mot · GN02T241 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T241av Strömbom, ()infrastrukturDet övergripande transportpolitiska målet som beslutats av äratt säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgarna och näringslivet. Därunder rymsfem delmål: ett tillgängligt transportsystem, en hög transportkvalitet, ensäker trafik, en god miljö och en positiv regional utveckling.Vi konstaterar att varken det övergripande målet eller fyra av de femdelmålen uppfylls i , motorn i svensk ekonomiI bor en femtedel av landets befolkning på ensextiondedel av landets yta. växer, ekonomiskt sett,betydligt snabbare än övriga och regionen svarade 1998 för enfjärdedel av bruttonationalprodukten. Regionen är motorn i svenskekonomi. Fortsatt tillväxt i är en förutsättning för atthela ska leva. Den avgörande konkurrensen står inte mellantillväxt i olika regioner i vårt land utan allt mer mellan i vilka av Europasstorstadsregioner som företag och internationella investeringar kommeratt ske.Befolkningsökningen fortsätter i regionen och trafiken kommer attfortsätta att öka. huvudstadsfunktion och de växande internatio-nella kontakterna ställer ökade krav på fungerande kommunikationer. Detstora trafikarbetet ökar förutsättningarna för att samhällets investeringar iinfrastrukturen både skall skapa hög tillgänglighet och effektivitet samtidigtsom de negativa miljöeffekterna minskar.I stora delar av transportsystemet ligger man redan nära kapacitets-taket. Tvärförbindelserna mellan regionens olika sektorer är dåligt utveck-lade både för bil- och kollektivtrafik. Tunnelbanesystemet borde byggas utliksom vägnätet. Genomsnittshastigheten på vissa genomfartsleder ligger påca under rusningstrafik. Även flygkapaciteten måstetryggas för regionen.Regionens infrastruktur missgynnadUnder en lång rad av år har varit missgynnad itilldelningen av statliga medel för infrastrukturbyggande och underhåll.Vare sig man mäter i antal trafikrörelser, befolkning eller annat måttfinner man denna skevhet i fördelningen av statliga medel. Resultatet avuteblivna satsningar ser vi i stora skadliga effekter på miljö ochtrafiksäkerhet.För planeras järnvägsinvesteringar enligt stomnätsplanenför till en nivå på av de totala investeringarna.Planerade investeringar i nationella vägar hamnar på ennivå på av de totala investeringarna. Detta strider klart mot de avriksdagen antagna målen.Arbetet pågår med nya planer för , planer somomfattar utbyggnad av nationella vägar och järnvägar, regionala vägar ochjärnvägar, kollektivtrafikanläggningar m m. kommer under år2000 att fatta beslut om en ny inriktning och fördelning av medel. Det är dåav synnerlig vikt att får sin del av dessa medel.Nya finansieringslösningar, PPP (Public PrivatePartnership)trafikproblem kan dock inte vänta på att statligapengar i tillräcklig omfattning blir tillgängliga.Modellen med privatfinansierade vägprojekt tillämpas i flera länder iEuropa och i en rapport till regeringen har föreslagit att liknandealternativ också prövas i . I stället för att nya vägar finansierasdirektöver statsbudgeten vill verket pröva att bjuda in privata byggare ochfinansiärer.Som motprestation tecknar staten ett långsiktigt leasingkontrakt på väg-sträckan. Det garanterar vägbyggaren och finansiärerna avkastning, en sortsavbetalningsplan.Billigare - snabbarePPP - Public Private Partnership - har prövats i och bedömsminska investeringskostnaden , jämfört med enfinansiering över statsbudgeten. Det uppnås genom enkonkurrensutsättning av såväl vägbygge som finansiering, men ocksågenom en byggprocess som innebär att byggföretagen bjuds in iplaneringsarbetet på ett tidigt stadium.Vägverket ser fler fördelar genom att metoden ger möjlighet att komma tillskott med projekt som är samhällsekonomiskt lönsamma men som inte fårplats i budgeten. Kan de lönsamma projekten tidigareläggas ökar den sam-hällsekonomiska vinsten i motsvarande grad.LagjusteringarTrots att staten använt en snarlik modell för finansieringen av järnvägs-byggen som och , kommer det enligtVägverket att krävas en del lagjusteringar innan privatfinansiering avvägar kan tillämpas i Sverige.Men i sin rapport till regeringen har redan föreslagit tvåförsöksprojekt, E 4 förbi med en ny bro över Sundsvallsfjärdensom beräknas kosta 2,5 miljarder och mellan ochJönköping för 500 miljoner kronor.Vi förordar att även väg- och järnvägsprojekt i blirförsöksprojekt enligt PPP-principen. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag till nödvändiga lagjusteringar. Bland de mest sam-hällsekonomiskt lönsamma projekten som är färdiga att startas i Stockholmslän bör några väljas ut som prioriterade försöksprojekt för upphandling enligtPPP-modellen.Det förpliktar att PPP fanns med som den sista punkten i regeringens elva-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet.Näringsminister är positiv till modellen, och regeringenföreslår i budgetpropositionen att PPP skall utvärderas. I har redan kontakt tagits mellan och de kommuner somberörs av tänkbara projekt. De är alla överens om att begära hos regeringenatt vägarna byggs, med det nya sättet att finansiera som tänkbar modell.Vägverket har utrett olika finansieringslösningar och funnit Public PrivatePartnership (PPP) vara den mest framkomliga. Trafiksituationen i Stock-holms län blir allt mer ohållbar. Landets tillväxtmotor bromsas redan av enundermålig infrastruktur. Det ligger i hela landets intresse att snabbtåstadkomma en ändamålsenlig infrastruktur för huvudstadsregionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av kraftigt ökade statliga infrastruktur-medel till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att några av de mest samhällsekonomiskt lön-samma väg- och järnvägsprojekten i får bliförsöksprojekt med upphandling och finansiering enligt Public PrivatePartnership.Stockholm den 4 oktober 1999Inger Strömbom (kd)()()()()()()()()()