ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02A227 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A227av , Hans (s)Arbetslöshetskassa för anställda i bemanningsföretagUnder har utvecklingen på arbetsmarknaden gått mot flertillfälliga arbeten och allt kortare tidsbegränsade anställningar.Situationen för många arbetstagare har därmed blivit mer osäker. Som enföljd av det ökade behovet av korta tillfälliga anställningar har de s.k.bemanningsföretagen utvecklats till att bli en etablerad del av densvenska arbetsmarknaden.När de nya bemanningsföretagen växte fram var förhållandena för deanställda i bemanningsföretagen minst sagt osäkra med mycket otryggaanställningsförhållanden för de allra flesta. För att komma till rätta med för-hållandena i branschen har AMS tillämpat en särskilt restriktiv inställning förutbetalning av a-kassa till anställda i bemanningsföretag.Under senare år har en positiv utveckling skett när det gäller bemannings-företagen. Kollektivavtal har tecknats med berörda fackliga organisationeroch förhållandena för de anställda i bemanningsföretagen har förbättratsavsevärt. Därför finns det skäl göra en översyn av hur de anställda ibemanningsföretag behandlas jämfört med andra anställda när det gällerarbetslöshetsersättning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetslöshetsersättning för de anställda i s.k.bemanningsföretag.Stockholm den 28 september 1999Hans Stenberg ()()()()()
mot · GN02A232 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A232av , ()Lokalt arbetsmiljöarbeteDet lokala arbetsmiljöarbetet har på många arbetsplatser genom samladeaktioner från samhället, arbetsgivare och lokala skyddsombud, radikaltförändrat situationen i arbetslivet. kunde mångatunga, monotona och farliga arbetsmoment förändras genomskyddsombudspåtalanden och partsgemensamma ställningstaganden omförändring. Ohälsotalet kopplat till dålig arbetsmiljö kom ,som en offensiv förändringsprocess startade.Under 1993 förändrades situationen drastiskt. Regelskärpningen i arbets-skadeförsäkringen och borttagandet av den särskilda arbetsskadesjukpen-ningen kopplat till försämringar och sedan borttagande av statsbidragen tillföretagshälsovården, bromsade upp det lokala arbetsmiljöarbetet.Fackliga organisationer har kunnatse hur arbetsmiljöproblemen nu återuppstår. Gamla arbetsmiljöproblemkopplade till industrisamhället kompletteras nu av informationssamhälletsnya problem med stress, utbrändhet och förslitningsskador. Det nya sam-hället kan sägas leva med dubbla arbetsmiljöproblem. Landets försäkrings-kassor konstaterar att graden av sjuklighet och komplexiteten har ökat blandde sjukskrivna. Detta förhållande vidimeras också av lokala fackligt aktivaoch ses som ett resultat av utvecklingen inom arbetsmiljöområdet.Frågan om arbetsmiljö är inte en enskild angelägenhet för arbetsmark-nadens parter, eftersom kostnaden för dålig arbetsmiljö till slut drabbarsamhället som helhet i form av sjukskrivningar och förtidspensioneringar.Samhällets formella stöd till det lokala arbetsmiljöarbetet föreligger genombefintlig lagstiftning. Lokala fackliga skydds- och arbetsplatsombud saknardock viktiga incitament för att aktivt kunna driva frågan om förbättradarbetsmiljö.För att förhindra och förebygga ohälsa kopplad till arbetslivet bör rege-ringen ta initiativ till att återskapa drivkraften i det lokalaarbetsmiljöarbetet.En översyn av nuvarande lagstiftning bör därför ske för att möjliggöraförutsättningarna för bra arbetsmiljöer och härigenom minskat mänskligtlidande samt minskade framtida kostnader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av arbetsmiljölagstift-ningen.Stockholm den 29 september 1999Göte ()()
