ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sk707 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk707av , ()Avdragsrätten för privat pensionsförsäkringDagens pensionssystem medför att flertalet personer kommer att upplevaen minskning av sin inkomst när de slutarförvärvsarbeta och övergår till pensionering. hyser mångapersoner liten eller mycket liten tilltro till pensionssystemet. Rädslan ärstor för att pensionen ej kommer att räcka till för de dagliga utgifterna.Många personer har en stor vilja att öka sitt privata pensionssparandemen har tyvärr ingen möjlighet till detta. Avdragsutrymmet för privatpensionssparande är ett halvt basbelopp. var avdrags-utrymmet ett basbelopp, det vill säga dubbelt så stort. Avdragsmöjlighetenhar tidigare under vissa perioder varit ännu större och omfattat två bas-belopp.Genom utökad avdragsrätt ökar den enskilde individens möjlighet till attspara i privat pensionsförsäkring och därmed ökar möjligheten att kunnapåverka sin livssituation under ålderdomen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att öka avdragsutrymmet för privatpensionssparande till två basbelopp i enlighetmed vad som anförts i motionen.Stockholm den 5 oktober 1999Margareta ()
mot · GN02Sk708 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk708av , ()Avdragsrätt för frivilligt socialt bidragDet offentliga skyddsnätet fungerar allt sämre och förtroendet fördetsamma minskar bland medborgarna. Många personer upplever attfrivilligorganisationer bistår med större engagemang. Ofta hänvisartjänstemän verksamma inom det offentliga skyddsnätet tillfrivilligorganisationer när tiden och resurserna inte räcker till.Det är dags för att göra det som alltfler människor gör ,tänka nytt och våga pröva nya vägar.Stora och värdefulla insatser görs av såväl enskilda individer somorganisationer och kyrkor i form av frivilliga insatser som bygger påfrivilliga bidrag.I syfte att underlätta för de personer som vill ge en hjälpande hand till sinamedmänniskor är det värdefullt att utveckla ett system med möjlighet tillavdrag för frivilligt bidrag till nämnda organisationer.Genom att införa avdragsrätt visar att det enskilda arbetet ifrivilliga organisationer utgör en värdefull del i samhället. Såvälbidragsgivaren som samhället har nytta av de frivilliga bidragen tillvälgörande ändamål. I bedriver exempelvis Statsmissionenoch omfattande ideell verksamhet för personer som hamnatutanför samhällets skyddsnät. Cancerfonden är ett annat exempel på enfrivillig organisation av stor dignitet. Cancerfondens insatser är av storbetydelse för behandlingen av cancer avseende såväl medicinsk behandlingsom omvårdnad, utbildning och forskning.Villkor för avdragsrätt bör vara att gåvan ej är förknippad medmotprestation. Avdragsmöjligheten bör kopplas till basbeloppet och omfattahögst ett basbelopp.Med tanke på de stora hjälpbehov som finns i och på andra platseri världen är det många medborgare som med glädje skulle ge betydligt störrebidrag än vad som görs om möjlighet till avdrag fanns. Även mångaprivatpersoner som avstår från att lämna större bidrag skulle i enframtid ha betydligt lättare och större möjlighet att ge bidrag. Staten bör geså goda förutsättningar som möjligt för människors vilja att hjälpa sinamedmänniskor som befinner sig i nöd. Detta gäller även förutsättningar iskattesystemet. Avdragsmöjlighet på skatten för frivilliga bidrag är en metodatt stimulera människors engagemang och möjlighet att bistå andra personer inöd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning med uppdrag attutarbeta ett förslag om avdragsrätt för frivilligt socialt engagemang ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 5 oktober 1999Margareta ()
mot · GN02Sk710 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk710av , ()BytesringarUtbyte av tjänster och varor mellan grannar, släkt och vänner är föremålför beskattning i den svenska skattelagstiftningen. Inte ens tjänstebytenmakar emellan utgör undantag. För att vara trovärdig, måste en sådanlagstiftning reformeras.Bytesringar fungerar som ideella föreningar, där medlemmarna byter varoroch tjänster med varandra, utan att använda pengar. Skulder och tillgodo-havanden räknas istället som poäng och bokförs på varje medlems personligapoängkonto. Exempel på några vanliga bytesobjekt är hemlagade matvaror,begagnade kläder, enklare reparationer, sömnad, datorsupport, läxhjälp, lånav bil och undervisning i språk. Medlemmarna i en bytesring bor i allmänhetnära