mot · GN02Sf273 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf273av , ()FamiljepolitikenVarför kommer det attfinnas för få barn iSverige?Idag föder kvinnor i allt färre barn. Antalet personeröver kommer att öka med ungefär en halv miljon åren2000 till 2025. minskar antalet personer i åldrarnaunder . SCB:s analyser visar att det främst är delågutbildade, de studerande och de yngre kvinnorna somskjuter upp sitt barnafödande. Det finns inga tecken somtyder på att detta har förändrats.Det har alltid hävdats att en bra familjepolitik är förutsättningen förkvinnors frigörelse och självständighet. Kvinnor har alltid arbetat, men det har skett en förskjutningav var kvinnor arbetar. De flesta kvinnor har ett lönearbete kombineratmed oavlönat arbete i hemmet. Kvinnor har därför ett särskilt förhållande tillvälfärdsstaten och den offentliga sektorn. Kvinnor behöver en väl utbyggdoch fungerande social service för att överhuvudtaget kunna förvärvsarbetaoch därmed vara ekonomiskt oberoende.De senaste åren har inneburit stora nedskärningar i den generella välfärdenvilka lett till att den sociala servicen försämrats. Många kvinnor som tidigareförvärvsarbetat inom den offentliga sektorn har blivit arbetslösa. Kvinnorsom är beroende av förskola och äldreomsorg har tvingats ta ett allt störreansvar själva. har ekonomin för barnfamiljerna försämrats genomnedskärningar i socialförsäkringssystemet och barnbidragen. Otryggheten ianställningen har ökat, framför allt för unga LO-kvinnor. Kvinnorna är i storutsträckning hänvisade till visstidsanställningar, vikariat och praktikarbeten.Kvinnorna har svarat på denna otrygghet med att inte skaffa barn. Nativitetenär på den lägsta nivån . Förutom att allt fler leverlängre,vilket innebär att allt färre ska försörja allt fler, kommer dessa"allt färre" med andra ord bli ännu färre om inte något görs. Andelenpersoner i försörjningsberoende åldrar ökar från nästa årtill . Andelen av befolkningen utanför arbetskraftenkommer att växa. Det kommer naturligtvis att öka behovet avinkomstöverföringar mellan generationerna vilket leder till att behovet av flersysselsatta ökar. Fler sysselsatta innebär i praktiken att de kostnadsmässigakonsekvenserna av ett ökat antal äldre i stor utsträckning pareras.Tidigare, när vi haft ett ökat behov av arbetskraft, har två vägar valts: delshar kvinnorna engagerats på arbetsmarknaden, dels har importeratarbetskraft genom en aktiv politik för arbetskraftsinvandring. finnskvinnorna redan på arbetsmarknaden som arbetskraft, men genom blandannat den förda familjepolitiken producerar kvinnorna inte ny arbetskraft. Detvå alternativ som återstår är att dels öka invandringen, dels att den fördafamiljepolitiken ekonomiskt utjämnar skillnaderna mellan barnfamiljer ochandra vilket gör det möjligt att kombinera förvärvsarbete med skötsel av småbarn.Vänsterpartiet kommer nedan att diskutera vad vi anser vara nödvändigareformer på familjepolitikens område. Vi vill även framföra att vi anser detnödvändigt att svensk migrationspolitik även börjar att diskuteraarbetskraftsinvandringen eftersom vi är övertygade om att den nödvändigabefolkningsökningen inte enbart kan tillgodoses med att kvinnor i Sverigeföder fler barn.FamiljenI en modern uppslagsbok står att "familj" är en grupp somför det mesta består av man, hustru och barn eller grupp avmänniskor som räknar släktskap genom gemensammaföräldrar (och ingifte). I utlänningslagen definieras familjsom det som av vissa politiska partier kallas "kärnfamiljen",dvs mamma, pappa och barn vilket innebär attdet definitionsmässigt finns ganska många människor iSverige som inte har någon familj. Så är det självklartinte. De flesta av oss känner oss på ett eller annat sätt somtillhörande en familj oavsett om man är barnlös, hetero- ellerhomosexuell, lever i parförhållande, är självstående medbarn eller lever i storfamilj.Familjen i olika skepnader är en av många samlevnadsformer. Den kanvara positiv, men kan också vara förtryckande för individen. Det är därförviktigt att de myndigheter som arbetar med eller kommer i nära kontakt medolika familjemedlemmar är uppmärksamma på och har kunskap om de olikastrukturer som kan finnas. Vi tänker här särskilt på unga invandrade kvinnorssituation och ställning i familjen och de barn som utsätts har det nygamla kravet på avdragsgilla