mot · GN02A233 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A233av , ()SVAR och Kulturarvs-IT-tjänsterI prop. 1998/99 utgiftsområde 14 föreslog regeringen enförsöksverksamhet för att kulturarvet skulle bli mer tillgängligt.Stiftelsen i fick arbetsgivaransvar för 14 arbetsledareoch 100 personer med lönebidrag i , Ulriksfors och fick arbetsgivaransvaret för en arbetsledare permuseum och 130 personer med lönebidrag vid de regionala museerna. Totaltanslogs som finansierades genom att anslaget A 2 Arbetsmarknads-politiska åtgärder minskades med samma belopp.Verksamheten som föremålsvården i skall ha ansvar för har ännu ejkommit igång fullt ut. En av orsakerna är att de medel som anslagits ejomfattade utrustning och kringkostnader.Verksamheten kommer att omfatta ca 55 personer i Etapp 1 och lokaliserastill , , och . I årets proposition harytterligare medel anslagits för kringkostnader.SVAR i har, t.ex. vid anläggningen i , lokaler ochutrustning i form av mikrofilmkameror och scanners för ett värde av ca6 mkr, som bekostats av skattemedel (, kommun ochLänsstyrelsen i ).I finns lokaler och arbetsplatser med datorer för 15 personer.Lokaler och utrustning har finansierats av kommun, LandstingetVästernorrland och i . Vi har däremot aldrigtilldelats några medel för drift av anläggningarna, inte ens för arbetsledare.Svårigheter att finansiera en långsiktig bemanning gör att investeringarnaej kan nyttjas effektivt. Vår fundering är om inte några av Kulturarvs-IT-tjänsterna kunde få disponeras av SVAR, då vi redan har utrustning som ej ärfullt utnyttjad.Det är frustrerande att det finns utrustning och lokaler men ej resurser tillpersonal. Dessutom har vi en hög arbetslöshet i vårt län. Vi kan också relativtsnabbt bygga upp fler enheter i länet (t.ex. i där vi tidigare haft enenhet som vi tvingats lägga ner på grund av brist på resurser till tjänster) omvi bara fick medel för det. En möjlighet är att utöka riksdagsbeslutet attomfatta även en kommun i , förutom de ovan nämnda.SVAR skulle i så fall få ansvar för den del av Kulturarvs-IT som omfattarscanning och digitalisering av arkivmaterial.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Kulturarvs-IT-tjänster kan få disponeras avSVAR i Västernorrland.Stockholm den 27 september 1999Agneta ()()()()()
mot · GN02A234 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A234av Staaf-Igelström, ()Gröna jobbI och då särskilt på den värmländska landsbygden är arbets-lösheten mycket hög. För att leva upp till att "Hela ska leva"behövs det fler arbetstillfällen i glesbygden. finns starka skälatt öka aktiviteten i skogsbruket som inom flera områden ärbekymmersamt låg. Det ökande intresset för certifiering av skogsbruketinnebär nya kompetenskrav på skogens aktörer. Sedan flera årdriver och olika arbetsmarknadsprojekttillsammans. Genom projekten skapas en meningsfull sysselsättning medefterfrågat resultat.Genom erfarenheter från de stora samarbetsprojekten vet vi att det hosmånga arbetslösa finns en mycket stor och stark drivkraft till att hitta enframtida försörjning på hemmaorten. Vad som behövs är en samlande kraftsom ger en starttrygghet och som bygger upp kunskap, kontaktnät och fram-tidstro för att få till nya arbetstillfällen på hemorten.Den samlande kraften inom detta område är Gröna Jobb! I en treåriganställning kombineras arbete och utbildning med syfte att dels starta nyasmå lokala företag inom skogsbruket och inom turistnäringen, dels erbjudavälutbildad arbetskraft till redan etablerade företag. Några exempel påarbetsuppgifter inom projektet är skogsvård såsom röjning, plantering ochbränning, naturvård som åtgärder längs vattendrag och biotopvård, kultur-miljövård som vård av forn- och kulturlämningar samt skyltning, turism somanläggning av leder, rastplatser, skyltning och fiske.Genom Gröna Jobb skapas arbetstillfällen på orter där människor boroch kan på så sätt bidra till att bromsa avfolkningen av landsbygden. GrönaJobb innebär ingen konkurrens