varandra, till exempel i samma bostadsområde.Miljöpartiet anser att en bytesring bidrar till att skapa ett socialt kitt i ettsamhälle som alltför mycket präglas av isolering och misstänksamhetmellan grannar, istället för av gemenskap.Medlemmarna i en bytesring är enligt skattelagen skattebrottslingar.Skattemyndighetens regler tolkas av dess handläggare som att i princip allersättning en person erhåller på grund av anställning eller uppdrag frånarbetsgivare är skattepliktig. Ersättningen är skattepliktig oavsett om denutgår i kontanta medel eller genom byte av tjänster. Detta gäller alla typer avtjänster även sådana som i debatten kallas hushållsnära tjänster. Vidare angesatt värdet av tjänsten utgörs av dess marknadsvärde, alltså det belopp någonskulle betalat om tjänsten bjudits ut på den öppna marknaden. Detta beloppskall uppges i deklarationen ersättningen blir tillgänglig förlyftning, det vill säga det år man fått en motprestation/ersättningsvara för sintjänst.För att vara en laglydig medborgare måste nästan alla börja omorganiserasin vardag och sluta anlita morföräldrarna till regelbunden barnpassning iutbyte mot en god middag, sluta klippa grannens gräs i utbyte mot att devattnar blommorna. Hemmen skulle bli tvungna att segmenteras iindividuella resultatenheter, där var och en bara diskar sin egen tallrik,tvättarsin egen tvätt, lagar sin egen portion mat och framför allt aktar sig för att haför mycket med sina grannar att göra.Det är hög tid att skattelagstiftningen ses över, så att den inte motverkar,utan gynnar önskvärd, socialt hållbar samhällsutveckling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till skatteregler för bytes-ringar.Stockholm den 4 oktober 1999Kia ()()
mot · GN02Sk711 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk711av Värmby, ()Beskattning av båtarBakgrundSkatter och rättvisa diskuteras alltid. Som ett led i den debatten vill viåter väcka frågan om det är möjligt att beskatta fritidsbåtar. Antalet båtarstiger stadigt och med tanke på priserna och värdet av dem är de attbetrakta som en väsentlig kapitaltillgång. Större båtar kan därtill stiga ivärde.Fastighetsskatten anses vara en del av kapitalbeskattningen och skallmotsvara en kapitalavkastningsskatt. Vi har svårt att se logiken i att enperson som köper ett fritidshus för skall betala fastighetsskattmedan den som köper en båt för samma belopp inte skall betala enkapitalavkastningsskatt. I båda fallen handlar det om en icke-monetäravkastning. Under vissa tider har prisutvecklingen på båtar varit i paritet medden för fritidshus.Vänsterpartiets förslagVad gäller sparkapital på bankkonto, börsnoterade aktier och andravärdepapper föreligger en skyldighet för bankerna att lämna uppgift tillskattemyndigheten. Det borde enligt vår uppfattning vara lika angeläget- sett ur rättvisesynpunkt - att få med uppgifter om eventuella tillgångari form av båtar om de överstiger ett visst minimivärde.Det är vidare rimligt att anta att båtar med betydande värde är fulltförsäkrade. Det skulle alltså kunna vara en framkomlig väg att försäkrings-bolagen ålades en skyldighet att lämna uppgift om förslagsvis båtar med ettvärde på minst 100.000 kronor.Med detta som grund kan man sedan överväga om och på vilket sättbåtskatten skall utformas. Det är möjligt att det är tillräckligt omförsäkringsbolagens uppgiftslämnande lyfter in de båtar, som kanskeinte syns i den årliga självdeklarationen, så att de kommer med i en eventuellförmögenhetsbeskattning. Det kan också visa sig möjligt att lägga enprocentuell skatt liknande den som finns på fastigheter. I detta sammanhangbör också övervägas om ett båtregister skall återinföras. Under allaförhållanden bör frågan utredas ytterligare. Vad som ovan anförts om enutredning bör som sin mening ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning av möjligheterna att beskatta dyrarefritidsbåtar genom att försäkringsbolagen får skyldighet att lämnauppgift om båtförsäkringar över ett visst värde till skattemyndigheten,samt om att ett båtregister för dessa båtar skall införas.Stockholm den 4 oktober 1999Lennart Värmby (v)()()()Per ()()