ellerpå annat sätt subventionerade hushållstjänster kommit uppoch drivs bland annat som ett jämställdhetskrav.Anledningen sägs vara att kvinnor inte ska behöva ägna sigåt städning, tvättning och annat hushållsarbete. Fortfarandeanses hushållsarbete och skötsel av barn vara kvinnorsansvarsområde - trots att ett av jämställdhetsmålen är attkvinnor och män på lika villkor ska vårda hem och barn.Vänsterpartiets tolkning av jämställdhetsmålet är precis detsom står, nämligen att männen ska ta sin del av ansvaret. Attkvinnor föder barn gör inte kvinnor genetiskt betingade tillatt bädda sängar eller städa toaletter.Vad som ofta glöms bort i debatten om subventionerade hushållstjänster ärtjänsternas fostrande verkan på barnen. Att lära sig sköta tvätten, plockaundan efter sig, laga sin egen mat osv innebär att barnen oavsett kön blirsjälvständiga. Om dessa tjänster sköts av någon utomstående lär sig barnettill exempel inte att hålla ordning efter sig.En subvention av hushållstjänster skulle endast bidra till att sänkaarbetslösheten marginellt eftersom kvinnor hellre vill ha riktiga jobb på enfungerande arbetsmarknad. Påståendet att subventionerade hushållstjänsterskulle lösa jämställdheten är felaktigt. Att överlåta hushållsarbetet på enhushållerska löser inte jämställdheten mellan de vuxna i en familj - det ökarendast klasskillnaderna. Tillskapandet av en ny tjänstesektor innebär att manskapar en ny delarbetsmarknad för dem som av en eller annan anledning inteerhåller arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. anser attdetta är fel väg. Vi vill ha en arbetsmarknad för alla, inte konstlade metoderför att högavlönade ska kunna köpa vård av frisk man. Vårt alternativ ärsextimmars arbetsdag som skulle ge föräldrarna möjlighet att delta i barnensuppväxt.Om vi vill ha ett jämställt samhälle på både kort och lång sikt, därkönsrollerna förändras och de vuxna tjänar som förebilder i detta brytande avvad som är kvinnliga respektive manliga göromål, måste hushållsarbetetskötas i hemmet av de vuxna och barnen tillsammans. avvisaralla former av subventionerande av hushållstjänster.Sextimmarsdagen - viktigför familjenKampen för kortare arbetstider har förts sedan sekelskiftet.Ett av huvudskälen till att vill förkorta dendagliga arbetstiden är att få en rättvis fördelning mellankvinnor och män av ansvaret för barnen, hemmet samtavlönat och oavlönat arbete. Vi ser en lagstadgad dagligarbetstidsförkortning till sex timmars arbetsdag medbibehållen lön som en fördelningspolitisk reform av storbetydelse för framtiden. En sådan reform är särskilt viktigför dubbelarbetande, lågavlönade LO-kvinnor. Med tanke påatt lågutbildade kvinnor enligt SCB är en av de grupper därbarnafödandet sjunkit kraftigt får sextimmarsdagenytterligare en dimension genom att den skulle underlätta förkvinnor att kombinera förvärvsarbete med ansvaret för småbarn.Vid en arbetstidsförkortning är det viktigt att fler arbetstillfällen skapas iden offentliga sektorn för att kvaliteten och kvantiteten skall kunnabibehållas. Ett argument för att sänka den sociala omsorg som samhälleterbjuder kan annars komma att bli att "familjen" kan ta över en del avansvaret när "familjen" får mer fritid. Det innebär i praktiken att omsorgen iviss grad åter flyttas från den gemensamma sektorn till kvinnan.Männen har en verklig möjlighet att välja att ta ökat ansvar ihemmet genom den förda politiken. Det görs emellertid i begränsadomfattning. Det finns en risk att en arbetstidsförkortning skulle användas tillövertid av männen. En ytterligare begränsning av övertidsuttaget är därförnödvändig. Samhället måste fortsätta att arbeta för att män skall ta meransvar i hemmet generellt, oberoende av mannens förvärvsmönster.Vänsterpartiet utvecklar i en särskild motion om sex timmars arbetsdagvåra vidare synpunkter på hur sextimmarsdagen ska förverkligas.Offentlig sektorI har vi - trots alla jämställdhetssträvanden - intelyckats bryta mönstret att det är kvinnorna som harhuvudansvaret för hem och barn. Kvinnor har därför ettsärskilt förhållande till välfärdsstaten och den offentligasektorn även om det är barn, unga och äldre av båda könensom omfattas av den offentliga sektorns tjänster. Denoffentliga sektorn är därtill kvinnors största arbetsmarknad.Försvaret av den offentliga sektorn är en av vår tidsviktigaste