mot · GN02Bo209 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo209av , (), , har med anledning av de kraftigt förändradereglerna för bostadsbidrag gjort en utvärdering. RFV konstaterar att detnya systemet i stort sett fungerar bra, men föreslår vissa förändringar.Regeringen har tagit till sig några av dessa förändringar som tas upp ibudgetpropositionen. Avgiften på för högt erhållet bostadsbidrag tasfr.om. 1998 ut på återbetalningsbelopp . Om ett barnavlider i en barnfamilj, så utgår ett oförändrat bidrag efterdet att barnet avlidit. I det slutliga bostadsbidraget kommer ifortsättningen belopp ej att betalas ut eller krävastillbaka för de som har återbetalningskrav eller krav på att få ytterligarebostadsbidrag.1 Analys och översyn av gällande reglerVänsterpartiet ställer sig bakom ändringsförslagen, men drar inte sammaslutsatser som regeringen av . I sin rapportkonstaterar att bostadsbidragssystemet är enkelt att förutse för denenskilde genom kopplingen till skattesystemet, men så sent som i januari1998 ansåg samma verk att konsekvenserna av nuvarande bidragssystemkan synas oskäliga för dem som har stora skillnader i sinainkomster, t.ex. studenter, socialbidragstagare och arbetslösa. När mandessutom i statistiken för vilka hushåll som får bostadsbidrag kankonstatera att av barnfamiljerna tillhör någon av de nämndakategorierna och av ungdomar utan barn är det , måstenaturligtvis en fördjupad analys och förslag till åtgärder presenteras förriksdagen. Därför är det viktigt att regeringen, som det står ipropositionen, skall återkomma till i frågan, vilket bör skeredan i vårpropositionen år 2000. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.2 Konsekvenser av förändringarnaÄndringarna i bostadsbidragsreglerna hade som huvudsyfte att få stopppå kostnadsutvecklingen och vara en del av saneringen av statensfinanser. Det finns anledning att uppmärksamma att besparingarna avförändringarna beräknades uppgå till ca , men att detverkliga utfallet enligt prognos pekar pånärmare totalt . Hushållen som får del avbostadsbidragen har låga inkomster; för ensamstående vargenomsnittsinkomsten ca 1998 och för samboende140 , en minskning med . Denfördelningsanalys som regeringen gjort när det gäller förändringarna avkompensation för egenavgifterna, höjda barnbidrag m.m., för de sämstställda, förändras naturligtvis om förändringarna av bostadsbidragenskulle räknas in. Därför finns det all anledning att förbättra villkoren förbostadsbidragen på olika sätt.3 Kopplingen till skattesystemet kontrasocialbidragssystemetRFV hävdar, som sagt, att bostadsbidragssystemet är enkelt att förutseför den enskilde bidragstagaren genom kopplingen till skattesystemet.För många bostadsbidragstagare är det precis tvärtom, det är svårt attförutse vilka inkomster man får och därför kan behovet av att fåbostadsbidrag variera starkt . Kraftigt ändrade inkomster underåret leder till antingen återbetalning eller ett ökat bidrag, däremot blir dentotala inkomstskatten oförändrad. Kopplingen till inkomstskattesystemetär därmed svag.Kopplingen av bostadsbidragssystemet till socialbidragssystemet ärstarkare. Båda är behovsprövade utifrån hushållets inkomster och tillgångar.Systemen är också relaterade till varandra. Har man sökt socialbidrag ochäven beviljats bostadsbidrag baseras beräkningen av socialbidraget utifråndetta faktum. Om socialbidraget upphör p.g.a. förvärvsarbete kanbidragstagaren bli skyldig att återbetala bostadsbidraget, men kompenserasinte av en höjning av socialbidraget i efterskott. Det betalas inte utretroaktivt.Den starka kopplingen till inkomstskattesystemet gör att många betraktarbostadsbidraget som ett tillfälligt lån och därmed förbiser dess egentligasyfte, dvs. att ge ekonomiskt svaga hushåll möjligheter att hålla sig med godaoch tillräckligt rymliga bostäder. Detta bör som sin mening geregeringen tillkänna.4 Förslag till åtgärderVänsterpartiet har redan, i samband med att vissa förändringar ibostadsbidragsreglerna genomfördes, föreslagit att en godtrosparagrafskulle införas i regelsystemet. Dels för att ge större tilltro till systemetoch gynna de som har stora svårigheter att beräkna sina framtidainkomster, dels för att minska marginaleffekterna i systemet.Bostadsbidraget bidrar med i marginaleffekt, förungdomarna, att läggas på den marginalskatt om som gäller förhushåll med låga inkomster.I beskriver man det danskabostadsbidragssystemet där man har ett