ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T333 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T333av , ()förbifart MarkarydUnder /99 behandlade regeringens skrivelseangående proposition 1998/99:8 Investeringsplaner för trafikensinfrastruktur. I denna redovisades regeringens beslut att ta bort den svårtolycksdrabbade sträckan av vid , det som kallas förbifartMarkaryd, ur planen.I trafikutskottets betänkande 1998/99:TU:5 instämmer utskottets majoriteti regeringens beslut och avvisar motionen, 1998/99:T5, där det yrkas attobjektet av trafiksäkerhetsskäl måste läggas tillbaka in i investeringsplanen.I sin behandling av ärendet uttalar utskottet att det delar oron överolycksutvecklingen. bedömer utskottet: "utbyggnad till motorvägär inte det enda utbyggnadsalternativ som ger högre trafiksäkerhet. "Kammaren behandlade utskottets betänkande TU5 den 17 mars 1999.Olycksstatistiken 1998 är nedslående. omkom 9 personer, medan 28 skadades svårt och 91 skadades lindrigt.Vid omröstningen följde kammaren utskottets majoritet och avslog motio-nen. Regeringens beslut fastställdes alltså.I skrivande stund kan jag med sorg konstatera att av år1999 har 3 människor dödats, 3 har skadats svårt och 39 har skadats lindrigt.Man kan bara spekulera i vad som kommer att hända när detblir vinterväglag.Emellertid har tagit fram ett för-enklat utbyggnadsförslag till motorvägsstandard. Det borde vara angelägetför oss alla att detta förslag med högsta prioritet tas in i de ekonomiskaramarna för byggstart.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en utbyggnad av förbifart avtrafiksäkerhetsskäl bör få högsta prioritet.Stockholm den 4 oktober 1999Harald ()
mot · GN02T334 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T334av , ()Riksväg 45Riksväg 45, som går från till , är en mycket viktigväg för turismen i hela inlandet. Längs denna väg reser ett stort antalturister genom vårt land, många av dem från övriga . Vägen harredan i dag en viss status som "turiststråk" jämfört med andra vägar iinlandet. Men för att vägen ska bli ännu mer uppmärksammadinternationellt skulle det vara av värde med en uppgradering tillEuropaväg. Därigenom skulle man få en sammanhållen frånSicilien till Nordkap.Turismen är en viktig näring, och varje åtgärd som kan vidtas för att ökaturismen är viktig. En uppgradering av till torde inteheller medföra några större kostnader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppgradering av till Europaväg.Stockholm den 3 oktober 1999Yvonne ()
mot · GN02T336 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T336av , ()Vägarna i och ÄlvdalVägarna i och Älvdal har inte en acceptabel standard.Den omfattande trafiken på genom vår valkrets leds genomtätorter som , , och . Många avde mindre vägarna, särskilt i , har så låg standard att tung trafikinte är möjlig under delar av året.Denna låga standard på vägarna i området är ett allvarligt hinder för enpositiv utveckling av såväl industri som turistnäring. Enligt vår meningmåste därför arbetet med att förbättra vägstandarden i och GötaÄlvdal ges mycket hög prioritet och väga tungt vid fördelning av väg-anslagen till vårt är av stor betydelse för industrins möjlighet till utveckling iDalsland och Älvdal men den är också viktig för turisttrafiken frånSyd- och till fjällen. Därför bör graderas upp tillEuropaväg och arbetet med att bygga om de mest angelägna vägsträckornakomma igång tidigare än enligt gällande planer.Länsväg 172 från till över och ärav stor betydelse särskilt för de omfattande bildels-, skogs- ochträindustrierna i Bengtsforsområdet. Därför bör graderas upp tillriksväg och ges en betydligt högre standard än dagens.De mindre vägarna i måste rustas upp till en standard somkan garantera ökad bärighet och vara framkomliga även för tung trafik underhela året. En sådan standardhöjning är ett livsvillkor för många av de mindreorterna, inte minst för landskapets viktiga industri och skogsnäring.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av förbättrad standard på vägarna iDalsland och Älvdal.Stockholm den 4 oktober 1999Nils-Erik ()()