klass- och jämställdhetsfrågor. Ytterst handlar detom en kamp om makten över hur samhällets resurser skafördelas.Under senare år har den offentliga sektorn utsatts för kraftiganedskärningar med försämringar i barnomsorg, skolor, äldreomsorg ochannan social service som följd. har socialförsäkringssystemenutsatts för nivåsänkningar och andra förändringar. Kvinnor är i störreutsträckning än män beroende av den ekonomiska trygghet somsocialförsäkringssystemet ger. Förändringarna har lett till att kvinnor tvekatatt ta det ekonomiska ansvar det innebär att skaffa barn som derasmöjlighet till ekonomiskt oberoende i form av förvärvsarbete minskat genomnedskärningar i bland annat barnomsorgen.Ibland framstår det i debatten som om jämställdhet mellan könen står imotsatsställning till barnens bästa. menar dock att det i högstagrad finns ett samband. Barn har rätt till båda sina föräldrar. Att kvinnor kandelta i samhällslivet på lika villkor gentemot män gynnar också barnen. Ominte kvinnor ges möjligheter att dela makten i samhället och omsorgsansvaretmed männen tillvaratas inte heller barnens intressen på bästa sätt.Under framför allt har kommunernas ekonomi kraftigtförsämrats och det har försämrat kvaliteten på den offentliga sektorn. En avVänsterpartiets viktigaste uppgifter är därför att kämpa för ökade resurser tillden offentliga sektorn. När regeringen, och i åretsbudget ytterligare förstärker kommunernas ekonomi är det viktigt attbarnomsorgen, skolan och äldreomsorgen får den förstärkning som behövsför att kvinnor i återigen ska kunna kombinera förvärvsarbete medskötseln av små barn. De satsningar som görs på den kommunala servicen fårinte motverkas av att kommunerna sänker skatten istället för att anställa flermänniskor inom offentlig sektor.BarnvårdareFör barn som blivit sjuka och inte kan vistas i den ordinariebarnomsorgen har det tidigare funnits god tillgång tillbarnvårdare i hemmen. I samma takt som kommunerna fåttallt kärvare ekonomi har antalet barnvårdare minskat.Införandet av karensdag i sjukförsäkringen har medfört attalltfler barn "tvingas" till dagis och skolan, när de i ställetborde stannat hemma. Värst utsatta är barn tillensamföräldrar. anser att barnvårdarsystemetär en prioriterad uppgift för kommunerna.Familjens ekonomiEtt av samhällets mål är att omfördela mellan olika grupper isamhället. Barnomsorgen, skolan och äldreomsorgen är tillstor del offentligt finansierade. Välfärden utgår frånmänniskors behov, inte från tjockleken på deras plånböcker.Detta gäller även socialförsäkringssystemen. Detta är enviktig princip för familjepolitiken och för den enskildafamiljens ekonomi. Välfärdspolitiken utjämnar mellankvinnor och män men även mellan barnfamiljer och familjerutan barn. anser att det är viktigt att dennaprincip kvarstår.Vänsterpartiets utgångspunkt är att en familj kan bestå av självståendeföräldrar med ett eller flera barn, av homosexuella som lever tillsammanseller storfamiljer i olika konstellationer. De olika stöd som utgår till"familjer" måste därför vara flexibla.FöräldraförsäkringenFöräldraförsäkringen är oöverträffad när det gäller attunderlätta för kvinnor att kombinera förvärvsarbete och barn.Vänsterpartiet anser att inom familjepolitiken måste enutbyggd föräldraförsäkring prioriteras, så fort resursernatillåter. Ett exempel är att minimibeloppet för de föräldrarsom inte kommit in i försäkringssystemet på grund avarbetslöshet eller annat fortfarande ligger kvar på 60 kronorper dag, samma nivå som 1987, trots att det blivit avsevärtdyrare att klara ett hushåll med småbarn.Idag är en av månaderna i föräldraledigheten förbehållen en av föräldrarna.Den kan inte överlåtas till den andra föräldern om föräldrarna levertillsammans. Uttaget av denna kvoterade månad har visserligen ökat, menuttaget är enligt fortfarande alldeles för lågt. Vidare har detvisat sig att uttaget av de kvoterade dagarna görs vid stora idrottsevenemangsom i ishockey och liknande eller när den andra föräldern har semester.Vänsterpartiet anser att detta mönster är otillfredsställande. Visserligen lärsig föräldern att byta blöjor som han eller hon följer svenskaskidåkares framgång på TV, men för att få den kontakt med barnet som denkvoterade månaden syftar till bör reglerna för hur den kvoterade månadenska tas ut skärpas. föreslår därför att denna del