ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sk820 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk820av , ()FastighetstaxeringsreglernaFastighetstaxeringsreglerna måste reformeras eftersom det system somnu tillämpas i grund och botten är felaktigt konstruerat. På vissa mycketattraktiva områden där fritidsfastigheternas försäljningspriser skjuter ihöjden slår husskatten besinningslöst mot fastboende på ett sätt somaldrig kan vara lagstiftarens mening. I 1999 kan vi finnasituationer där fastighetstaxeringens konstruktion och tillämpning fårsådana orimliga konsekvenser att åretruntboende i till exempelskärgården straffas med en fastighetsskatt på en nivå som derasinkomster inte kan bära. De fastboende tvingas gå från hus och hem pågrund av att deras fastighet har en belägenhet som är mycket efterfrågadsom fritidsboende.Konstateras kan att det är främst kustbor boende i mycket attraktivasommarområden som drabbas speciellt snett av dagens konstruktion. Det fårsom följdeffekt att det är svårt för till exempel en äldre generation medenbart folkpension att överhuvudtaget kunna bo kvar i sitt hus. ärdet för svårt - om inte helt omöjligt - för en yngre generation att ekonomisktkunna klara av både extrema huspriser och därtill följande fastighetsskatter,för att våga investera i ett boende i skärgården. Resultatet blir att vi idagharett system som pressar den fastboende befolkningen bort från öar ochattraktiva skärgårdssamhällen. Kvar blir en död skärgård med enbartkapitalstarka fastighetsägare och med ett skärgårdsboende som är aktivtenbart om året.Därför är det avgörande att finna fastighetstaxeringsregler som skiljer påfastboende och fritidsboende, annars kommer det aldrig att kunna ske entydlig utveckling i skärgården för verksamhet året runt. Det är fritids-fastigheternas priser och de mycket strandnära tomterna som skjuter i höjdenoch påverkar åretruntboendets taxeringsvärden och därmed fastighetsskattensutfall. Belägenhetsfaktorn bör därför avskaffas för fastigheter för fastboendeoch bara tillämpas på fastigheter för fritidsboende. Detta bör ges regeringentill känna.För att kunna reducera de orimliga trappstegseffekter som uppstår mellanattraktiva områden och vanliga områden bör också värdeområdena förändrasfrån nuvarande 7 300 stycken till ca 2 500 områden. Detta bör ges regeringentill känna.När fastighetsägare besvärar sig över satta taxeringsvärden som skallprövas av skattemyndighet, länsrätt respektive kammarrätt bör särskilt ut-sedda fastighetsnämndemän medverka för att tillgodose behovet av såvälsakkunskap som rättssäkerhet. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om belägenhetsfaktor för fastigheter med fast-boende,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om antal värdeområden,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fastighetsnämndemän.Stockholm den 4 oktober 1999Åsa ()
mot · GN02Sk821 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk821av , ()Lokala skattenämnderTill de lokala skattemyndigheterna finns lokalt tillsatta organ föravgörande av vissa frågor. Dessa skattenämnder består av15 ledamöter som växelvis kallas till tjänstgöring i nämnderna. Endastfem närvarande ledamöter får, av besparingsskäl, kallas vid varje tillfälledå nämnden sammanträder.Enligt den uppfattning jag återkommande redovisat i motionsform tillriksdagen lämnar denna sammansättning utrymme för onödigt godtycke vidkallandet av tjänstgörande. En ordning som innebar att nämndernassammansättning ändras så att fem ledamöter valdes till ordinarie ledamöteroch fem till suppleanter vore att föredra och skulle bättre anknyta till praxisvad gäller andra nämnder och styrelser inom den offentliga sektorn.Med 15 ledamöter i skattenämnderna skall de ansvariga tjänstemännenpeka ut vilka som skall tjänstgöra . Detta ger utrymme försåväl godtycke som att endast de kallas som har åsikter som överensstämmermed vad de som kallar dem företräder. Skulle någon eller några iskattenämnden reservera sig i ett ärende kan med nuvarande ordningledamoten inte bevaka ärendets fortsatta handläggning eftersom det dåerfarenhetsmässigt dröjer minst innan ledamoten kallas till nyttsammanträde.Enligt min mening skall inte tjänstemännen vid skattemyndigheterna gesmöjlighet att styra sammansättningen av nämnderna. Den nuvarandeordningen innebär att myndigheterna själva kan sätta sig över dendemokratiska process genom vilken ledamöterna i skattenämnderna utsetts.Eftersom tidigare motioner i ärendet inte resulterat i någon förändring avovanstående, ur demokratisk synpunkt oacceptabla, förhållanden nödgas jagdärför föreslå att ett avskaffande av skattenämnderna noggrant prövas.Svenska folkets uråldriga rätt att sig självt beskatta har under lång tidinneburit ett aktivt lekmannainflytande över delar av skatte- och taxerings-processen. Nuvarande ordning gör enligt min mening våld på denna insynoch påverkansmöjlighet på ett sådant sätt att nämndernas existens med fogkan ifrågasättas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattenämndernas sammansättning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ompröva skattenämndernas funktion i denframtida skatteprocessen.Stockholm den 5 oktober 1999Henrik ()
