mot · GN02Ub259 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub259av Tolgfors, ()SkolpolitikenDe har krisrapporterna om den svenska skolan duggat tätt.Lärare som bränner ut sig, elever som går ut utan att kunnaläsa och skriva, ett hårdnande klimat med mobbning och våld, samt ständigpengabrist är några av de bilder som förmedlats.Ett kan konstateras: Något är allvarligt fel när så många barn och ung-domar går igenom hela skoltiden och vantrivs, utan att tillgodogöra sig bas-kunskaper och utan att hitta sin nisch i livet.Det sätt skolan organiseras och drivs på är föråldrat, vilket är en grund förproblemen. Det svenska skolsystemet behöver stöpas om från grunden.Enhetsskolan måste avskaffas.- Alla elever skall ha rätt att välja skola på lika villkor.- Alla skolor måste behandlas lika oavsett huvudman.- Skolans verksamhet skall ledas av skolans medarbetare, inte avpolitiker.- Skolans resurser måste styras till undervisningen.- Profilering som höjer kvaliteten och gör att fler barn kan komma tillsin rätt måste uppmuntras.- Kvalitetsgranskningen av skolan måste intensifieras.Ta bort politikenIdag styrs skolan av , , kommunfullmäktige, barn-och ungdomsnämnder, kommundelsnämnder och brukarstyrelser. Det ären oerhört topptung och byråkratisk organisation, med starkt begränsadfrihet för skolornas ledningar.De som arbetar i skolan - skolledning, lärare och elever - har alldeles förlitet inflytande över skolans arbete. De som har det praktiska ansvaret harinte rätten att fatta beslut. De som inte arbetar i skolan - politiker på olikanivåer - har alldeles för stort inflytande. De som fattar beslut behöver aldrigse de praktiska konsekvenserna av besluten.Ansvaret och möjligheten att ta beslut måste flyttas till skolorna, därskolledning och lärare tillsammans med barn och föräldrar kan forma verk-samheten.För att åstadkomma detta måste kommunfullmäktige, barn- och ungdoms-nämnder, kommundelsnämnder och politiskt frammanade brukarstyrelserlyftas bort från styrningen av skolan. Det innebär inte att det inte skallfinnaskommunala skolor, men väl att de som arbetar i skolan styr verksamhetenbättre än de som inte gör det.Riksdagen skall lägga fast nationella riktlinjer och mål för skolans verk-samhet. Det skall finnas en nationell målbaserad läroplan. Men hur målennås skall avgöras av respektive skola.Profilering och mångfaldMänniskor är olika. Vi har olika intressen och har olika förmåga. Någrafå har lätt för det mesta. De flesta har olika lätt för olika saker, men allahar vi något vi är bra på. En del av oss är teoretiskt intresserade, andragillar att jobba med händerna.En skola som bortser från människors olikheter kan aldrig bli framgångs-rik. I stället gäller att skolan måste ta vara på varje barns förmåga och bidratill att utveckla den. Alla kan inte bli lika bra på allt, men alla kan bli brapånågot.Ju smalare skolans utbud är desto färre barn kommer skolan att passa ochfungera bra för. Dagens situation förtrycker alla de barn som inte trivs ellerkommer tillrätta i den kommunala enhetsskolan. Omvänt gäller att ju bredareskolans utbud är, desto fler barn och ungdomar kommer att finna sig till rätta,känna sig lyckade och göra väl ifrån sig i skolan.När det gäller idrott har profilering och specialisering alltid accepterats.Inga rop har hörts som varnat för segregation eller elitskolor. harkommuner strävat efter att tilldelas något av landets idrottsgymnasier.Det är lika naturligt att landets skolor inte bara får utan också aktivtuppmuntras att specialisera sig på olika teoretiska ämnen, konst, musik elleren speciell pedagogik. Om varje skola finner sitt område att bli särskiltduktig på kommer kvaliteten i det samlade skolsystemet att öka.Har man särskild fallenhet för matematik måste man kunna läsa det på enskola som lägger särskild vikt vid matematikundervisningen. Gillar manhistoria extra mycket måste man kunna söka sig till den skola som delar ochprioriterar detta intresse. Utvecklas man bättre i en skola som satsar påmiljön, eller på att utveckla sin egen speciella pedagogiska inriktning måsteman ha rätt att söka sig dit. Alla dessa profiler är möjliga i en målstyrdskola.Samtidigt kommer ett antal skolor, inte minst på mindre orter och pålandsbygden att ha