mot · GN02T337 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T337av , ()EU-projekt i glesbygdSverige indelas i olika stödområden. ner till kommunhar en särställning i möjligheterna att erhålla EU-bidrag tillinfrastrukturprojekt. Denna möjlighet borde kunna leda till att mångasmå projekt i glesbygden kunde genomföras i samfinansiering.Kommuner, länsstyrelser samt andra myndigheter till exempel Vägverketoch privata företag eller intresseföreningar är möjliga finansiärer i EU-projekt i glesbygd. Ett Värmlandsprojekt är i () där denna möjlighet omgående borde prövas.Osebolsbron fyller en viktig infrastrukturell funktion för befolkningen påorten. Även av trafiksäkerhetsskäl bör denna bro räddas. som börhar ett ansvar för brons eventuella rivning måste ju på något sätt se till attbron ersätts med någon annan överfart eller att vägbron vid Valnäskompletteras med gång- och cykelbana. Att rädda måste varadet bästa alternativet.Den lokala intresseföreningen borde, i samverkan med , kom-munen och kunna rädda genom att använda EU-bidragsmöjligheten för glesbygden i . Kommunen och intresse-föreningen i samarbete lägger en gemensam EU-ansökan. Även länsstyrelsenmåste biträda i ansökningsförfarandet. delfinasierar med lika stordel som en rivning eller komplettering av innebär samt tar framunderlag för ansökan och renoveringen. Kommunen delfinansierar till-sammans med intresseföreningen och med hjälp av medel förinfrastruktur- och glesbygdsprojekt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att såsom ett EU-projekt i samverkan räddaOsebolsbron i kommun.Stockholm den 4 oktober 1999Runar ()
mot · GN02T339 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T339av , ()Utbyggnad av vägnätet i BohuslänBohuslän har ett stort och väldokumenterat behov av investeringar inomkommunikationsområdet och då speciellt på det nationella vägnätet. Tilldetta kommer behoven av att förbättra länsvägar och kollektivtrafik-anläggningar. Enligt är framkomligheten på länsvägnätet ilänet lägre än för riket totalt. Region har i sinanslagsframställan prioriterat de viktigaste åtgärderna för området. I dettasammanhang är det nödvändigt att understryka vikten av att länsvägarnai ges en bättre standard och byggs ut snarast.Utbyggnaden av till normal motorvägsstandardmåste ges högsta prioritetE 6 är mest olycksdrabbade på desträckor som inte är utbyggda till motorväg. Det finns många orsaker tilldetta:- Vägen har en mycket ojämn standard - bitvis smal och krokig - vilketleder till onödiga risker vid omkörningar.- Andelen tunga lastbilar är stor.- Vägen går rakt igenom många samhällen, där hastigheten är begränsadtill /tim.- Alternativa vägar till E 6 saknas i stor utsträckning.- Turisttrafiken innebär att trafiken under vår och sommar flerdubblas.Mer än 1 000 människor har skadats på mellan och Göteborgunder , med mänskliga lidanden och storasamhällsekonomiska kostnader, som följd.E 6 är dessutom en viktig transportled både för svenska och norskatransporter.En till E 6 utbyggd motorväg ger företag lägre transportkostnader ochkortare restid. Sammanfattningsvis innebär en utbyggnad av tillmotorväg till norska gränsen bl.a. följande:- liv sparas,- olyckor minskas,- miljöfarligt gods kan transporteras utanför tätorterna.Det är därför med stor oro man nu kan konstatera att tidigare beslut omatt bygga ut E 6 till motorväg från till norska gränsen nu är påväg att försenas. har beslutat att E 6 skall vara utbyggd tillmotorväg genom hela . Men med de stora minskningarav väganslagen som regeringen föreslår är det