mot · GN02Sk712 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk712av , Per (v)Bilförmånsbeskattningen för företagareDagens oklara regler när det gäller bilförmånsbeskattning för företagarehar skapat stora problem och orsakat att kraven på en likformig taxeringinte uppfylls. Ännu allvarligare är det att det dränerar företag på kapital,en dränering som oftast sker på felaktiga grunder. De tydligasteexemplen på detta handlar om företagare som blir påförda förmånsvärdeför rena servicebilar. Bilar med två säten, som ständigt är fullastade medmaterial och inventarier och som knappast kan betraktas som privatbilar.Trots att företagaren även äger privatbil av hög standard påförsförmånsvärde för servicebilen.Motiveringen från skattemyndighetens sida för att påföra ett förmånsvärdeär att bilen använts för resor mellan företaget ochbostaden. För hantverkare som t ex rörinstallatörer handlar det om att ta bilenfrån det fasta driftstället eftersom morgondagens arbetsplats liggerpå andra sidan av staden, d v s närmare bostaden. Det är viktigt attlagstiftningen förtydligas. Det får inte förekomma ett godtycke som leder tillatt kravet på en likformig taxering inte kan uppfyllas. Regeringen böråterkomma till med förslag som innebär att rena servicebilar intepåförs förmånsvärde om företagaren har en annan bil för privatkörning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring somanförts i motionen om förmånsvärde.Stockholm den 29 september 1999Per ()()
mot · GN02Sk713 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk713av , Per (v)Realisationsvinst vid fastighetsförsäljningDagens regler innehåller uppskovsregler när det gällerrealisationsvinstbeskattning av fastigheter, om man anskaffaren fastighet som är ersättningsbostad. I stort sett är reglerna bra ochnödvändiga för att förhindra inlåsningseffekter. Det har emellertid visatsig att begreppet ersättningbostad har vållat en del svårigheter (självabegreppet bostad utgör ett problem).Om en person äger en obebyggd tomt vid avyttringstillfället av sinpermanentbostad och på denna tomt bygger ett hus för permanentboende, såaccepteras detta inte som anskaffande av ersättningsfastighet. Detta dåfastigheten fanns i personens ägo vid avyttringstillfället. Det kan också gällaen tomt med en mindre stuga på, som rivs för att det byggs en störrepermanentbostad på tomten i stället.I båda fallen torde det handla om att man faktiskt anskaffar enersättningsbostad trots att man ägde fastigheten, dvs tomten, vidavyttringstillfället (begreppet fastighet utgör här ett problem). Vi anser attlagstiftningen bör förtydligas så att uppskov medrealisationsvinstbeskattningen ska kunna medges under ovan angivnaförutsättningar. Vad som ovan anförts bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag om.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen återkommer med förslag tilländring enligt vad i motionen anförts om uppskovsregler.Stockholm den 29 september 1999Per ()()()()
mot · GN02Sk715 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk715av , ()ÖlskattenSänkt skatt på ölMånga av bryggeriarbetare är på väg att förlora sina jobb. Detberor på de sämre konkurrensvillkor jämfört med andra länder. Ölskatteni är dubbelt så hög som i och åtta gånger så hög som iTyskland. Detta gör att svensk bryggerinäring har svårigheter. Denprivata införseln är nästan lika stor som Systembolagets sammanlagdaförsäljning av starköl och högre än restaurangnäringens samladeförsäljning av starköl. Legal och illegal införsel av bryggeriprodukter är ett problem för en näring som sysselsätter flera tusen personer iSverige.Syftet med den höga skatten på öl i är inställningen att högaskatter leder till höga priser, vilket skulle minska konsumtionen av bl.a. öl. Iklartext, höga priser skulle avhålla människor från att köpa öl. Det varkanske en politik som fungerade tidigare. i en alltmer globaliseradvärld, med förbättrade kommunikationer och svenskarna som ett resandefolk, fungerar inte längre den tidigare politiken.Orsaken till att människor i stor utsträckning utnyttjar möjligheten att förain maximalt legalt antal liter öl i samband med en utlandsvistelse är att det ärlönsamt i jämförelse med priserna i . Man behöver inte stå länge vidett färjeläge och se resenärerna lämna färjorna för att inse vilka kvantitetersom förs in. Situationen är särskilt påtaglig vid gränsen till . Läggdärtill att tillgängligheten till den danska och tyska marknaden ökar markanti och med att öppnar.Vad som är värre är att konsekvenserna av det svenska skattesystemettyvärr även främjar illegal införsel av öl. Inte nog med att som nationförlorar på systemet. Skattetrycket innebär att illegal införsel är synnerligenlönsam för dem som ägnar sig åt denna verksamhet. Staten håller på attförlora kontrollen över marknaden, distributionen och försäljningen. Högtpris som ett effektivt vapen i begränsningen av alkoholkonsumtionenfungerar inte längre.Sverige som nation måste lära sig av tidigare erfarenheter. beslutatt kraftigt höja skatten på cigaretter fick till följd av att smugglingenökade.Regering och riksdag lärde sig något av detta misstag och tänkte om. Situationen för bryggerinäringen är densamma. Genomskattepolitiken främjar vi maximering av den legala införseln av öl, mensamtidigt innebär det att den illegala marknaden tillåts blomstra.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkt skatt på öl.Stockholm den 4 oktober 1999Catharina ()()