med etablerad verksamhet och har godamöjligheter att bilda skola för hela landet.Grundtanken i Gröna Jobb är att den anställde aktivt stimuleras genom ut-bildning och mentorskap till att etablera egen verksamhet utanför sin tjänst iprojektet eller utvecklas så att han eller hon efterfrågas av annan arbets-givare. Genom Gröna Jobb kommer även en rad åtgärder att utföras inomsåväl skogsvård som miljövård vilket kommer att förbättra tillståndet i devärmländska skogarna, som förutsättningarna för att klara denbiologiska mångfalden och kulturmiljöerna ökar. Skogsbruk är en mycketlångsiktig näring, varför insatser inom skogsvård är av stor samhällsnytta.Gröna Jobb-projekt kommer att skapa arbetstillfällen i glesbygden där arbetslösheten är hög och möjligheterna till nya arbetstillfällen är starktbegränsade. Projektet genererar såväl sociala som ekonomiska vinster församhället, som insatserna innebär stor nytta för samhället ochkommer allmänheten till godo. Erfarenheterna från Gröna Jobb är direktöverförbara till andra län med liknade struktur och därför ser vi det somviktigt att stöd kan erhållas så att en försöksverksamhet med Gröna Jobb kankomma igång i Värmland.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till försöksverksamheten Gröna Jobb iVärmland.Stockholm den 5 oktober 1999Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()()
mot · GN02A235 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A235av , ()Viss arbetsmarknadsåtgärdI regeringsdeklarationen redovisades regeringens målsättningar för såvälarbetslöshet som sysselsättning. Denna mycket ambitiösa plan fokuserarpå individens egna möjligheter vad gäller kreativitet, skaparkraft ochinitiativförmåga. Människor som varit arbetslösa har oftadåligt självförtroende, inlärd hjälplöshet m.m. Det gäller att mobiliserakraften hos den enskilde utifrån tilliten att vi alla kan bidra - var och enefter sina förutsättningar. Vi behöver skapa en anda som kännetecknas avatt en arbetslös kan känna sig som en del av lösningen och inte som ettproblem och också att känna ett eget ansvar i situationen, utan att kännaskuld för det som uppkommit.En arbetsmarknadsåtgärd som fokuserar på den enskilde individensskaparkraft och initiativförmåga borde skapas - "50 000-kronan". En arbets-sökande som kommer till sin arbetsförmedlare får ett förslag:"Du får X antal veckor/månader på dig att komma med förslag om att hittaett nytt sätt att få in en fot i arbetslivet eller hitta en mer tilltalandelösning.Du kan få upp till Y kronor till ditt förfogande för utbildning, "lönebidrag",verktyg, starta-eget-bidrag eller vad du kan behöva. Du kommer inte hit föratt stämpla . Våra träffar använder vi för att diskutera och vidare-utveckla dina idéer. Förhoppningsvis leder detta till att vi kan kommaöverens om att sätta dina planer i verket. "Fördelarna med en sådan åtgärd är att ett antal arbetssökande kommer attfungera som inspiratörer åt arbetsförmedlare och att de idéer som växer framoch utvecklas kan användas av andra arbetssökande, men främst ger dettaden enskilde individen tillbaka sitt självförtroende genom att med egnainitiativ och egen skaparkraft vara med och lösa sin situation.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en arbetsmarknadsåtgärd.Stockholm den 5 oktober 1999Marina ()()