knappast realistiskt att troatt hela E 6 genom då är utbyggd. Regeringen har tagit pengarfrån väganslaget till den s.k. nollvisionen. Nollvisionens syfte är attminska antalet döda i trafiken. Hur man då kan ta pengar från E 6, där numånga dödas i olyckor, är mycket underligt. Den bästanollvisionen i vore att bygga ut E 6. Så vet man attantalet olyckor med dödlig utgång kommer att minska. Det ärskrämmande att veta att regeringens politik kommer att leda till att flermänniskor än nödvändigt kommer att förolyckas på . Det är detta somen försening av utbyggnaden av kommer att leda till. Regeringen harännu en gång svikit . De medel som behövs för att E 6 skallvara klar som motorväg , som tidigare lovats, måste tas fram.Dessa pengar kan tas från nollvisionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om investeringar på kommunikationsområdet iBohuslän.Stockholm den 4 oktober 1999Kent ()
mot · GN02T341 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T341av Kenneryd, ()Upprustning av vägnätetDet svenska vägnätet har under en lång följd av år utsatts för enkontinuerlig förslitning som väsentligt överstigit det underhåll somvägnätet tillgodosetts med. Resultatet kan vi avläsa var vi än färdaspå våra vägar. I såväl det tätortsnära vägnätet som detlandsbygdsbaserade vägnätet finns påtagliga underhållsbrister. Det tar siguttryck i att även det hårdgjorda vägnätet i alltför hög grad är behäftatmed förslitningsskador som håligheter och försänkningar i vägbanan.Dessa håligheter och försänkningar utgör en växande trafiksäkerhetsfaramed framför allt risk för vattenplaning vid nederbörds. På många av våravägar utgör dessa vattensamlingar och "vattendrag" i hjulspåren en uppenbartrafikrisk - en trafikrisk som är en direkt följd av otillräckligt vägunderhåll.Samtidigt behöver ett antal särskilt olycksdrabbade vägavsnitt helt byggasom eller byggas i en helt ny sträckning. Nya sträckningar erfordras också föratt komma ifrån genomfartstrafik i tätorter. Exempel på detta är norrom respektive delar av Nissastigen mellan och Jönköping.Det erfordras alltså en kraftfull upprustning av det svenska vägnätet underde närmaste åren. Detta bör ges regeringen till känna. Det medför att detkommer att vara svårt att inrymma dessa satsningar under det utgiftstak sombudgetlagen föreskriver.Utgiftstaket har varit och är alltjämt ett verkningsfullt instrument för atthålla statens utgifter under kontroll. Dess konstruktion och tillämpning kanemellertid över tiden behöva justeras och anpassas till inträffade för-ändringar. En sådan förändring som ter sig logisk och näraliggande är attsärskilja investeringar och ren konsumtion. Såväl nybyggnation som väg-underhåll är i denna mening av investeringskaraktär.Med bibehållet utgiftstak finns det behov av att hitta finansierings-former som möjliggör spridning av investeringskostnaderna under en följd avår. Det kan ske genom till exempel en riktad upplåning till visst projekt,leasing med mera. Det kan också ske genom att till exempel markentrepre-nörer bygger och finansierar vägprojekt för "uthyrning" till staten. Rege-ringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag till sådan alternativfinansiering av vägprojekt och andra investeringsobjekt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en kraftfull upprustning av vägnätet,2. att hos regeringen begär förslag till system föralternativ finansiering av vägprojekt och andra investeringsobjekt.Stockholm den 4 oktober 1999Rolf Kenneryd (c)