mot · GN02Sk716 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk716av , ()FordonsbeskattningPrioritera miljövänligare bil med annan fordons-beskattningDet råder en kraftig obalans avseende fordonsskatten mellan olikadieseldrivna personbilar. modell och tidigare årsmodeller ärväsentligt lägre beskattade i förhållande till senare årsmodeller. 1996ändrades skattesatserna något så att en viss utjämning kom till stånd.Skillnaden är emellertid fortfarande stor. Den för miljön nödvändigaförnyelsen av bilparken förhindras på detta sätt.Dagens dieselbilar är mycket renare och bränslesnålare än de äldremodellerna. Detta gäller särskilt de direktinsprutande, där bränslet sprutasdirekt in i cylindrarna under hårt tryck i stället för via en förkammare.Vinsten blir i form av renare avgaser och betydligt bättre utnyttjande avbränslet, knappt per mil. Dessutom kan de ofta köra på biobränsletRME, förädlad rapsolja. Dock släpper dieselbilen ut fem gånger så mycketkväveoxid.Det förekommer också uppgifter om att privatimporten ökar av äldredieselfordon som är vanligare i än i . Den nuvarandeskillnaden i beskattning är således kontraproduktiv ur miljösynpunkt. Enengelsk undersökning av 60 000 bilar visade att av bilarnai undersökningen stod för av avgaserna. En gammal ocheventuellt dåligt underhållen bilen förorsakar lika mycket utsläpp som månganya fordon tillsammans.Sammantaget kan sägas att det finns olika miljömässiga aspekter pådieselfordon, men det torde vara uppenbart att en ny dieselbil är mermiljövänlig än en äldre. Därför skall fordonsbeskattningen vara utformad såatt den ej missgynnar de miljövänligare alternativen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändrad fordons-beskattning av dieseldrivna personbilar i enlighet med vad som anförtsi motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Catharina ()
mot · GN02Sk717 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk717av , ()Avdragsrätt för fortbildningskostnaderI dagens snabbt föränderliga samhälle finns det inga färdigutbildadepersoner. Alla är beroende av att kunna vidareutveckla sina färdigheteroch kunskaper, men alla ges inte den möjligheten. Som systemet äruppbyggt är individerna beroende dels av om det egna företageteller organisationen satsar på vidareutveckling, dels av möjligheterna tillkomvux- eller högskolekurser. finns i princip heller inte någonstörre marknad för privat vidareutbildning. Egenfinansierad utbildningmed dagens skattesystem blir mycket kostsamt.Det är av avgörande vikt för framtid att de resurser som finnsutnyttjas på bästa möjliga vis. Vår bästa råvara är vårt humankapital, och dågäller det att förvalta detta kapital på bästa möjliga sätt.Det finns därför starka skäl för staten att på olika sätt underlättavidareutbildning och kompetensutveckling. Ett system med individuellakompetenskonton är ett sätt att underlätta vidareutbildning. Det tar dockfrämst sikte på att skapa ekonomiska möjligheter till heltidsstudier under eneller flera terminer. Mycket talar för att utbildningskostnader är eninvestering för framtida bättre jobb och högre lön och därför bör ses som enkostnad för framtida löneinkomster. En avdragsrätt för egna utbildnings-kostnader bör införas och gälla kurslitteratur, kursavgifter m.m. och inte egnalevnadsomkostnader . Därmed öppnas möjligheter förfler att med egna pengar klara en del av sin nödvändiga fortbildning ochutveckling. Möjligheterna att införa avdragsrätt för utbildningskostnader bördärför prövas och utredas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att låta utreda ett system med avdragsrätt förfortbildningskostnader.Stockholm den 4 oktober 1999Ola ()()