mot · GN02A236 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A236av , ()Lönebidrag till redan anställdaDet kan hända att någon som arbetat länge i ett företag av något skäl fårnedsatt arbetsförmåga. Det kan vara genom sjukdom eller någon skada.Med de regler som gäller finns det ingen möjlighet för den anställdeatt stanna kvar med lönebidrag på arbetsplatsen och utföra de arbetsuppgifterman klarar av att sköta även om det skulle vara praktiskt möjligt och medarbetsgivarens medgivande. Det går däremot att efter bedömning erhållalönebidragsanställning i ett annat företag.Det har av många ansetts som ett märkligt förhållande att man kan bli god-känd för lönebidragsanställning men inte i det företag där man är anställdäven om arbetsplatsen anpassas till den anställdes handikapp. Det kan iblandupplevas som mycket negativt att först få sitt handikapp och sedan på grundav rådande bestämmelser tvingas byta arbetsplats med allt vad det innebär,särskilt svår kan den situationen vara för personer med psykiska sjukdomar.Därför borde det vara möjligt för personer som drabbas av arbetshandikappatt få lönebidragsanställning i det företag där man är anställd, om arbets-förmedling och arbetsgivare är ense om att det är bästa alternativet för en brarehabilitering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lönebidrag för redan anställda.Stockholm den 5 oktober 1999Rune ()
mot · GN02A237 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A237av Staaf-Igelström, ()Arbetsmarknadspolitik för VärmlandArbetslösheten minskar nu i med lågefterfrågan och hårt tryck på omställning inom svenskt näringsliv ochoffentlig sektor. Vid sidan av den långa och djupa lågkonjunkturen snabba tekniska utvecklingen och den ökade internationaliseringenpåverkat villkoren för dagens och morgondagens arbetsmarknad. Iarbetslivet ställs allt högre krav på arbetskraftens förmåga tillomställning, bred kompetensförmåga att snabbt lära sig nyaarbetsuppgifter och ny teknik. I denna föränderliga värld hararbetsmarknadspolitiken en viktig roll och vi instämmer i att den därförkontinuerligt måste anpassas till verkligheten. Men då måste denanpassas till den verklighet och de förutsättningar som finns på olika hålli landet, inte enbart till de områden där det är en hög tillväxt.I vårt län, , är arbetslösheten fortfarande oacceptabelt hög, dentotala arbetslösheten är . Arbetslösheten bland de värm-ländska ungdomarna sjunker glädjande nog men tyvärr ligger stora varsel,ca 1200, inom industrin i , , m.fl. kommuner.Därför finns det ett stort behov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder i vårtlän. Utifrån det här är det mycket viktigt att AMS i störreutsträckning beaktar de regionala skillnaderna i sysselsättningsutvecklingoch arbetslöshet vid resursfördelning av de arbetsmarknadspolitiska medlen.Vi anser att en annan beräkningsgrund måste till vid fördelningen så att demest utsatta delarna av vårt land erhåller mer stöd . Vidare måstedet till en mer långsiktig planering när det gäller sådana här viktiga frågor.Många individer har blivit drabbade i negativ bemärkelse på grund avryckigheten i arbetsmarknadspolitiken. Utifrån det så anser vi att det ärviktigt att AMS ger länsarbetsnämnderna förutsättningar att arbeta med 3 årsbudgetar, vilket skulle förhindra ryckighet och ge arbetsförmedlingarna derätta förutsättningarna att arbeta mer långsiktigt.Eftersom skillnaderna i utbildningsnivå mellan arbetslösa och denarbetskraft som efterfrågas har ökat föreslår regeringen att enförsöksverksamhet under anslaget Bristyrkesutbildning genomförs. En stordel av de arbetssökande är lågutbildade medan bara en liten del av de ledigaplatserna utgörs av mindre kvalificerade arbeten. Detta leder, som så riktigtpåpekas, både till brist på arbetskraft och till en hög arbetslöshet. EftersomVärmland har en låg utbildningsnivå, det är enbart två av länets sextonkommuner som når över riksgenomsnittet när det gäller andelen personermed eftergymnasial utbildning, så anser vi att det är av största vikt attVärmland får möjlighet att delta i denna försöksverksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsmarknadspolitiken och en försöksverk-samhet i Värmland.Stockholm den 5 oktober 1999Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()()
