mot · GN02N16 · 1999-12-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N16av Strömbom, ()med anledning av skr. 1999/2000:33 Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten1 BakgrundI propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30) redovisarregeringen sin bedömning av det långsiktiga behovet av anställd personalinom Försvarsmakten. I propositionen redovisas även förslag tillförändringar i Försvarsmaktens grundorganisation.Regeringen redovisar nu i skrivelse 1999/2000:33 Utvecklingsprogram förkommuner med särskilda utvecklingsproblem främst på grund av struktur-omvandlingar inom Försvarsmakten följande bedömning av minskningen avsysselsättningen i vissa kommuner, utifrån sitt förslag rörande Försvars-maktens strukturförändringar:- tappar ca 215 arbetstillfällen,- ca 425,- ca 450,- ca 400,- ca 400 (varav ca 140 och ca 250 arbetstillfällen),- ca 900.Härutöver har bl.a. och kommuner vid tidigareomstruktureringar påverkats av minskad sysselsättning inomFörsvarsmakten.Sysselsättningen i kommun har minskat. Underhösten 1999 har ytterligare ca 300 anställda varslats vid /iKarlskoga.2 och försvaretKristdemokraterna står bakom beslutet att ändra färdriktning när detgäller utformningen av försvaret från ett utpräglat invasionsförsvar till enmer flexibel organisation med hög anpassningsförmåga, grundad påallmän värnplikt som kan möta och hantera morgondagens hot. Ettkristdemokratiskt utformat försvar byggt på våra ekonomiska ramarskulle innebära en förändrad grundorganisation.Försvarsberedningen var enig om att grundorganisationen måste utvecklaslångsiktigt mot en insats- och kompetensorganisation. För att klara detta ärdet nödvändigt att främst större etablissemang eftersträvas som medgersamträning, samövningar och fördjupad systemkunskap. Vi kristdemokratermenar därför att regionala måste bevaras föratt bibehålla och förstärka kompetensen för territoriellt försvar. Den struktursom skapats rivs upp genom regeringens förslag.I försvars- och säkerhetspolitiken är det nödvändigt med stabilitet ochlångsiktighet. Att projektera och utveckla materiel, att utbilda och bedriva enkontinuerlig verksamhet som en omfattande omstruktureringförestår ställer nu Försvarsmaktens och försvarsindustrins personal införstora utmaningar. Stora nedskärningar i ett skede när Försvarsmaktensekonomi har utsatts för enorma påfrestningar och instabila regler ger ringatrovärdighet åt viljan att utforma ett nytt försvar. Viktig kompetens riskeraratt gå förlorad och arbetet med ominriktningen försvåras.Brutna löften, instabila regler och därtill en kraftig ramreduktion har nulett till en stressad och oordnad planeringsprocess med stor risk förmaterielförstöring. Till följd av regeringens oförmåga att lösa Försvars-maktens ekonomiska problem avvisade de ekonomiskaramar som Socialdemokraterna och lade fram. Vi ställer oss inteheller bakom den försvarspolitiska proposition som är resultatet avSocialdemokraternas och uppgörelse.3 Regeringens åtgärderI skrivelsen om utvecklingsprogram för vissa kommuner redovisarregeringen att man tillsatt en arbetsgrupp i , den s komställningsgruppen. Gruppens uppgift är att lämna förslag till åtgärderför att stödja en positiv utveckling av arbetsmarknaden och övergång tillnya näringar i följande kommuner: , , , ,, , och Hässleholm.Omställningsgruppen, som särskilt skall arbeta med att stimulerakommunernas förutsättningar för tillväxt och befintligt näringsliv, skall ävenmedverka vid genomförandet av etableringar av privata företag och vidlokaliseringar av statlig verksamhet.Regeringen presenterar ett fempunktsprogram med åtgärder inom följandeområden:- Lokalisering av statlig verksamhet- Omvärlds- och sårbarhetsanalyser och utvecklingsplaner- Infrastrukturåtgärder- Särskilda åtgärder- Utveckling av arbetsmarknad och övergång till nya näringarRegeringen har vidare anlitat konsultföretag för att initiera samarbeteavseende etablering av privata tjänsteföretag i de prioriteradeförsvarsorterna. Mer än 1 000 nya arbetstillfällen inom den privataföretagssektorn skall enligt regeringen tillskapas på dessa orter.4 Lokalisering av statliga verksamheter, m.m.Regeringen