mot · GN02Sk718 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk718av , ()Barns ränteinkomsterAtt ha ett sparkapital som reserv att kunna använda till oförutseddautgifter är något som skall stimuleras. Därför är det viktigt att föräldrartidigt lär sina barn att spara. Det måste också löna sig att spara. fårbarn betala skatt på ränta som överstiger etthundra kronor. Detta minskarintresset att spara pengar då man får betala skatt på all räntaöver etthundra kronor.För att stimulera privatpersoner att ha ett sparkapital att ta till vid behov ärdet viktigt att man har ett högre grundavdrag än för barns sparmedel. Viföreslår att detta grundavdrag på ränteinkomster för barn höjs till 2.000kronor. Detta bör ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om höjt grundavdrag på barns ränteinkomster.Stockholm den 1 oktober 1999Birgitta ()()
mot · GN02Sk719 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk719av , ()ROT-avdragROT-avdraget som infördes på initiativ har haft enmycket positiv inverkan på hela byggbranschen. Många svarta jobb harblivit vita med allt vad det för med sig i ökade skatteinkomster. Det harockså haft en positiv inverkan på landets fastighetsbestånd. ROT-avdragen har satt fart på renoveringstakten.Nu har detta ROT-avdrag upphört och redan kommer signaler från olikaaktörer inom byggnadssektorn att tillgången på arbetsobjekt har minskat.Detta borttagande av ROT-avdragen görs trots att avdraget, genom att skapafler arbetstillfällen, gett kommuner och staten större intäkter än vadreduktionen kostat.Beräkningar hos byggbranschen visar att ROT-avdragsmöjligheten harskapat 14.500 nya årsarbeten - detta när arbetslösheten är alltförhög i landet. Alltså har denna avdragsmöjlighet varit mycket betydelsefullför att minska arbetslösheten.ROT-avdraget som haft så stora positiva effekter borde, istället för att tasbort, återinföras, vidareutvecklas och permanentas. Detta bör ges regeringentill känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återinföra, vidareutveckla och permanentaROT-avdraget.Stockholm den 4 oktober 1999Birgitta ()()
mot · GN02Sk721 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk721av , ()ReklamskattenReklamskatt skall betalas på annonser och reklam enligt lagen(1972:266) om skatt på annonser och reklam (reklamskattelagen).Skattesatsen är utom i fråga om annons i allmän nyhetstidningdär den är . Detta innebär att en tidning (innehållanderedaktionella nyheter) som helt finansieras genom reklam (s.k. gratistidning),oavsett om den utges eller , drabbas av en betydligt högrereklamskatt än dagstidningar med prenumeration.Genom en lagändring (SFS 1998:597) är reklamtrycksaker levererade efterden inte längre skattepliktiga. Det betyder att s.k. direkt-reklam i brevlådan är skattebefriad. Även reklam i radio och TV är skatte-befriad. "Avskaffa reklamskatten" är budskapet från regeringens egen utredare(1997:53). I stort sett alla remissinstanser har välkomnat detta förslag.Den nuvarande lagstiftningen torde inte vara förenlig med EG-rätten och denär ej heller konkurrensneutral.Vi anser i likhet med utredaren att reklamskatten bör slopas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att avskaffa reklamskatten.Stockholm den 4 oktober 1999Jeppe ()()
mot · GN02Sk722 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk722av , ()Sänkt bensinskattBensinpriset har ökat i fastpenningvärde trots att själva bensinen bara blivit dyrare.Orsaken till detta är den höga bensinskatten.Sänk bensinskatten så ökar antalet turister, och vi kan skapa fler arbeteninom handel och service m.m. Ska vi konkurrera med andra länder omturisterna måste det bli billigare att köra bil här i . Två uppenbarabromsklossar är högre bensinskatter och högre moms än i övriga Europa.Glesbygdsbor får betala upp emot dubbelt så mycket bensinskatt som enstorstadsbo, enligt professorn i nationalekonomi vid universitet.Invånarna får här dels högre kostnader för bensinskatt, dels högre matpriserpå grund av transportkostnader och därtill minskade inkomster från turismenpå hemorten. För att underlätta för hushållen att använda bil i vardagen såmåste bensinpriset sänkas.För många barnfamiljer är ekonomin kärv och kärvast är den för deensamstående med barn. Många förvärvsarbetande har långt mellan arbeteoch bostad och då är bilen en nödvändighet. Så är också fallet när barn skalämnas och hämtas på dagis. Än så länge är det fler mammor som utför dessaarbetsuppgifter och därmed slår den höga bensinskatten hårdast motkvinnorna. Detta är ju en viktig jämställdhetsfråga. Bensinskatten måstesänkas!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att sänka skatten på bensin.Stockholm den 4 oktober 1999Anita ()()