mot · GN02A238 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A238av Feltzing, ()Utförsäkring från a-kassan och 50-plusUtförsäkring från a-kassan och femtio plusMånga människor känner stor oro för att bli utförsäkrade från a-kassan.Näringsdepartementet har också utgett ett löfte om att bevaka frågan.Mellan 1996 och 1998 har antalet utförsäkrade ökat från 7.948 till 9.963.A-kassornas samorganisation varnar nu för att antalet utförsäkrade riskeraratt fördubblas till 20.000. Bakgrunden är att volymkraven i dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna har slopats. En bieffekt av satsning påhögre kvalité på de s.k. åtgärderna medför att många istället riskerar attutförsäkras.Utförsäkring slår hårt på individen. När a-kasseersättningen upphör måsteden arbetslöse söka socialhjälp och därigenom, p.g.a. socialbestämmelserna,göra sig av med tillgångar som hus, bil, lägenhet m.m. som man tidigare i sittarbetsliv sparat ihop till.Trots att arbetsmarknaden nu erbjuder flera nya jobb så stämmer intejobbprofilen med sökandeprofilen hos många arbetssökande. Dessa arbets-sökande uppbär ofta sin sista ersättningsperiod vid arbetsförmedlingen. Fårde inte en praktikplats, där arbetsgivaren garanterat någon form avanställning, återstår utförsäkring. Därefter hänvisas till socialbidrag, vilketdrabbar redan hårt ansträngda kommuner.Många som är har svårt att få någon som helst hjälp via arbets-förmedlingen. Det har blivit svårare med de förändringar som infördes 98/99.Att efter 50 eller vara utlämnad till socialbidragsberoende ärförnedrande, när man har arbetat hårt i kanske . En snabb utredningför att få fram förslag, som hjälper äldre arbetssökande specifikt, behövergöras. fanns det s.k. tillfälliga avgångsvederlaget, som kanske intevar helt bra, men som var den enda räddningsplankan för dessa ålders-grupper, som är åldersdiskriminerade på arbetsmarknaden.Med förslag om införandet av en ekonomisk grundtrygghetför alla skulle problemet inte uppstå eftersom ett sådant system också är ensorts utförsäkringsgaranti. Detta är i linje med idé omsolidaritet med människor i vårt eget land och med vår grundsyn om attmänniskan är aktiv och skapande och vill och kan ta ansvar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utförsäkringsgaranti för de arbetslösa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en snabb utredning om förslag till hjälp för äldrearbetssökande.Stockholm den 4 oktober 1999Barbro Feltzing (mp)
mot · GN02A239 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A239av , ()Översyn för tilldelning av arbetshjälpmedelI regeringens budgetproposition konstateras att behovet av medel tillarbetshjälpmedel är ca 150 miljoner kronor.Samtidigt visar två publicerade rapporter (Funktionshindradessituation på arbetsmarknaden - 4:e kvartalet 1998, utgiven av SCB, AMSoch , samt Arbetsmarknad för unga med funk-tionshinder, utgiven av 15 ungdomshandikappförbund) att personer medfunktionshinder upplever att de inte har de arbetshjälpmedel de anser att debehöver.AKU-rapporten visar att av dem som har behov av arbetshjälp-medel inte har de hjälpmedel som de anser att de behöver och rapporten frånungdomshandikappförbunden visar att av dem som ingår i under-sökningen inte anser att de har de hjälpmedel som de skulle behöva.Det verkar med andra ord som om det finns en kraftig differens mellanansökningar om arbetshjälpmedel och upplevt behov av arbetshjälpmedel.Det kan finnas flera orsaker till att personer med behov av hjälpmedel inteansöker om dem. En orsak kan vara att kunskapen om vilka hjälpmedel somfinns är bristfällig, en annan orsak skulle kunna vara att personen inte villvara till "besvär" och därför inte ansöker om de arbetshjälpmedel som de harbehov av.I dag saknas det underlag för att bedöma hur organisationen runttilldelning av arbetshjälpmedel skall kunna förändras för att bättre svara motde behov som finns. Det är angeläget att ett sådant underlag arbetas fram.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning om organiseringen avtilldelandet av arbetshjälpmedel.Stockholm den 1 oktober 1999Lena ()()