mot · GN02Sk822 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk822av , ()Förenkling av självdeklarationenMed den förenklade deklarationen behöver många av oss bara skrivaunder med vårt namn. Allt annat står redan förtryckt: sparpengarna påbankboken, återbäringen från och andra besparingar finnsangivna. Banker och kreditinstitut har fullgjort sinkontrolluppgiftsskyldighet och skickat in uppgiften tillskattemyndigheten som i sin tur fört upp den på den förenkladedeklarationsblanketten.Tidigare sparade man mest i banker. sparar av svenskafolket i aktier eller värdepappersfonder. Fondbolagen är inte skyldiga attlämna kontrolluppgift till skattemyndigheten på skattepliktig realisations-vinst eller avdragsgill realisationsförlust vid inlösen av andelar i utlands-registrerad värdepappersfond. Sparandet i utlandsbaserade fonder uppgår tillcirka . Banker och andra är inte heller skyldiga att lämnakontrolluppgift på inlösen av aktieindexobligationer till skattemyndigheten.Kunden får dock uppgift om realisationsvinsten och dessutom en uppgift omatt skattemyndigheten inte erhållit sådan uppgift.Vissa av fondbolagen skickar en ifylld K4-blankett avseende vinsten tillsin kund. Stor del av de skattskyldiga redovisar trots detta inte sin vinst isindeklaration.Vi anser att sparande i aktier och värdepappersfonder ska jämställas medsparande i , OK eller där varje krona redovisasi kontrolluppgift till skattemyndigheten och därmed också på deklarations-blanketten. Lagen om självdeklaration bör därför utformas så, att den äventäcker inlösen av andelar i utlandsregistrerade värdepapperfonder och inlösenav aktieindexobligationer.Förutom att vi anser det vara ett rättvisekrav mellan olika sparformer,skulle en ändring som den ovan föreslagna även innebära lättnader i hante-ringen för skatteförvaltningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kontrolluppgiftsskyldighet även för inlösen.Stockholm den 1 oktober 1999Carin ()()
mot · GN02Sk825 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk825av , ()Gränsöverskridande verksamhetInterreg 11 A är ett gemenskapsinitiativ inom ramen för EU:s regional-och strukturpolitik. Syftet är att genom gränsöverskridande samarbetehitta lösningar på gemensamma problem och stärka utvecklingen igränsområdet. Interreg 11 A, "ett gränslöst samarbete"/blev godkänt av EU 1996 och omfattar11 kommuner. Programmets vision är en gränslös region som, medhänsyn tagen till miljön, fullt ut utnyttjar regionens tillväxtpotential ochstärker den kulturella identiteten.Man arbetar med projekt och hitintills har 61 projekt godkänts, vilkafinansieras av offentliga medel från såväl som samt EU. Denpositiva effekten av Interreg är utvecklingen av samarbete och nätverk övergränsen. Aktiviteten och den positiva inställningen är uppenbar och mångaav aktörerna ser nu gränsområdet som en gemensam region och självagränspasseringen som ett mindre problem än vad man gjort tidigare.Dock finns det en del praktiska problem som en utredning, tillsatt avNordiska ministerrådets ämbetsmannakommitté, försökt kartlägga. Man haravlämnat en delrapport och gett förslag till lösningar. Exempel på problem ärlångsam postgång, eftersom centraliserad postsortering innebär att postmellan gränsregioner, trots det korta avståndet, kan ta orimligt . Ettannat problem är de veckopendlare som kör svenskregistrerad bil för att åkatill sin arbetsplats i , som riskerar att behöva betala norska tullsatseroch andra avgifter för införsel av bilen. Listan på den här typen av problemkan göras lång och måste enligt mitt sätt att se det i möjligaste månelimineras för att underlätta ett bra gränssamarbete.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att åtgärder bör vidtas för att undanröjade problem som hindrar ett positivt gränssamarbete.Stockholm den 4 oktober 1999Märta ()()()()
