mot · GN02Kr293 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr293av , ()Tidskriftsdistributionen och den fria konkurrensenInledningTryckfriheten värnas i grundlag, men för att dessa godaprinciper ska kunna omsättas i praktiken, krävs distributionskanaler så attde tidningar som trycks också kan nå sina läsare. Vår uppfattning är attdet råder allvarliga problem med dessa distributionskanaler i Sverigeidag och att detta hindrar det fria meningsutbytet. Detta anser vi vara såpass allvarligt att det krävs åtgärder från . Vi menar därför attdistributionskanalerna för tidskrifter måste utredas ur ett mångfalds- ochkonkurrensperspektiv.När distributionskanalerna krymps och kontrolleras av några enstaka,dominerande förlag sätts den fria konkurrensen ur spel. Småförlagen haringen plats och slås ut. Att tystnaden kring denna fråga är så total ärmärkligt. värnas tryckfriheten och det fria meningsutbytet inabsurdum (jfr barnpornografidebatten) och ibland är frågan tydligen heltointressant.Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän ochlika rösträtt. (Regeringsformen 1:1). Statsmakten har en skyldighet att se tillatt detta förblir en realitet.HistorikTidningsdistributionens historia inleddes . Man hade då en principom att inga tidningar skulle lämnas utanför utan alla skulle distribueradespå lika villkor. Förläggaren betalade och distributören distribuerade. Presam, som skött distributionensenare halvan av åttiotalet, delades då upp i företagen Predab ochTidsam. Bakgrunden till detta var att Tidsam skulle distribuera allavolymtidskrifter och att Predab skulle distribuera alla volymmässigtmindre tidskrifter (nischtidskrifter). Inte helt oväntat fungerade inte dettaoch Predab gick i konkurs 1993 medan Tidsam fungerade bra. Som enmycket beklaglig följd av Predabs konkurs gick flera små tidskrifterunder. I samband med detta stängde Tidsam sina dörrar för förlag utanförägarkretsen (Tidsams ägare: , , och ), vilket fick ytterligare följder för flera små förlag. Ett exempelär Epix förlag, som lovordats för sina kulturinsatser ochsom genom Tidsams agerande i det närmaste försvunnit. Totalt försvannett par hundra tidningar och tidskrifter från de svenska tidningshyllornaefter detta. Yttrandefriheten hade plötsligt blivit förbehållen den somhade ett medlemskap i . Ett flertal intressenter undersöktemöjligheterna att ta över Predabs konkursbo, och slutligen fick Predabsamma ägare som utlandspressdistributören . Det nya namnetför Predab blev Distribution.Då Tidsam stängde dörren för tidskrifter utanför ägarkretsen anmäldesman, bl a av Epix, till för leveransvägran och missbruk avdominerande ställning. kom ett preliminärt beslut som gickTidsam emot. Efter flera turer och en utdragen process hade dock vänt och beslutet, som kom , gav Tidsam rätt.Fri konkurrens?Tidsam fick fortsätta som tidigare, men man måste följa vissa villkor.Villkoren byggde mer eller mindre på de villkor som Tidsam självaföreslagit i sitt yttrande.Tidsam gavs rätt att begränsa antalet tidskrifter till vad man uppgav sigklara av, (ca 200 st). Varannan ny tidskrift måste hämtas utanför ägarkretsen,men Tidsam gavs rätt att ställa följande villkor på nya tidskrifter:- Den sålda lösnummerupplagan skall stadigvarande kunna hålla över10.000 exemplar.- Tidskriften måste komma med minst 6 nummer per år.- Antalet återförsäljare skall vara över 4 000.- Inträdesavgifter om sammanlagt per tidskrift måste betalas.Förutom att dessa villkor skulle vara uppfyllda, skulle varje ny tidskriftpassa in i "Tidsams profil".Eftersom Tidsam 1996 tog över Distributions största titlar, blev lön-samhetssituationen för Distribution än svårare och därför fusionerades debåda bolagen Distribution och Interpress /97 avägaren. Det nya namnet på företaget blev Interpress. Vissa samordnings-vinster kunde inhöstas via denna fusion.Den stora mängden tidskrifter distribueras dock till Pressbyråer och butikermed Tidsam. Genom att Tidsam i princip kan välja vilka tidskrifter de villdistribuera och bara behöver ta varannan tidskrift utanför ägarkretsen(förutom de villkor de nya tidskrifterna i övrigt ska klara), är det mycketsvårt att ta sig in i Tidsams distributionsapparat. Tidsam har på detta sättfåtträtt att ha en ekonomisk förhandscensur. Exemplet med tidningen visarhur det kan gå till. ETC är villiga att betala och de har stora möjligheter attklara alla villkor, men har ändå inte fått tillgång till Tidsams distribution,med motiveringen att de måste visa att de kan klara en upplaga på 10.000 pernummer. I detta ligger ett moment 22 eftersom det av naturliga skäl är svårtatt få den upplagan utan Tidsams distributionsnät. Det är förläggaren som tarriskerna och om de är villiga att satsa, så som t ex ETC är, så är detkränkande ur ett demokratiskt perspektiv att distributören kan hindra dem.Konkurrensverket har behandlat detta ärende som en ren konkurrensfråga.Vi anser dock att det är en större fråga som också berör tryckfriheten. Allahar sin grundlagsskyddade rätt att trycka en tidning eller tidskrift, men att fåden distribuerad och därmed läst underställs krav som vi anser vara orimliga.Den svenska massmediebranschen hålls i schack av de stora aktörernagenom att dessa kontrollerar den mest betydelsefulla distributionskanalen.Hela Tidsam-processen finns beskriven i rapporten från "Rådet för mångfald inom massmedierna" som, innan det lades ner,sorterade under Kulturdepartementet.Från mångfald till enfaldAtt några stora ägare kontrollerar den enda distributionskanalen förmassmarknadstidskrifter - Tidsam - gör att den fria konkurrensen sättsur spel. Distributionsproblemet har lett till en utarmning av marknadenoch gjort att mindre förlag har fått stora problem. Ett medium somdrabbats hårt av detta är seriemediet, där små förlag som Epix gav en mångfald åt mediet men nästan helt är borta. Istället harförlaget nästan fått monopol på marknaden.En ljusglimt i sammanhanget är ändå att isitt betänkande (Yttrandefriheten och konkurrensen, SOU 1999:30) föreslårlagändringar som kan ge samhället möjlighet att skydda sig mot de storaförlagens makt över medierna. är lagstiftningen utformad så att enaktörs yttrandefrihet kan bli obegränsad om denne, genom avsaknad avhindrande konkurrensregler, kan skaffa sig en monopolsituation på mark-naden. Konkurrenslagen är underordnad yttrandefriheten och vi har därför enunik situation där konkurrenslagen inte gäller medierna. Utredningen villförsöka ändra situationen så att mediekoncentrationen inte ska kunna hotayttrandefriheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda distributionskanalerna för tidskrifterur ett mångfalds- och konkurrensperspektiv.Stockholm den 4 oktober 1999Ewa ()()()()()()()