avföräldraförsäkringen ska tas ut med till exempel . Detta börriksdagen ge regeringen till känna.I debatten har förekommit krav på en ökning av de kvoterade månaderna.För de föräldrar som har hög inkomst är detta inget problem, men förlåginkomsttagare innebär ett sådant förslag att familjens inkomst ytterligareförsämras. åsikt är att antalet kvoterade månader inte kanökas förrän föräldraförsäkringens månader utökats.UnderhållsstödetEn av de viktigaste genomförda reformerna för att främjakvinnors oberoende av enskilda män var införandet avbidragsförskottet. Därigenom fick kvinnan ekonomiskamöjligheter att bryta upp från ohållbara relationer, liksomhon fick ekonomiskt stöd när mannen lämnade familjen. Igengäld har kvinnan blivit beroende av staten, vilketnaturligtvis gör statens ansvar stort. Så länge det finnsföräldrar som inte tar sitt betalningsansvar till barnen vidseparation, måste staten ta det. Annars kan kvinnor och mänaldrig betraktas som enskilda individer i ekonomiskthänseende.Bidragsförskottet har ersatts med ett underhållsstöd. Målet förunderhållsstödet är att betona föräldrarnas ekonomiska ansvar för de barn deinte lever samman med, som samhället garanterar dessa barn enrimlig ekonomisk standard.Underhållsstödet var behäftat med en del brister när det infördes. Isamarbete med och åtgärdar regeringen nu efterhand dessa brister. Till exempel höjs grundavdraget från 24 000 till 72 000från och med . Inkomstunderlaget för beräkning av underhållsstödetska ses över inom ramen för samarbetet. Det är inte en rimlig konsekvens atten arbetslös förälder får sin återbetalningsskyldighet baserad på enförvärvsinkomst som han eller hon inte längre har. Vidare anserVänsterpartiet att frågan om umgängesresor för den förälder som inte självhar ekonomisk möjlighet att resa och träffa sina barn, måste lösas.Umgängesavdragen är inte i överensstämmande med hur umgängesföräldrarutövar sin umgängesrätt i verkligheten och behöver därför förändras.Vänsterpartiet har noterat att det successivt har skett en viktig principiellförändring av systemet för ekonomiskt samhällsstöd vid separation mellanföräldrar. Underhållsstödet är formellt sett betydligt mer könsneutralt äntidigare system, även om det i samverkan med verkligheten främst utbetalastill kvinnor som vanligtvis har en lägre inkomst än mannen. Underhållsstödetfyller inte heller längre samma renodlade funktion i att omfördela resursermellan föräldrar som lever isär. Istället har stödet karaktär av att varaenrättighet för alla barn vars föräldrar inte lever tillsammans. Det tar sig blandannat uttryck i att underhållsstöd utbetalas även till barn som bor växelvishos sina föräldrar. Därtill utgår underhållsstöd i de fall då barn inte har rätttill barnpension efter en förälders död. Även om den ena föräldern sitterintagen i fängelse kan under vissa omständigheter underhållsstöd utgå tillden förälder som har den faktiska vårdnaden om barnet under tiden.Vänsterpartiet anser att dessa förändringar är bra. fårunderhållsstödet aldrig förlora den innebörd som bidragsförskottet hade,nämligen bidra till kvinnors möjlighet att försörja sina barn i händelse avskilsmässa.BarnbidragetI årets budget aviserar regeringen tillsammans medVänsterpartiet och en höjning av barnbidragetmed och barn från och med 1 januari 2000.Vänsterpartiet var motståndare till den sänkning avbarnbidraget som genomfördes och det är därförtillfredsställande att det nu genomförs en höjning.Barnbidraget utgår lika för alla barn, oavsett föräldrarnas inkomster. Dettaför att visa att samhället värderar alla barn lika. I debatten har åsikter förtsfram att barnbidraget bör behovsprövas eller beskattas. När barnbidragetförst infördes fördes en liknande debatt. Då handlade det om att de barn somtvingades gå i fattigvårdens märkta träskor skulle slippa den stigmatiseringdetta innebar. För var det då, som det är , mycket viktigtatt barnbidraget utgår lika för alla barn. Vi delar uppfattningen attvälbeställda föräldrar inte behöver bidrag till sina barns försörjning, menanser att principen att alla barn är lika mycket värda ur samhällets synpunktöverväger. avvisar därför alla förslag om behovsprövade ellerbeskattade barnbidrag. Detta bör ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om familjepolitikens inriktning.Stockholm den 3 oktober 1999Ulla ()()()()()()