bakgrund av denna medvetenhethade det också varit på sin plats att diskutera forskningsfrågorna som helhet.Kristdemokraterna har för avsikt att återkomma med förslag tillhelhetslösningar i en egen motion rörande hela området. I den kommer vi attpresentera vår grundsyn på grundutbildning, forskning, forskarutbildning ochorganisation. I denna motion väljer vi därför att endast kommentera några välavgränsade delar av regeringens proposition.Statens uppgifter i fråga omforskning ochutvecklingsarbeteBegreppen grundforskning och tillämpad forskning ärotydliga i sin innebörd, något som också påpekades iForskning 2000. Utgångspunkten borde därför ha varit enprecisering av begreppen. Någon sådan görs inte. Ipropositionen markeras i stället statens särskilda ansvar förgrundforskning. anser att statens ansvaromfattar både grundforskning och tillämpad forskning, menatt det finns anledning att staten tar ett särskilt ansvar för dedelar som rör grundforskningen och forskarutbildningen.Regeringen borde i sammanhanget också tagit upp relationentill grundutbildningen.När det gäller det särskilda ansvaret för forskningens frihet är det viktigtatt grundforskningen sker utifrån inomvetenskapliga bedömningar. När detdäremot gäller den tillämpade forskningen har staten inledningsvis ett ansvaratt, utifrån övergripande politiska mål, bedöma på vilka områden forsknings-behoven finns. Vidare är det statens uppgift att garantera forskningens frihet.Propositionen kunde ha varit tydligare även i detta.ForskarutbildningPropositionen tar upp några med forskarutbildningensammanhängande frågor. När det gäller anställning somforskarassistent skall, enligt förslaget, sådan ges till personersom har avlagt examen högst före ansökningstidensutgång. I texten markeras förvisso att en förlängning kangöras vid ledighet på grund av sjukdom,totalförsvarstjänstgöring, vissa förtroendeuppdrag ellerföräldraledighet. För är detta en alltförvag skrivning. Vi anser att det är av största vikt att kvinnoroch män kan verka på lika villkor vid universitet ochhögskolor. Därför bör det utredas vilka informella hindersom fortfarande omöjliggör detta. Dessutom ser vi medfördel att den nyblivne forskaren skall ha tid att fåarbetslivserfarenheter, fältförankring, som sedan gör dennebättre för forskningen inom ramen för dentraditionella organisationen. Vi anser därför attfemårsgränsen skall tas bort.Fördelning mellan lärosätenDet faller på statens lott att göra avvägningen mellan fastaoch rörliga resurser. Regeringen anser att det är viktigt attlärosätenas egna resurser är så stora att de möjliggör ettsjälvständigt agerande. Det anses vidare vara en viktiguppgift att statsmakterna medverkar till att universitet ochhögskolor blir starka och attraktiva parter i samverkan medexterna intressenter. Regeringen gör också prioriteringen attde förstärkta statliga resurserna framför allt skall gå tillgrundforskning och forskarutbildning. Däremot har vi invändningar när detgäller fördelningen mellan lärosäten.Regeringen menar att basen utgörs av de traditionella och etableradeuniversiteten. anser att regeringens skrivningar kan tolkassom en rangordning mellan traditionella och nytillkomna lärosäten. Vi villdärför markera att alla lärosäten har sin del i mångfalden. Det är viktigt attdelärosäten som godkänts för att få ansvara för ett vetenskapsområde också fårbedriva forskarutbildning så att dessa lärosäten fortsätter att utvecklas i enpositiv riktning. De små och medelstora högskolorna måste få sin beskärdaandel. I sammanhanget vill vi också tillägga att vi ser positivt på attfristående institut får växa fram som en naturlig del i den svenska strukturen.MyndighetsstrukturenDen parlamentariska kommittén Forskning 2000 ansåg attdagens forskningssystem bygger på en konstlad uppdelningmellan grundläggande och tillämpad forskning och mellandisciplinerad och tvärvetenskaplig forskning. Uppdelningenansågs leda till ett starkt splittrat forskningssystem där olikabeslutsformer och kvalitetskriterier tillämpas ochtvärvetenskapliga insatser försvåras. För att förenklaforskningssystemet och stärka sambandet mellangrundforskning och tillämpad forskning föreslog man därföratt dagens forskningsråd och sektorsorgan läggs ned ochresurserna överförs till nya forskningsråd.Regeringen talar i propositionen om att dagens organisation förforskningsfinansiering kan behöva omprövas, men anser sig inte beredd attlägga fram förslag angående den närmare utformningen av en nymyndighetsstruktur. Först behövs en mer ingående analys av den nuvarandeorganisationens omfattning. Därför vill man tillsätta en arbetsgrupp meduppdrag att föreslå en myndighetsorganisation för forskningsfinansiering.Inför den analysen presenterar regeringen sex utgångspunkter, varavKristdemokraterna speciellt vill betona två:- De medel som avsätts för forskning måste fördelas medutgångspunkt i krav på hög inomvetenskaplig kvalitet.