en allmän profilering. Profilen blir då att vara bygdensskola av god kvalitet. Många mindre skolor på mindre platser har lagts nereller hotats av nedläggning . Många av dessa skolor kanräddas med ett statligt garanterat och finansierat skolval för alla landetselever. De små bygdeskolornas överlevnad blir då inte en fråga för städernaspolitiker utan för bygdens invånare.Också för lärarna skulle ökad profilering vara en . Möjligheten attutvecklas i sitt ämne förbättras och elevernas motivation höjs. Här finnsockså incitament för vidareutbildning och förkovran.Profileringen skapar också en sund konkurrens mellan landets skolor,oavsett huvudman.Varje elevs utbildning blir bättre än vad som annars skulle bli fallet närskolorna söker hitta sina profilområden. Detta innebär att fler barn ochungdomar kommer till sin rätt. Det är utvecklande för landet som helhet.Nationellt finansierad och garanterad valfrihetAlla elever måste ges lagstadgad rätt att välja den skola där man kanväxa och komma till sin rätt. För att denna valfrihet skall varaverkningsfull krävs en statlig finansiering som är lika för alla. Detbetyder inte att skolpengens storlek skall vara lika för alla, men väl attprinciperna för skolpengen skall vara det.Det finns, som visat, goda möjligheter att med objektivakriterier fastställa skolpengens storlek. Barn med särskilda behov skallgaranteras att deras behov kan mötas. Så sker inte idag.Viktigast är denna statligt finansierade och garanterade valfrihet för barnmed funktionshinder, vilket utvecklas i en särskild motion, 1999/2000:Ub228.Att skapa en nationellt finansierad och garanterad valfrihet är enrättvisefråga. skiljer sig kommunernas elevkostnader dramatiskt. Denena kommunen kan avsätta nästan dubbelt så mycket till skolan per elev somden andra kommunen. Det är orimligt att skillnaden skall vara så storberoende på var i landet man bor. Alla barn har rätt till en god utbildning ochen bra start i livet.Varje elev kan med en nationell skolpeng välja skola och sedan följerresurserna med honom eller henne till den skola man valt. Pengarna passeraralltså aldrig hemkommunen. Det gör att resurserna verkligen kommerbarnens utbildning till godo.Finansieringen av den nationella skolpengen sker genom en skatteväxlingmed kommunerna. Förändringen är således kostnadsneutral för kommunerna.Lägg pengarna på rätt sakerSkolans resurser måste i ökad utsträckning styras till undervisning ochläromedel.En alltför stor del av skolans resurser går till administration . Skolanhar blivit en del av den offentliga byråkratin. Det är frapperande att mångafriskolor klarar sig utan administratörer i den omfattning som kommunalaskolor har.Många rektorer känner vanmakt över det stora antal möten som tvingardem att vara borta från sina skolor och hindrar delaktighet i undervisningenoch kontakter med lärare och elever.Många kommuner tar ut hyror för skollokalerna som överstiger vad de ärvärda på marknaden. Kommunerna avsätter pengar till skolan för att sedanhämta tillbaka dem via hyran. Det underliga inträffar att trots alla larm omhur dålig miljön är i svenska skolor, så är lokalerna ändå riktigt dyra.Kommunerna har förbyggt sig och saknat tillräckligt kostnadsmedvetande.Samtidigt saknar de kommunala skolorna möjlighet att säga upp alltför dyralokaler, eller minska ytan som skolan använder i befintliga skollokaler.Lokalerna används inte effektivt, varken med avseende på ytan eller tiden.I andra länder delas skoldagen upp i ett förmiddags- och ett eftermiddags-pass. Därigenom kan lokalkostnaderna halveras och barnfamiljerna fårdessutom möjlighet att välja det schema som passar föräldrarnas arbetstiderbäst.Många framgångsrika friskolor bebor lokaler som varit kommu-nala skollokaler. Det är inte sällan mindre än motsvarande kommunalalokaler.För att frigöra resurser till undervisningen är bättre lokalutnyttjande ochmindre administration nödvändigt.