förlåtande inkomstintervall på 20 000kronor. Om skulle ha ett liknande system skulle andelenåterbetalningsskyldiga hamna jämfört med dagens . Ettförslag vore att i bostadsbidragsreglerna införa en godtrosparagraf, som sägeratt den som handlat i god tro, och som lämnat korrekta uppgifterom ändrade inkomstförhållanden, skall kunna få bostadsbidraget baserat påen avstämd inkomst som ger ett förlåtande intervall om högst ,där inte bostadsbidragets storlek påverkas och följaktligen inga återkravställs.Kostnaden för detta är naturligtvis svår att beräkna, eftersom det bl.a. berorpå hur bidragstagaren lever upp till godtrosparagrafen. Hushållens vilja ellerförmåga att anmäla inkomstförändring har varit liten. Av bidragstagarnahade en differens mellan beräknad inkomst och taxerad inkomst på merän , men hade anmält förändrad inkomst någon gångunder året. Av hushållen hade inkomst av kapital, men uppgavingen sådan. Tre av fyra anmäler alltså inte sina inkomstförändringar, vilketgör att de inte kommer i fråga för möjligheterna att minska sinaåterbetalningskrav enligt detta förslag. Regeringen bör utreda och återkommamed en redovisning av dess konsekvenser. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.5 Inkomstöverföring till annat inkomstårEtt flertal personer har fått återbetalningskrav p.g.a. att tillfälligaengångsinkomster fallit ut under inkomståret. Det kan vara retroaktiversättning av försäkringsförmån eller avgångsvederlag som betalas ut islutet av året, men som avser ersättning för förlorad arbetsinkomst underpåföljande år. Dessa konsekvenser kan inte ses som rimliga och bördärför utredas. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.6 Om inkomstunderlagetDet finns problem när det gäller beräkningen av inkomstunderlaget förfastställandet av taxerad inkomst. vill att dessa problemundanröjs på så sätt att om en familj har låsta tillgångar skall dessa vidberäkningar av en återbetalningsskyldighet inte ingå i inkomstunderlaget.I flertalet fall gäller det barns inkomster av kapital. Från finnsinga spärrar för föräldrar att använda sina barns inkomster eller självakapitalet. Det finns dock undantag:- om det finns angivet att pengarna är spärrade till en viss ålder attanvändas till utbildning eller annat- om vårdnadshavaren misskött barnens pengar. Är beloppet högre än 8basbelopp () skall en årsräkning lämnas tillöverförmyndaren. Finns det då pengar kvar, så spärras kontot. Spärrenkan, med viss restriktivitet, lyftas för att t.ex. bidra till hyran- Försäkringspengarna efter avliden förälder sätts in på särskilt konto.Dessa släpps dock av överförmyndaren till den kvarstående föräldernefter några veckorSocialstyrelsen har, med stöd av överförmyndarna, gått till regeringenmed en skrivelse, där man önskar en utredning om barns kapital ochkapitalinkomster vad gäller bostadsbidrag, försörjningsstöd, socialbidragm.m. Denna utredning bör komma till stånd. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.7 Rätt till kontrolluppgifterKontrolluppgifter rörande tillgångar i form av bankkonton, fondandelar,obligationer, aktier m.m. lämnas året efterbeskattningsåret av bank- och kreditinstitut till skattemyndigheten.Riksskatteverket bearbetar inte dessa kontrolluppgifter om värdetunderstiger . Försäkringskassorna har ingen tillgångtill dessa kontrolluppgifter, vilket gör att det inte går att göra någonavstämning av förmögenhetsuppgifterna. Det försvårar möjligheterna attstämma av den bostadsbidragsgrundande inkomsten när den som sökerbostadsbidrag lämnar uppgift om preliminär inkomst. Av hushållen hade35 % inkomst av kapital, men uppgav någon sådan inkomst isin bidragsansökan.Riksförsäkringsverket och försäkringskassorna bör därför få möjlighet attta del av dessa uppgifter, något som måste lagregleras. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om analys och förslag till regelförändringar av nugällande regler för bostadsbidrag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kopplingen till skattesystemet kontra kopplingentill socialbidragssystemet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om godtrosregeln,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt till inkomstöverföring till annat år,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beräkningen av inkomstunderlaget i vissa fall,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt till kontrolluppgifter.Stockholm den 30 september 1999Owe ()()()()()()()()Per ()()