mot · GN02A242 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A242av , ()Arbetsmiljö och arbetsorganisation"Arbetslivspolitiken ska verka för en god och utvecklande arbetsmiljödär individer inte förslits, skadas eller slås ut från arbetslivet" står detunder "arbetsliv" i budgetpropositionen. är det tyvärr många iarbetslivet som slås ut på grund av hårdare tempo, stress och litenmöjlighet att påverka sin arbetsmiljö. Metalls arbetsmiljöundersökningvisar skrämmande resultat. De monotona arbetena som sliter ut finnskvar, liksom buller och vibrationer. Till detta kommer stress,underbemanning, nya kemiska ämnen och elektromagnetisk strålning.Kvinnor och män upplever sin arbetssituation olika och får olika sortersskador. Bland kvinnorna är belastningsskadorna, monotona jobb, dåligtinflytande över arbetet och stress de vanligaste problemen. Blandmännen är det oftare problem med fysiskt tunga jobb, vibrationer,kemikalier, damm m.m.Det nya moderna arbetslivet skapar nya arbetsskador och problem. Nyasätt att producera varor, bantade och förändrade arbetsorganisationer,distansarbete och så vidare leder till andra påfrestningar.Det krävs förbättrade arbetsorganisationer, mer kompetensutveckling ochandra nya ideer för att komma till rätta med många av arbetsmiljöfrågorna.Arbetet för en bättre arbetsmiljö och ökad kompetensutveckling går hand ihand. För att människor ska kunna utvecklas och arbeta i bra ochstimulerande miljöer utan att bli utslagna från arbetslivet, långtidssjukskrivnaoch skadedrabbade krävs en översyn och samverkan mellan olika myndig-heter, arbetsmarknadens parter och politiker.Vi anser att en utredning ska tillsättas om det framtida arbetslivet, där manser på förutsättningar för ökad sysselsättning och tillväxt och där mankopplar ihop människors möjlighet till delaktighet och inflytande medutveckling och ökad kompetens. Inte minst när efterfrågan på arbetskraftökar behövs insatser för förbättrad arbetsorganisation och arbetsmiljö.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av det framtida arbetslivet.Stockholm den 5 oktober 1999Ann-Kristine ()()
mot · GN02A244 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A244av , Hans (s)Resurser för arbetshandikappadeUnder 90-talet har arbetsmarknaden genomgått en rad förändringar somfått långtgående konsekvenser för de flesta människor i yrkesverksamålder. Kraven på god grundutbildning, yrkesutbildning och personligkompetens har höjts. Personalnedskärningar har ökat arbetsbelastningenavsevärt. har stödåtgärderna stramats åt för många grupper.De senaste årens högkonjunktur med god tillväxt och låg inflation har letttill och kommer att leda till fler arbetstillfällen, men bara för dem somuppfyller kraven och förväntningarna. De arbetsmarknadspolitiska stödenmåste därför även fortsättningsvis vara det komplement det var avsett somför särskilt utsatta grupper.Eftersom ingen statistik förs över antalet personer som lämnar arbets-marknaden kan den faktiska utslagningen inte speglas.Genomströmningen och bortsållningen redan före inträdet i arbetslivet blandfunktionshindrade är likaså odokumenterat.I avvaktan på slutsatser och förslag i utredningarna om den arbetslivs-inriktade rehabiliteringen och mångfalden i arbetslivet bör innehåll ochomfattning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, liksom ansvars-fördelningen och samordningen av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen,få de resurser som behövs för ett aktivt arbetsmarknadspolitiskt arbete.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fler personer med arbetshandikapp skallkunna få arbete.Stockholm den 4 oktober 1999Hans Karlsson ()