- De medel som avsätts för forskning till stöd förverksamheten inom ett visst samhällsområde måste fördelasockså med utgångspunkt i relevansen på området.När den nya myndighetsstrukturen diskuteras är det viktigtatt överväga balansen mellan grundforskning och tillämpadforskning som är direkt relaterad till samhällets behov. Detär också viktigt att den tvärvetenskapliga forskningens behovtillgodoses. Denna forskning behandlas inte i regeringensproposition.Forskningens inriktning ochfördelningRegeringen utgår från att det är statsmakternas ansvar attgöra de övergripande avvägningarna beträffandeforskningens inriktning. Däremot bör övriga avvägningar ihuvudsak göras inom forskarsystemet.När det gäller den övergripande avvägningen mellan grundforskning ochtillämpad forskning läggs det i propositionen fast att statens ansvar omfattarbåda. Grundsynen är och skall vara att statens forskningsinsatser bör kunnases i ett sammanhang, men att de samhällsinriktade forskningsinsatsernamåste kunna ses i perspektiv av behoven inom berörda samhällssektorer.Staten har dock ett särskilt ansvar för medel till grundforskningen ochregeringen anser det angeläget att öka resurserna för denna. Uppfattningendelas av Kristdemokraterna.I avvägningen mellan vetenskapsområden kommer de närmare förslagenom resurser till och avvägningar mellan områden att presenteras först ibudgetpropositionen för och i en kommande forskningspolitiskproposition. I den nu aktuella propositionen redogör emellertid regeringenför sin övergripande syn på hur resurser skall fördelas mellan olika områden.Det största behovet av ökade forskningsresurser bedöms finnas inom detteknikvetenskapliga och det naturvetenskapliga området. Det finns ennärmast total samstämmighet om detta. Frågan är emellertid om resurser fördenna forskning skall tas från humaniora och samhällsvetenskap. Forskning2000 bedömer att resurserna för samhällsvetenskaplig forskning kanminska, och regeringen uppfattar kommitténs förslag till omprioriteringarsom motiverat utifrån kravet att inte föreslå en ökning av statsutgifterna.Regeringen markerar dock att den samhällsvetenskapliga och humanistiskaforskningen är angelägen och anser sig inte beredd att föreslånedskärningar inom dessa områden. Detta är viktiga utgångspunkter.Kristdemokraternas inställning är att den naturvetenskapliga forskningenspelar en avgörande roll för en fortsatt välståndsutveckling. Framgångsrikekonomisk utveckling i en internationaliserad miljö kräver en kontinuerligforskning och utveckling, parallellt med satsningar på kunskapshöjandeutbildning och successiv kompetenshöjning i samhälls- och näringsliv. Fördenna forskning finns emellertid en rad finansiärer vars medel är specielltdestinerade för denna typ av forskning.När det gäller forskningen inom humaniora och samhällsvetenskap finnsinte samma kommersiella intressen. Staten måste därför ta ett särskilt ansvarför att uppvärdera och stärka den humanistiska forskningen. Humaniora harstor betydelse för kulturella, andliga och historiska utveckling ochsjälvförståelse, men lockar mera sällan till ekonomisk samverkan mednäringslivet. Ämnen vars främsta samhällsuppgift består i att skapasammanhang, självreflektion och kritisk distans, samt vara kulturbärare,upplevs inte ha en omedelbar nytta för näringslivet, men är omistlig för vårtlands välfärd och välbefinnande i en djupare mening. Det goda, mänskligasamhället har också behov av djupa insikter i och kunskaper om andliga,kulturella, historiska, sociala och etiska värden. Vi kristdemokrater villdärför slå vakt om den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen.I propositionen markeras också att avvägningen mellan bredd ochkoncentration i den ämnesmässiga inriktningen främst är ett ansvar för läro-sätena. Regeringen poängterar emellertid nödvändigheten av bredd. Forskar-utbildning måste självfallet alltid vara kopplad till forskning. finnsen risk att våra specialiserade områden med spetsutbildningar inte får detstöd som behövs för att ligga i frontlinjen vad gäller forskningen. Därför ärdet inte lika självklart att alla som bedriver