mot · GN02Sk9 · 1999-10-26 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk9av Ruwaida, ()med anledning av prop. 1999/2000:9 Vissa punktskatte- och tullfrågor, m.m.Skattejusteringar för olikamiljöklasser på bensin ochdieseloljaRegeringens förslag innebär att den nuvarandeskattedifferentieringen mellan olika miljöklasser för bensinoch dieselolja minskas något så att skattedifferentieringen iprincip skall motsvara den skillnad i tillverkningskostnadsom föreligger mellan bränsle av de olika miljöklasserna.Det finns inget i EG-direktivet som tvingar till en sådanminskad skattedifferentiering, däremot har underhand somett motiv anförts att det kan finnas risk för att anmälstill om skattedifferentieringenär högre än skillnaden i tillverkningskostnad.Enligt uppfattning är det inte någon självklar utgångspunktför en skattedifferentiering att denna skall vara lika med skillnaden itillverkningskostnad för bränsle av de olika miljöklasserna. En sådan principskulle teoretiskt (om marknadspriser baseras på tillverkningskostnader plusskatt) leda till att marknadspriset blev lika för bränslen av de olikamiljöklasserna. Därmed skulle inte finnas något egentligt ekonomisktincitament för kunderna att välja det mest miljövänliga bränslet.Så har också regering och riksdag åtminstone resonerat hittills.Skattedifferentieringen är och har i perioder varithögre än skillnaden i tillverkningskostnad. Motivet till detta har varit att mangenom ett tydligt ekonomiskt incitament har velat stimulera övergången tilldet mest miljövänliga bränslet. Oss bekant har detta inte lett tillnågonanmälan för brott mot konkurrenslagstiftningen.Regeringen räknar, enligt vad som anförs i propositionen, med att i stortsett all beskattad försäljning kommer att avse bränsle av denmest miljövänliga miljöklassen. Den försäljning av dieselolja av miljöklass3 som fortfarande förekommer, av den totala försäljningen,avser enligt uppgift i huvudsak icke beskattad olja till yrkessjöfart, vissaarbetsmaskiner m.m. Sett mot denna bakgrund kunde man kanske se det sommindre betydelsefullt hur den exakta skattedifferentieringen mellan de olikakvaliteterna utformas. Vi anser dock att det är viktigt att vidmakthålla enskattedifferentiering som också för framtiden garanterar ett ekonomisktincitament för att behålla det mest miljövänliga bränslet. Därför bör deskatteskillnader som finns mellan de olika miljöklasserna finnas kvaroch regeringens förslag avslås på denna punkt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag till minskad skattedifferen-tiering mellan miljöklasser för bensin och dieselolja.Stockholm den 26 oktober 1999Yvonne Ruwaida (mp)()()()
mot · GN02Sk901 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk901av , ()Bosättning - FolkbokföringFolkbokföringslagen har fått en märklig tillämpning för de personer somär anställda av eller andra trossamfund i utlandstjänst.Denna tillämpning får konsekvenser för den enskilde. För en som tjänstgöri utlandet kan konsekvenserna bli allvarliga vad gällerförsäkringar och pension. Dessa frågor aktualiseras på ett särskilt sätt genomde förslag om socialförsäkringens personkrets som överlämnats tillriksdagen.Jag tror inte detta varit meningen men när nu tillämpningen har visat pådessa följder finns anledning att ånyo granska och komplettera gällanderegelverk.Trots att lönen betalas ut, för del, av för rikskyrklig verksamhet i till ett lönekonto i ,räknas dessa personer som utskrivna från . är de iallmänhet skatterättsligt bosatta i och betalar skatt på samma sätt ochefter samma regler som den som är mantalsskriven i Sverige.Vanligtvis är anställningen tidsbegränsad och därför är det nödvändigt attha kvar bostad i och därmed förknippade kostnader.Vad gäller tiden då den utsände är kvar i i ärden tidsbegränsad. Det är högst rimligt att den utsände medarbetaren underhela tiden är kvar i i dels för den trygghet dettamedför, dels för att undvika svårigheter när tjänstgöringen tar slut.Efter år 2000 råder det oklarhet om vad som gäller för arbetsgivare vidinbetalning av pensionsavgift för utsända medarbetare. Det är viktigt att, förden enskilde, reglerna för detta är tydliga och klara.Nuvarande förslag innebär, efter 2001, att vare sig ålderspension ellertilläggspension tjänas in under tjänstgöringen utomlands trots att arbets-givaren finns i och skatt betalas i . Detta betyder att arbets-givaren blir tvungen att lösa frågan genom att teckna pensionsförsäkring föratt täcka upp för bortfallet för ålderspension. Detta betyder självfallet ökadekostnader både för , trossamfund och för berörda bistånds-organisationer.Vad gäller utsända från Sida så är de som sänds ut från denna organisationstatligt anställda och berörs inte av det som motionen aktualiserar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till översyn avbosättningsbegreppet för dem som tjänstgör utomlands för eller annat trossamfund samt biståndsorganisationer i enlighetmed vad som anförts i motionen.Stockholm den 27 september 1999Roy ()
