mot · GN02T234 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T234av , ()Trafikinvesteringar i och Mälardalen1 InledningRiksdagen antog 1998 nya mål för transportpolitiken. En förutsättningför att målen skall nås är givetvis att de insatser som olika aktörer görockså leder i rätt riktning. Avgörande för om så skall ske är hur statenfördelar sina resurser till investeringar i infrastruktur. Vi menar att enökad tilldelning av investeringsresurser till ochMälardalen är helt nödvändiga om de transportpolitiska målen skallkunna nås.2 och - SverigestillväxtmotorerMälardalens befolknings- och näringsstruktur skapar unika möjlighetertill ekonomisk tillväxt för både regionen och för landet som helhet. Mende positiva effekterna tas inte till vara fullt ut förrän regionens befolkningoch näringsliv får tillgång till ett effektivt transportsystem somsammanlänkar viktiga målpunkter på ett bättre sätt än i dag.Nya ekonomiskt lönsamma verksamheter utvecklas i regionen och kanmed hjälp av bl. a. goda kommunikationer spridas till övriga delar av landet.En indikation på att så är fallet är att nästan alla de näringsgrenar som 1980hade en hög regional specialisering i växte i övriga landet underde följande tio åren. Ökad tillväxt i och skersåledes inte på bekostnad av tillväxten i övriga , utan bidrar tillutveckling i hela landet. Det är därför en nationell angelägenhet att bästamöjliga förutsättningar för tillväxt skapas i huvudstadsregionen och i övrigaMälardalen.Mälardalslänen har knappt 3 miljoner invånare, en tredjedel av landetstotala befolkning och av det totala antalet förvärvsarbetande i landet. Avlandets sju största städer är fyra (, , och )belägna i regionen. Befolkningsökningen i mellan 1990 och 1997var dubbelt så hög som för hela riket. Eftersom huvuddelen av befolknings-ökningen avser nettoinflyttning är detta ett bevis på regionens möjligheter attbl.a. erbjuda sysselsättningstillfällen.Den stora befolkningstätheten i leder också till att en stor andelav landets resande utförs här. Antalet gång-, cykel- och bilresor i regionenuppgår till ca 1/3 av landets totala antal. För kollektivtrafikresandet i landetsvarar för av resorna.Dessa fakta visar också på att det är i som det finns en storpotential för att ta steg mot de transportpolitiska målen. Olyckor, trängsel,miljöpåverkan och andra faktorer som negativt påverkar utvecklingen i dagkan med en annorlunda resursfördelning ge radikala förbättringar i justMälardalen, och därmed kraftfullt påverka den nationella utvecklingen.3 I finns de lönsamma projekten ...Inför investeringsplanerna för vägar 1998-2007 analyserades möjliga ny-investeringar bland annat utifrån samhällsekonomisk lönsamhet. Vidberäkningarna påvisades att av de åtgärder på stamvägnätet somuppfyller regeringens krav på samhällsekonomisk lönsamhet finns iregionen. I den nationella väghållningsplanen för 1998-2007 fördeladesdock av rikets nyinvesteringar till Mälardalen.I de länstransportplaner som upprättats för finns iMälardalen avsatt ca 1,3 mdkr kronor för nyinvesteringar i länsvägar ochriksvägar. Detta kan jämföras med objekt för 4,3 mdkr kronor som uppfyllerregeringens krav på samhällsekonomisk lönsamhet.För investeringar i stomjärnvägar beräknades ett investeringsbehov på ca19 mdkr kronor inom östra regionen. Fördelningen till regionen istomnätsplanen 1998-2007 blev dock endast ca 11 mdkr kronor.4 ... och de nationellt strategiskaVid sidan om de samhällsekonomiskt lönsamma projekten finns också iMälardalen ett antal strategiska projekt som bidrar till att målen för trans-portpolitiken kan uppnås. Det gäller projekt som på grund av bl. a.kulturmiljö- och miljöhänsyn kräver extra resurser och därmed inteuppnår tillräcklig samhällsekonomisk lönsamhet.Hur betydelsefullt är som nav för den nationella persontrafikenpå järnväg kan illustreras av de viktiga järnvägslinjer för persontrafik sompasserar regionen. Fem av mest högtrafikerade linjer (mätt ipersonkilometer) för interregional persontrafik berör . Särskiltviktiga är förstås passagerna över , vilket understrykervikten av att problemen med den s.k. getingmidjan får en lösning.På samma sätt kan frågan om vissa kringfartsleder runt i första handStockholm behöva diskuteras från strategiska utgångspunkter. Dessa beslutbör utgå från storstadsområdets möjligheter att inom transportpolitiska ramarför lång framtid kunna åstadkomma bostadsområden för regionens tillväxt.Befolkningstillväxten uppgår f.n. till ca 20 000 personer . Kringfarts-leder både för den interregionala och den regionala vägtrafiken kommer attvara nödvändiga om vägtransporternas volym inte skall överstiga rimligaramar. Västerleden och Österleden är båda exempel på sådana angelägnaväginvesteringar.5 En rättvis andel av resursernaTilldelningen av medel för investeringar i infrastruktur, särskilt vägar,har inte motsvarat den roll som i allmänhetoch i synnerhet har i fråga om befolkning,näringsliv och transporter. gick såledesendast en femtedel av landets totala medel för vägbyggande till regionen.Resurstilldelningen i ser nu ut att minska försåväl väg- som järnvägsinvesteringar. På intet sätt motsvarar Mälardalensandel av rikets planerade investeringar den andel av befolkning och resorsom finns i området.Just nu pågår arbetet med planeringen av infrastrukturinvesteringar åren2002-2011. Arbete med strategiska analyser pågår och skariksdagen fatta beslut om den nya infrastrukturinriktningen. Av det sagdaframgår att och skyndsamt måste tillförasbetydligt mer resurser för investeringar i trafikens infrastruktur än vad somhar varit fallet under 1990-talet.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att och skalltilldelas medel för investeringar i trafikens infrastruktur som mot-svarar regionernas andel av trafikarbetet för respektive trafikslag.Stockholm den 5 oktober 1999Mikael ()()