forskning också måste bedrivaforskarutbildning och vi ser en fördel i att inte alla lärosäten sysslar medallt.Det viktigaste är att det sammantagna resultatet blir positivt för nationen, närdet gäller såväl bredd som djup. Ansvaret för denna helhetssyn kan inte fallapå enskilda lärosäten. Regeringen bör initiera en utredning om hur balansenmellan bredd och koncentration i den ämnesmässiga inriktningen kanupprätthållas i landet.Samverkan mellanuniversitet och högskoloroch samhället i övrigtKristdemokraterna delar regeringens uppfattning att det inteskall göras någon ändring av högskolelagens bestämmelseom att universitet och högskolor skall samverka med detomgivande samhället och informera om sin verksamhet. Detär också viktigt att forskarnas rätt till uppfinningargaranteras. Däremot är vi inte överens med regeringen närdet gäller den fulla kostnadstäckningen.I propositionen utgår regeringen från att principen om full kostnads-täckning skall gälla inom svensk forskning och föreslår att en modell tasfram för beräkning av detta. Med full kostnadstäckning menas att externafinansiärer skall täcka samtliga kostnader som uppstår i samband med detuppdrag eller projekt som finansieringen avser. Detta gäller såväl direktakostnader för t. ex. löner, lokaler och materiel som kostnader för infra-struktur i form av bibliotek, administration, gemensam service etc. utanvilken arbetet inte skulle kunna bedrivas.Principen om att alla finansiärer fullt ut skall svara för kostnaderna för denegna verksamheten gäller, enligt regeringen, . Man påpekar ocksåatt kostnadsfördelningen för verksamhet vid universitet och högskolor harkommit att bli en alltmer betydelsefull fråga med växande andel externfinansiering. Trots att principen om full kostnadstäckning gäller tillämpasden inte av alla aktörer, varför lärosätena inte fått alla kostnader täckta. Istället har olika villkor och kostnader mellan ämnesområden, lärosäten ochfinansiärer utvecklats. Regeringen konstaterar mot bakgrund av detta attuniversiteten och högskolorna behöver vidareutveckla den ekonomiskaredovisningen. I anslutning till utarbetandet av den nya modell somregeringen planerar skall också undersökas på vilket sätt viss ersättning förkompetensutveckling kan ingå.Kristdemokraterna anser i likhet med flera remissinstanser att universitetoch högskolor skall vara basfinansierade för att utföra forskning i samhälletstjänst. Det är emellertid orimligt att berörda institutioner ånyo skall hatäckning för baskostnaderna inom den s k fulla kostnadstäckningen. Vi anseratt universitet och högskolor skall ha full kostnadstäckning för reellamerkostnader men inte ha en fastställd procentsats för alla projekt. Vi läggerdärmed en annan innebörd i begreppet full kostnadstäckning. När en nymodell utarbetas är det också nödvändigt att man finner en lösning på fråganhur ersättning för kompetensutveckling skall kunna garanteras. Vi anser attlärosätet själv har ansvar för kompetenshöjningen av sin personal ochkostnaderna bör därmed täckas av ordinära fakultetsanslag. I sammanhangetvill vi också poängtera hur viktigt det är att universitet och högskolorvidareutvecklar den ekonomiska redovisningen och att organisation ochkostnader ses över. Det är viktigt att så stor del som möjligt av resursernaanvänds för själva forskningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en helhetssyn på forskningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att grundforskningen skall ske enligt inomvetenskapligabedömningar och att tillämpad forskning bör ske utifrån övergripandepolitiska mål,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta bort femårsregeln vad gäller forskarassistenttjänsterna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de högskolor som tilldelats vetenskapsområden också måste fåresurser för forskning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en balans mellan forskning med hög inomvetenskapligkvalitet och forskning inom ett visst samhällsområde vid medelstilldelning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att stärka och uppvärdera den humanistiska ochsamhällsvetenskapliga forskningen och forskarutbildningen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om hur balansen mellan bredd och koncentration iden ämnesmässiga inriktningen kan upprätthållas i landet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en ny modell utarbetas vad gäller full kostnadstäckning.Stockholm den 6 maj 1999Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()