mot · GN02T342 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T342av , ()väster om 4:ans förbifart väster om lider akut brist på norr-sydgående kringfartsleder.Den gamla vägstrukturen, där all trafik likt ekrarna på ett cykelhjul, ledsin i city skapar enorma köer. Bilköerna skapar samhällsekonomiskaförluster, dålig miljö och stor otrivsel. Skulden till detta står att finna idet ensidiga övergivandet av somSocialdemokraterna i samarbete med genomförde våren1997. Regionen står nu utan långsiktig trafikpolitik för vägtrafiken.Av de som olika skatter på trafiken ger gårendast en liten del tillbaka till vägtrafiken. Av det går dessutom helt försum-bara resurser till , resurser som inte ens täcker kostna-derna för löpande underhåll.Vägtrafikinvesteringarna måste nu komma till stånd. Ett angeläget förstaprojekt bör vara att färdigställa E 4:ans förbifart väster om ingår i det nationella vägnätet och skulle innebära att landets huvud-stad förses med samma typ av kringfartsled som de flesta andra större städeri redan har. Ett sätt att aktivera investeringskapital för att få vägentill stånd kunde vara att testa s.k. PPP finansiering (Public Private Partner-ship). Det innebär att staten ingår ett avtal med en privat finansiär sombygger och underhåller vägen under ett fastställt antal år. Staten betalar enårlig avgift för detta baserad på s k skuggtullar där avgiften avpassas till huromfattande trafiken på vägen blir. Till detta kan komma förhandlingar om attregionen själv också bör bidra till byggandet av kringfartsleden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att färdigställa E 4:ans förbifart väster omStockholm.Stockholm den 4 oktober 1999Catharina ()
mot · GN02T343 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T343av , (-m)Ny genom UppsalaEn av de absolut angelägnaste vägprojekten i vårt land är E 4 från södraUppsala norrut genom . Den dåliga trafiksäkerhets- och väg-standarden på denna del av upplevs av alla som den kanske värstaflaskhalsen på hela . har frågan stötts och blötts iolika politiska organ och i den allmänna debatten.De två senaste åren - dvs. - har däremot inte myckethänt med ärendet. har frågan legat för beslut påregeringens bord. Regeringen har tyvärr ännu inte tagitbeslut i frågan utan nu senast begärt vissa klarlägganden från Vägverket.Därigenom riskerar detta för hela landet angelägna vägprojekt att försenasytterligare.Efter det att frågan diskuterats, utretts och analyserats kanman undra om det finns något i sak att tillägga. Medan vi väntar på ett nyttbeslut fortsätter , och då i synnerhet , att stoppa upp förgenomfartstrafiken med trafikljus och dålig standard, vilket medför negativakonsekvenser ur såväl trafiksäkerhetsmässig, planeringsmässig, närings-politisk som miljömässig synvinkel.Nuvarande E 4 genom län är en högt olycksbelastad sträcka. Dettaberor bland annat på vägavsnittets höga trafikbelastning och på att vägen gårigenom flera tätorter. Sträckningen karakteriseras av låg kurvstandard ochständiga hastighetsväxlingar. En ny E 4 med motorvägsstandard skulle inne-bära mycket positiva effekter för trafiksäkerheten såväl för bil-, cykel- somgångtrafikanter. Detta kan till en del förklaras av den betydande avlastningav den nuvarande vägen som erhålls. Dessutom visar utförda undersökningaratt olycksrisken är ungefär hälften så stor på en motorväg som på en 13-metersväg med normala siktförhållanden. Övervägande delen av nu-varande E 4 har 13 meters vägbredd med begränsade siktförhållanden i ettantal delavsnitt. Enligt siffror från skulle antalet olyckor mellantill exempel och Läby minska med cirka 55 vid en utbyggnadav ny E 4.Den del av som går genom drabbas så gott som avincidenter av mer eller mindre allvarligt slag, med personskador, materiel-skador och trafikstockningar som resultat.Utifrån dessa trafiksäkerhetsmässiga aspekter är det mycket olyckligt attregeringen valt att ytterligare skjuta på beslutet om byggstart för nya E 4genom genom att också fördröja fastställelsebeslutet av sträck-ningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att fastställa sträckningenav från södra och norrut genom Uppland.Stockholm den 5 oktober 1999Lennart ()()()()
