mot · GN02A231 · 1999-10-05 00:00:00 — Dessaförändringar återställdes dock av Socialdemokraterna . Ettbeslut som var förödande för företagsamheten.För vart år som går blir det allt mer nödvändigt och uppenbart att lagstift-ningen måste förändras och moderniseras. Det går inte att ha en arbetsrättsliglagstiftning som är anpassad behov och arbetsmarknad, därutgångspunkten är att en anställd jobbar hos samma arbetsgivare hela sittverksamma yrkesliv.På arbetsrättsområdet visar sig dessvärre regeringens oförmåga ochobeslutsamhet tydligare än på andra områden. Villkoren dikteras oftast avLO, och 1996 gick det så långt att oenighet om arbetsrätten tvingaderegeringen till att inkalla en extra riksdag efter initiativ avbla . En proposition med vissa smärre förändringar i arbetsrättenantogs dock av . Det enda mer konkreta somkom ut av detta beslut var att man förlängde visstidsanställningen, mendessvärre gjordes inget åt turordningsreglerna.Diskussionen om arbetsrätten fortsätter dock. Statsrådet harbla antytt att hon kan komma att lägga förslag om att blockadmöjlighetenmot enmansföretag tas bort. Det skulle vara välkommet men fler för-ändringar måste till.En fortsatt reformering av arbetsrätten brådskar, inte minst mot bakgrundav att arbetsmarknaden förändras och fler får andra anställnings-former än visstidsanställning. Mot den bakgrunden vore det därför bra omriksdagen kunde fatta ett beslut om att ändra LAS och MBL så att1994 års lagstiftning återinförs. Lagtexten finns redan tillgänglig. Vad detgäller är bl a att möjlighet ges till undantag från turordningen i LAS för tvåpersoner. I MBL bör veto- och blockadmöjligheternas borttagande ånyoaktualiseras. Vi anser även att de regler som reglerar den s.k. För att få en modern arbetsrätt bör dessutom frågorna bliföremål för en parlamentarisk utredning. En sådan utredning borde studerahur man kan få in de nya anställningsformerna i det arbetsrättsliga systemet.13 Skapa en flexibel arbetstidslagstiftningFrågan om en förkortad arbetstid genom lagstiftning är något somdiskuteras livligt främst från regeringens stödpartier och från andradebattörer. Många är ute och säger att jobben är slut och vi måste dela pådem som finns. Krav reses då på att staten bör stifta lagar som talar omhur mycket vi skall arbeta och det skall då helst vara mindre än idag.Folkpartiet är inte främmande för att det stiftas en ny arbetstidslag, menden nya lagen måste utformas på sådant sätt att den uppmuntrar till flexibi-litet samt kommer bort från en lagstadgad normalarbetstid. Lagen måste varautformad på ett sådant sätt att arbetstiden kan läggas upp i en överens-kommelse mellan den enskilde arbetstagaren och arbetsgivaren efter behovoch önskemål. Det är individen själv som tillsammans med sin arbetsgivareskall komma fram till hur mycket man vill jobba. Det är inte staten,eller som skall bestämma det.Jobben ser inte lika ut heller. De som tror på att man kan lagstifta omarbetstiden lever i tron att alla jobb ser exakt lika ut och att varje individbaraär en liten kugge som snabbt och enkelt kan bytas ut utan någon inskolning iarbetsuppgifterna.14 Arbetsförmedlingarnas rollI varje proposition som berör arbetsmarknadspolitiken har det närmastblivit en tradition att regeringen föreslår tillfälliga personalförstärkningarpå arbetsförmedlingarna. Budgetpropositionen är inget undantag. Detföreslogs under anslaget A1 Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader till tillfälliga personalförstärkningar under 1998.Folkpartiet har sagt nej till dessa förstärkningar medmotiveringen att inga ordentliga analyser görs för hur medlen skallanvändas och att det är angeläget att minska byråkratin inomArbetsmarknadsverket. Vi vidhåller denna inställning bortsett från att viaccepterar de som avsätts speciellt för att kunnahjälpa till att integrera invandrare. Den statliga arbetsförmedlingens roll idet nya informationssamhället bör dessutom ses över. En majoritet av dearbetssökande hittar sina jobb genom internet eller telefonservice. Viföreslår att regeringen ges i uppdrag att se över arbetsförmedlingensorganisation så att den passar ett modernt flexibelt informationssamhälle.I detta sammanhang vill vi också passa på att uppmärksamma de privataarbetsförmedlingarna och deras betydelse. Lagen om privata arbetsförmed-lingar tillkom under den borgerliga regeringstiden, trots starkt motstånd frånSocialdemokraterna. Efter en trög start visar det sig nu allt mer att dettillkommit en lång rad av privata arbetsförmedlingar och personaluthyrnings-firmor, speciellt är det förmedlingar som specialiserat sig på ett visstyrkesområde som skapats. Det visar med all tydlighet på att lagen fungerarsom det var tänkt och vi har fått en mångfald på arbetsförmedlingsområdetsom gynnar både arbetsgivare och arbetstagare. Det är därför viktigt att deprivata arbetsförmedlingarna får finnas kvar och utvecklas.15 Hemställan15 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsmarknadspolitikens tre ben,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetets sociala värde,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kvalitet skall prägla den aktiva arbetsmark-nadspolitiken framför kvantitet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunernas arbetsmarknadspolitik,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsningar på arbeten i tjänstesektorn,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökad rörlighet på arbetsmarknaden,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsmarknadsutbildningen,8. att begär att regeringen undersöker möjligheterna fören utförsäljning av hela eller delar av ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utvärdering av åtgärden arbetspraktik,10. att beslutar avveckla åtgärden förstärkt anställnings-stöd,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om äldres situation på arbetsmarknaden,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ungdomars situation på arbetsmarknaden,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om invandrarnas situation på arbetsmarknaden,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnligt företagande,115. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade insatser för de arbetshandikappade,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kompetensutveckling,17. att beslutar om förändringar i arbetsrätten i enlighetmed vad som anförts i motionen,18. att hos regeringen begär att en parlamentarisk utred-ning om arbetsrätten tillsätts,19. att hos regeringen begär förslag till en ny flexibelarbetstidslag i enlighet med vad som anförts i motionen,20. att avslår regeringens förslag om medel till tillfälligapersonalförstärkningar på arbetsförmedlingarna, med undantag av demedel som skall gå till integration,21. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts föratt komma med förslag till hur den framtida arbetsförmedlingen skallorganiseras,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de privata arbetsförmedlingarnas roll,23. att med följande ändringar i förhållande till rege-ringens förslag för anvisar anslagen under utgifts-område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt uppställning:24.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar )den 4 oktober 1999Elver ()()()1 Yrkande 14 hänvisat till NU.