avser att lokalisera ca 1 280 statliga arbetstillfällen i deaktuella kommunerna. I skrivelsen förutsätter regeringen att den har friahänder att besluta om den omfattande omflyttningen av statligamyndigheter och andra verksamheter. Lokaliseringarna skall ske isamarbete med berörda myndigheter, fackliga organisationer, kommuneroch . Myndigheternas kompetens och servicenivåskall säkerställas. Kostnaderna för utlokaliseringen skall rymmas inomde tidigare angivna ekonomiska ramar.Kristdemokraterna hävdar att det är som har att fatta beslut omden planerade stora omflyttningen. har tidigare uttalat att frågorom lokalisering av statlig verksamhet som är av större vikt eller på annat sättav principiell betydelse bör underställas (bet. 1996/97:AU2, rskr.1996/97:106). Regeringens förslag bör därför redovisas i en proposition ochbeslutas av riksdagen.I skrivelsen anges inte vilka verksamheter som skall utlokaliseras. Deverksamheter som genom tidigare riksdagsbeslut lokaliserats till en viss ortkan rimligen inte flyttas utan nytt riksdagsbeslut. Inför beslut omutlokalisering bör även göras en åtskillnad mellan statliga myndigheter somenbart kan verka i och andra som kan lösa sina uppgifterutanför huvudstaden. Vissa myndigheter har viktiga samordningsuppgifteroch/eller är att betrakta som stabsmyndigheter till regeringen och kan därförinte bedriva sin verksamhet på annan ort än . Enligt uppgift harredan vissa statliga verksamheter fått direktiv om förflyttning och ÖCB är enav dessa. ÖCB kan nämnas som exempel på en myndighet som är enstabsmyndighet, vilket innebär att den verkar genom och har ständigkommunikation med offentliga och civila organ såsom ,, och koncernledningar. Med anledningav den centrala roll som ÖCB har anser vi Kristdemokrater att det verkarorimligt att utlokalisera verksamheten. ÖCB:s centrala roll var också skälettill att vid bildandet av ÖCB beslutade attverksamheten skulle vara lokaliserad i (FöU 1984/85:11).I den regionalpolitiska propositionen (prop. 1997/98:62 s. 106)anges följande beträffande lokalisering av statliga myndigheter: "Riksdagenlade fast vissa riktlinjer för lokalisering av statlig verksamhet. Däruttalas bl a att omlokalisering, men framför allt decentralisering, är viktigainslag i strävandena att åstadkomma en balanserad regional utveckling inomlandet. Överväganden vid omlokalisering av central statlig verksamhet bör iförsta hand ske till de s.k. stödjepunkterna, dvs. länscentra eller vissa andraorter i eller i anslutning till stödområdet. En utgångspunkt är att myndighetenäven efter en omlokalisering eller decentralisering skall kunna fullgöra sinaarbetsuppgifter effektivt. Det gäller således att förutom de regionalpolitiskaaspekterna beakta förutsättningarna att behålla och rekrytera kvalificeradpersonal, behovet av kontakter med andra myndigheter, medflyttandesmöjligheter till arbete m.m. Lokalisering även till andra orter änstödjepunkter, särskilt i sydöstra och , kan komma ifråga. När det gäller lokalisering av nya myndigheter är det viktigt att prövamöjligheterna att välja annan lokaliseringsort än . "anser att dessa riktlinjer skall följas. Det är därförviktigt att studera hur tidigare omflyttningar av statliga verksamheter harfungerat i förhållande till vad regeringen har betonat i ovan nämndaproposition. I de konsekvensstudier som har genomförts efter tidigareutlokaliseringar av statliga myndigheter från framkom atteffektiviteten minskar och ligger på en lägre nivå efteromlokaliseringen. Myndigheterna tappar många av sina kompetentamedarbetare till följd av att många anställda väljer att inte flytta med. Deluckor som uppstår efter högt kvalificerad personal, tar både och ärkostsamma och i vissa fall omöjliga att helt fylla. En viktig anledning till attde anställda inte väljer att flytta med är svårigheter för medflyttande attfinnaett nytt likvärdigt arbete inom sitt kompetensområde på den nya orten.Behovet av personliga kontakter med , med andra verk ochmyndigheter, organisationer, institutioner och det privata eller statliganäringslivet innebär att oftast mer tid åtgår till resor. Kostnaderna förresandet överstiger ofta de sänkta