mot · GN02T344 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T344av Staaf-Igelström, ()Underhåll av riks- och länsvägar i från till norska gränsen är huvudpulsådern förtransporter i norra . är livsnerven förråvaruleveranser av virke till pappersbruken i Gruvön och . Denär också huvudled för vägtransporter till industrin i bruksorterna ,, och . används också fördagligvaruleveranserna av livsmedel och annan distribution tillinnevånarna i norra . är därför ett klassiskt exempelpå en väg som skall uppfylla kraven på högsta bärighet. Så är dock intefallet då bristande vägunderhåll hotar framkomligheten, speciellt itjällossningstider.Befintligt vägnät av stomvägskaraktär måste garanteras en sådan under-hållskvalitet att varuleveranser till industrin, handeln och medborgarna kanupprätthållas året om. Vägstandard är i glesbygd en välfärdsfråga som islutändan handlar om samhällets och individernas förmåga och möjlighet attleva och bedriva näringsverksamhet i området.Trafikförsörjningen i och till norra är därför en nationell ange-lägenhet som inte kan överlåtas till Region . Underhålls-behovet på är så stort att kostnaderna för att återställa trafikleden ifarbart skick spränger ramarna för Region budget flerfaldigt. Specielltom andra lokala investeringar måste genomföras.Däremot är det en riksangelägenhet att vägsträckan mellan Värnäskorsetoch Ransby, , garanteras en sådan standard att riksdagenstrafikpolitiska målsättning om tillgänglighet kan uppfyllas. Med dagenskvalitet på nämnda vägsträcka kan inte en rimlig trafikförsörjning garanterasindustrin och innevånarna i området (norra ). Den alternativavägsträcka som finns tillåter inte tung trafik. Det är både mer kompliceratoch dyrbart att förstärka den alternativa vägen än att återställa vägstandardenmellan Värnäskorset och Rasby till en bärighet om 60 ton.Detta är 1 (ett) exempel på vägproblem i , vi motionärer skullekunna använda en likartad formulering på ett stort antal riks- och länsvägar iregionen. Problemet är alltså att näringen inte får fram sina råvaror inomrimlig tid och till rimlig kostnad. Åkeribranschen drabbas av orimligt storareparationskostnader på grund av sönderkörda fordon. Handeln ochinvånarna i de glesare delarna av länet får inte ut dagligvaruleveranser medgod kvalité på grund av transportskador orsakade av dåliga vägar.Vi motionärer vill med detta framhålla nödvändigheten av att de riks- ochlänsvägar som är "kapillärerna" i transportkedjan, vägar som ska upprätthålladen regionala balansen, får det underhåll som krävs för att samhället skafungera. Så är inte fallet, vilket ovanstående skrivning beskriver.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om underhållsmedel till riks- och länsvägar iVärmland.Stockholm den 5 oktober 1999Lisbeth Staaf-Igelström (s)()()()
mot · GN02T345 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T345av , ()Riksväg 50Riksväg 50 går rakt igenom stadens centrala delar och sammanfaller meddet lokala gatunätet på en sträcka av ca. Trafiken passerarnio trafikljus och en öppningsbar bro, vilket innebär påtagliga störningarför genomfartstrafiken och åtskilliga konfliktsituationer med den lokalatrafiken, framför allt cyklister och bussar. Med trafikmängder runt 20000 fordon/dygn varav utgör tung trafik är belastningen för lokalsamhälletbetydande också ur andra aspekter: miljöstörningar, begränsningar i markanvändning och tillgänglighet, osv.För drygt ett år sedan tog regeringen ett beslut, som och regionenväntat på ! Omläggningen av genom stadens centraladelar, särskilt utpekat i regeringsbeslutet som ett mycket angeläget projekt,skulle äntligen bli av. Eftersom den minst sagt otillfredsställande och oklaratrafiksituationen länge blockerat många angelägna samhällsfrågor, blevfjolårets regeringsbeslut starten för ett