mot · GN02Sk902 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk902av , ()FolkbokföringenI dag är det möjligt att kringgå lagen om folkbokföring och väljafolkbokföringsort. Många väljer att vara folkbokförda i en kommun medlägre skatt, trots att de bor och arbetar i en annan kommun. Detta drabbarglesbygdskommuner som på grund av strukturen har höga skatter.Kommunerna har skyldighet att ge samhällsservice till alla som vistasinom kommunens gränser. Skatteutjämningssystemet bygger påfolkbokföringstalen och neutraliserar inte de extra utgifternakommunerna har för de som bor i kommunen utan att vara folkbokfördadär.Vi anser därför att det finns anledning att se över lagen om folkbokföringoch därvid utreda om det är möjligt att skapa klara regler och möjligheter förkommuner och myndigheter till övervakning och fastställa eventuellapåföljder vid uppenbart missbruk av folkbokföringsinstitutet.Sedan lång tid tillbaka har folkbokföringsdagen varit den 1 november.Detta datum har varit avgörande för det kommande årets mantalsskrivnings-ort för den som har bytt bostadsort. Det kan finnas anledning att utredafrågan om folkbokföringsdag skall vara i fortsättningen. Deskäl som var orsak till att folkbokföringsdagen fastställdes till1 november existerar inte längre.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att se över lagen om folkbokföring,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda frågan om folkbokföringsdagen.Stockholm den 5 oktober 1999Rune ()()
mot · GN02So206 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So206av , ()Orättvisor i vårdenMålet för hälso- och sjukvården är enligt den hälso- ochsjukvårdslag med tillägg 1997 är att målet förhälso- och sjukvården skall vara en god hälsa och en vård pålika villkor för hela befolkningen. Vården skall ges medrespekt för alla människors lika värde och för den enskildamänniskans värdighet. Den som har det största behovet avhälso- och sjukvård skall ges företräde i vården. Med detdecentraliserade hälso- och sjukvårdssystem vi har i vårtland är det i första hand en uppgift försjukvårdshuvudmannen att ansvara för att man lever upp tilllagens intention.Av tillgänglig statistik framgår med all önskvärd tydlighet att landstingeninte lever upp till målet om en vård på lika villkor för hela befolkningen. Detberor på var man bor om och när man får sina vårdbehov tillgodosedda. Somexempel kan nämnas tillgången till hörselvård och hörapparater. Såvälväntetider, och möjlighet att få tillgång till två apparater om man behöverdet, som kostnaderna för hörapparat varierar kraftigt över landet.In vitro fertilisering (IVF) är en annan medicinsk insats där praxis varierarmellan landstingen. Det finns landsting som erbjuder IVF inom ramen försjukförmånen och det finns landsting där paret kan få betala för attfå tillgång till behandlingen. Detta kan leda till s.k. social dumping, dvsmänniskor bosätter sig i landsting där man kan få en medicinsk insats till enrimlig kostnad.Listan på medicinska insatser där kostnader, väntetider och behandlings-insatser varierar mellan landstingen kan göras mycket längre. Hit hör t.ex.behandling av starr, utslitna höftleder, behandling av psykiska besvär hosbarn och vuxna m.m. Hit hör också hälsoproblem som spelberoende därbehandlingsresurserna är praktiskt taget lika med noll. Det är uppenbart attriksdagens beslut om riktlinjer för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården inte lett till en rättvis behandling av vårdsökande människor. Jaganser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att komma till rättamed dessa orättvisor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder mot orättvisor i vården.Stockholm den 24 september 1999Barbro ()