hyreskostnaderna med god marginal.Vi kristdemokrater vill även betona vikten av att staten bedriver enpersonalpolitik med hänsyn och omsorg om sina anställda.5 Omvärlds- och sårbarhetsanalyser och utveck-lingsplanerRegeringen avser att tillhandahålla särskilda resurser för att stödjakommunernas arbete för att utveckla en allsidig näringslivsstruktur ochskapa förutsättningar för att attrahera privata företag.Kristdemokraterna förutsätter att en stor del av analysarbetet redan är gjorti arbetet med de regionala tillväxtavtalen och att här finns en bra grund förvidareutveckling av de lokala förutsättningarna.6 InfrastrukturåtgärderRegeringen avser att tidigarelägga vissa infrastrukturinvesteringar i ettantal av de berörda kommunerna. Tidigareläggningen finansieras genomomprioritering inom befintliga budgetramar. Detta innebär attefterlängtade och välbehövliga infrastrukturinvesteringar någonannanstans i landet senareläggs. Infrastrukturfrågorna bör avgöras i ettsammanhang som medger att helheten går att överblicka. Att fatta beslututan sammanhang är ett oklokt sätt att hantera frågor som rörinfrastrukur.Kristdemokraterna anser vidare att regeringen till bör redovisade konsekvenser för trafiksäkerhet, framkomlighet och miljö som uppstår pågrund av dessa senareläggningar.7 Särskilda åtgärderFör att kunna nyttja avser regeringen att prioriteraresurser för nationell medfinansiering till de regioner vari de kommunersom berörs ingår. Detta förfarande innebär att medlen till andra regionerminskas i motsvarande del. anser att regeringen ävenbör redovisa de regionala konsekvenserna av denna omfördelning.Statliga fastigheter, andra anläggningar och vissa markområden avsesställas till förfogande för annan verksamhet och omvandlas på gynnsamma,affärsmässiga villkor. Staten bör i detta sammanhang även pröva möjlighetenatt där det är möjligt ställa lokaler till och kommunernasförfogande för social verksamhet och omsorgsverksamhet.Kristdemokraterna anser att det inte är en huvuduppgift för staten att ägaoch förvalta fastigheter och ser det som önskvärt att staten minskar sittfastighetsinnehav.8 Utveckling av arbetsmarknaden och övergång tillnya näringarKristdemokraterna delar regeringens uppfattning att en ökning av denprivata sysselsättningen är grundläggande för en positiv regional ochkommunal utveckling. Omställningsgruppens uppdrag är att medverkatill att förutsättningar skapas för över 1 000 nya privata arbetstillfällen.Regeringen skriver att detta projekt och etableringen av privata företagskall finansieras inom ramen för budgeterade medel. Vilka medel somavses anges inte i skrivelsen. anser att arbetet med attskapa nya privata arbetstillfällen rimligen bör ske oavsettförsvarsnedläggningar.9 Kommunvis beskrivning av planerade åtgärderFör kommun anges bl a att den verksamhet som bedrivs vidStiftelsen skall utvecklas och kunna ge ca 60 nyaarbetstillfällen. som detta offentliggjordes meddelades attCold , det bolag där själva verksamheten bedrivs, gått ikonkurs. Regeringens planer för och dess möjligheter attytterligare anställa 60 personer tycks därigenom vara utan substans.10 Övriga synpunkterSom komplement till Omställningsgruppens arbete redovisar regeringenalla de förekommande åtgärds- och finansieringsmöjligheter somexisterar . Det är resurser som finns, oberoende avförsvarsbeslut. förutsätter att dessa möjligheter redanidag till fullo nyttjas. Man kan till exempel förutsätta att de nyautbildninginsatser som nämns i skrivelsen borde ha tillskapats oberoendeav försvarsbeslutet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att omlokalisering av statliga verksam-heter skall beslutas av ,2. att hos regeringen begär en redovisning av de konse-kvenser för trafiksäkerhet, framkomlighet och miljö som uppstår pågrund av senareläggning av andra infrastrukturprojekt,3. att hos regeringen begär en redovisning av deregionala konsekvenserna av omfördelningen av regionalpolitiskamedel,4. att hos regeringen begär en redovisning av vilkamedel som tas i anspråk för omställningsprojektet och etableringen avprivata företag.Stockholm den 10 december 1999Inger Strömbom (kd)()()()()()()Per ()()()()()()()