antal samarbetsprojekt mellankommun och näringsliv.Efter det senaste beslutet om ändring av den nationella vägplanen kankonstateras att omläggningen av riksvägen förskjutits i tiden.I diskussionerna om väginvesteringar är det framför allt nollvisionens målsom uppmärksammats. Investering i nya vägar som medel att undanröjarisken för svåra olyckor ifrågasätts. Ambitionen att minska antalet döda ochsvårt skadade i trafiken skall givetvis ges högsta prioritet. Men att många avvägobjekten getts hög prioritet för samhällsvinster i andra avseenden somt.ex. miljöpåverkan, undanröjande av barriärer, förbättringar för cykel- ochbusstrafik får inte sättas helt i skymundan.Det är väl känt att infrastrukturprojekt kräver god framförhållning för atten seriös planeringsprocess ska kunna genomföras: miljökonsekvenser ochalternativa lösningar skall arbetas fram - förankring hos medborgarna krävertid för dialog. Det är därför av största vikt att planeringen på nationell nivåges sådan långsiktighet, kontinuitet och trovärdighet att den kan omsättas ipraktiken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betydelsen av att man i den fortsatta planeringensärskilt uppmärksammar objekt med stora miljövinster och andra mersvårkvantifierade samhällsvinster för lokalsamhället,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att - delen genom - geshögsta prioritet.Stockholm den 1 oktober 1999Sonia ()
mot · GN02T346 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T346av , ()GrusvägarAlla har inte levt vid och färdats på en grusväg, men alla har vibilder inom oss av egna färder på grusvägar. Det kan vara från söndags-utflykten i bilens barndom, semesterresan, barnboken som i Lönne-berga eller från filmens värld. Och i sker fortfarande en stor delav kommunikationerna på grusvägar. Merparten finns i norradelar medan vägar med staten som väghållare omfattar endast cirka 8 milgrusväg i hela . Av det totala vägnätet uppskattas, enligtVägverket, grusvägsdelen till eller . ärinte bara fortfarande stor i antal mil räknat, den har också stor betydelseför att hela ska kunna leva och utvecklas. I andra delar av landethandlar det om att bevara grusvägen som en del av vårt kulturav och attse värdet ur bland annat turistfrämjande synpunkt. Många är destenmurar och karaktärsskapande omgivningar som fått ge vika utan attdessa värden vid om- och utbyggnader av vägar vägts in ibeslutsunderlaget. statistik visar att närmare rengrusväg har asfalterats . Målet är att 250 fordonper årsmedelsdygn ska beläggas. Och av det statliga vägnätetär före detta grusvägar som belagts med oljegrus eller Y1G, det vill sägastenmaterial som vältats ner i asfalten.Grusvägen är den äldsta vägtyp vi har men ändå är den underskattad idagens samhälle. Mycket av kompetensutveckligen har lagts på andra väg-typer och mycket av resurserna har satsats på att bygga bort grusvägar samtpå att höja standarden på andra asfaltsbelagda vägar. Ofta har detta varit, ochär fortfarande, nödvändiga åtgärder på vägnätet men behöver vi samtidigtstanna upp och analysera vår syn på grusvägens möjligheter. Om man skötergrusvägen på rätt sätt är den bra och ger en rimlig vägstandard, men dåligtunderhållen blir grusvägen, som andra vägtyper, ett sämre alternativ. Desenaste årtiondena har grusvägsforskningen inte prioriterats. Mycket avgrusvägskunnandet i olika led har gått förlorat och behovet av kompetens påområdet bör uppmärksammas. Den försämrade kompetensen om grusvägenleder till sämre vägar. Grusvägsunderhållet kostar närmare 200 miljonerkronor , dryga av de totala underhållskostnaderna. Att förvaltasåväl existerande vägnät som kostnaden för underhållet ställer krav på braunderlag vid beslut.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att främja forskning om grusvägar.Stockholm den 21 september 1999Carina ()