mot · GN02So207 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So207av , ()Insemination och äggdonationInseminationslagen (1984:1140) har varit i kraft i femtonår. Lagen var kontroversiell när den antogs av två skäl. Detena var att lagen föreskrev att barnet har rätt till kunskap omsitt biologiska ursprung. Det andra att lagen inte jämställdeinsemination med äggdonation. Äggdonation får inteförekomma i men görs utomlands, bl.a. i Englandoch , vilket innebär att en del svenska barnlösa paråker dit för att få hjälp med sin barnlöshet.Det som dessutom hänt i sedan inseminationslagen infördes är attmånga kvinnor låter inseminera sig på andra vägar än genom hälso- ochsjukvården. Insemination är ingen ovanlighet i lesbiska förhållanden, meneftersom lagen inte tillåter insemination när det gäller ensamstående ellerhomosexuella så tar man saken i egna händer. Insemination är nämligeningen komplicerad medicinsk åtgärd och kan utföras också av icke-medicinskt kunniga personer.Riksdagen har avslagit förslag om utvärdering av inseminationslagen ochinförande av äggdonation . Jag anser dock att det är hög tidatt tar sig an dessa frågor, inseminationslagen behöver reviderasdärför att den föråldrats och människor tar "lagen i egna händer". Ägg-donationsfrågan behöver tas upp därför att de som har råd åker utomlands föratt få hjälp medan de med tunna plånböcker får avstå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om modernisering av inseminationslagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om äggdonationer.Stockholm den 24 september 1999Barbro ()
mot · GN02So210 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So210av , ()Slopat monopol för SystembolagetOm svensk alkoholpolitik kan sägas mycket, däremot intenågot konkret om den givit ett positivt resultat. Deninformations- och övertalningsverksamhet, vilken sedanlänge bedrivits från riksdag och olika myndigheter, måsteanses misslyckad. Alkoholkonsumtionen totalt har, om man ikonsumtionen inräknar införd och hembränd alkohol, inteminskat!Det saknas skäl för att svenska folket skall diskrimineras jämfört med deflesta övriga européer. Vi har sagt Ja till EU och bör då också erhållasamma förtroende och få ta ett personligt ansvar för konsumtionen avalkohol genom att kunna inhandla sådan utan inslag av monopolistiskaförmyndarattityder!I debatten har franska alkoholvanor och deras negativa effekter till följd aven alltför hög alkoholkonsumtion starkt betonats. Dock har vi, förvånansvärtnog, nåtts av beskedet att franska kvinnor lever än sina svenskasystrar. Fransyskorna inmundigar kanske mindre alkohol?Det borde nu vara dags att ta bort de "skynken" som finns kring svenskalkoholpolitik. Den överväldigande majoriteten i sade ett tydligt Jatill EU, ett EU där medlemsländerna har en alkoholpolitik där enskildamedborgares förmåga att själva besluta om alkoholinköp är vägledande.Från skånska hamnar kan man åka till . Där ärdet lagligt att sälja och inhandla alkohol i livsmedelsbutiker, tobaksaffärer,bensinmackar m.m. Samma sak skulle i resultera i rannsakning, åtal,dom, böter och kanske fängelse. Att dylikt agerande orsakar förvåningutomlands är helt konsekvent.Svenska folket bör, likt övriga européer, självt kunna avgöra var man villinhandla alkohol. Om inköp sker på en bensinmack eller i en livsmedelsbutikborde vara ointressant!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försäljning av alkoholprodukter.Stockholm den 24 september 1999Sten ()
mot · GN02So211 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So211av Elinderson, ()Ändring i hälsoskyddsförordningenI Hälsoskyddsförordningen (1998:899) 39 § anges bl a attkommuner får föreskriva att1. nötkreatur, häst, get, får eller svin,2. pälsdjur eller fjärdefä som inte är sällskapsdjur,3. orminte får hållas inom område med detaljplan utan särskilttillstånd av kommunens miljö- och hälsoskyddsnämnd.Enligt förordningen får sådant tillstånd förenas med särskildavillkor.Under senare år har det blivit alltmer populärt att inneha andra reptiler änormar som sällskapsdjur, t.ex. olika typer av grodor, krokodilarter, ödlor somleguaner, geckos, kameleonter, varaner och gagamer. Som hälsoskydds-förordningen är utformad kan kommunernas miljö- och hälso-skyddsnämnder således inte ange särskilda villkor för förvaring, tillsyn ochskötsel av dessa typer av reptiler. Detta innebär vidare att det saknas formellamöjligheter för miljö- och hälsoskyddsnämnderna att ingripa vid uppenbarafall av misskötsel av sådana husdjur.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att 39 §hälsoskyddsförordningen bör ges följande lydelse: Om det behövs föratt hindra uppkomsten av sanitär olägenhet, får kommunen föreskrivaatt1. nötkreatur, häst, get, får eller svin,2. pälsdjur eller fjäderfä som inte är sällskapsdjur,3. reptilinte får hållas inom område med detaljplan utan särskilttillstånd av en sådan nämnd som avses i 6 §. Ett sådanttillstånd får förenas med särskilda villkor.Stockholm den 22 september 1999Lars Elinderson (m)