Ökad kvalitetsgranskningAlla landets skolor måste bedömas efter samma kriterier oavsetthuvudman.Kvalitetsgranskningen är så viktig att den måste ökas både i omfattningoch kvalitet. Ett nationellt i skolan måstedärför upprättas. För att skolor skall få möjlighet att ta emot den nationellaSkolpengen måste de vara kvalitetsgodkända. Berörda delar av Skolverketkan därmed avvecklas.Den viktigaste kvalitetsgranskningen kommer dock elever och föräldrar attstå för. När full frihet att välja skola införs kommer de skolor som är duktigaoch seriösa att belönas. De skolor som halkar efter eller missköts kommerfinna att elevunderlaget minskar.Eftersom resurserna följer eleven och ingen skola kan särbehandlas avkommunerna, på det vis som sker , blir skolorna helt beroende avförmågan att attrahera elever. Hela tänkandet i skolan förändras därmed. Detblir helt centralt hur hög skolans kvalitet är, hur lyckad dess profilering äroch hur skolan uppfattas och samverkar med det omgivande samhället. Ingenskolledning har råd att bortse från hur skolans resultat utvecklas.Skolor som långvarigt underlåter att uppfylla ställda kvalitetskrav kommeratt tvingas att lägga ner. Det kommer ske antingen genom att deras rätt att taemot den nationella skolpengen dras in, eller genom att eleverna helt enkeltväljer andra skolor.En skola i symbios med övriga samhälletEn framgångsrik skola måste leva i symbios med det omgivandesamhället. Att ta upp dagens nyheter i samhällsundervisningen, attlöpande och konsekvent bjuda in företagare, vårdpersonal, politiker ochandra yrkesgrupper till skolan, att låta eleverna göra specialarbeten pånäraliggande arbetsplatser, att använda Internet för informationssökningoch att göra studiebesök är några exempel på hur det kan gå till.Att föräldrarna är engagerade i sina barns skolgång är dock den utanjämförelse viktigaste förankring som skolan kan ha i samhället. Detta är ettstort ansvar för skolan, men framför allt för barnens föräldrar.Mycket talar för att självständiga eller självständigare skolor har lättare föratt engagera föräldrar. Många friskolor har och bygger sin verksamhet på ettimponerande föräldraengagemang. Många har dessutom hela bygden bakomsig.Om de kommunala skolorna blir självständiga enheter, utan politiskstyrning, lär förutsättningarna för föräldraengagemang i verksamheten öka.Vem vill hjälpa till att städa, eller vara rastvakt för att värna den kommunalabudgeten? Det är en betydande skillnad när människor vet att den hjälp och det engagemang man visar kommer det egna barnet och den egnaskolans verksamhet till del.Ett vitalt skolsystemGenom alla dessa förändringar skapas ett tydligt samband mellanskolornas kvalitet och ekonomi. Elevernas val av skola styrresursfördelningen. En bra skola får god elevtillströmning och därmedgod ekonomi. Illa skötta skolor tappar elever och får genom detta ensignal om behovet av att trappa upp kvalitetsarbetet. Riktigt dåligt sköttaskolor - både kommunala och enskilt drivna - förlorar rätten att ta emotskolpeng och måste därmed stängas.Profilering och nischkunnande belönas. Ett kontinuerligt omvandlingstryckskapas. Skolledning och lärare får mycket bättre möjligheter att påverka sinarbetssituation. Skolorna får själva avgöra vad pengarna skall användas till.Resurserna kommer därmed att styras mer till undervisning och god miljöoch mindre till administration. Resultaten blir möjliga att följa och utvärdera.Elevens kunskapsinhämtning blir skolans fokus.Den mångfald av skolor och profiler som skapas gör att alla barn får bättremöjligheter att komma till sin rätt, att lära sig och att utveckla. Välfärds-vinsten som görs när tusentals barn får bättre möjligheter att trivas kan inteöverskattas.Skolan är till för att hjälpa barn och unga människor att växa.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alla barns rätt att välja skola,2. att hos regeringen begär förslag till en statligtfinansierad och garanterad möjlighet för alla barn att välja skola,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den politiska styrningen av skolan,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att alla skolor kvalitetsgranskas ochbedöms efter samma kriterier oavsett huvudman,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mångfald och profilering i skolan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolans kontakt med samhället,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolans resurser för undervisningen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av ett nationellt i skolan.Stockholm den 4 oktober 1999Sten Tolgfors (m)