mot · GN02MJ912 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ912av , ()RipjaktenInledningDebattens vågor går fortfarande höga om ripjakten i fjällen. Miljöpartiethar i flera motioner och interpellationer tagit upp dagens system, som viinte anser ekologiskt hållbart. Vi kritiserar såväl jakttiden somavsaknaden av inventeringar av rippopulationerna. Det visar sig nu attdessa utarmats på vissa håll, t ex i Stekenjokk. Det finns därföranledningar att upprepa några av våra förslag i tidigare motioner.JakttidenI en interpellation under /96 tog jag upp jakttiden förripa. Många jägare med lång erfarenhetav ripjakten menar att det inte är ovanligt att ripkycklingarna inte ärflygga vid tiden för jaktstarten i , framför allt under vädermässigtogynnsamma år.I anses inte kycklingarna ha nått tillräcklig storlek och mognadförrän . Jakten startar där den 10 september.Dessa olika startdatum för jakten har fått till effekt att jakttrycket på densvenska stammen av jakttiden är mycket stort,eftersom även många norska jägare kommer till den svenska fjällvärlden föratt jaga. Detta märks enligt uppgift på ripstammen på många håll näragränsen till , där stammen minskat väsentligt.Starten för jakten på ripa bör vara densamma i och . Enligtuppgift är starten på den svenska sidan anpassad till älgjakten, inte som iNorge till vad som är biologiskt acceptabelt. Det finns alltså goda skäl attanpassa den svenska jaktstarten till den norska.Principer för ekologiskt anpassad jaktMiljöpartiet anser att dagens ripjakt måste förändras. I flera motioner harvi presenterat ett förslag till ekologiskt anpassad jakt, som tar hänsyn tillde andra arter i fjällvärlden, som är beroende av ripan för sin existens.Dit hör fjällvråk, blå kärrhök, kungsörn, jaktfalk och fjällräv. Så härtänker vi oss den jakten:1. Jaktområdet skall vara högst 100 kvkm. Ett förhållandevis litetjaktområde är en förutsättning för att jaktuttaget ska kunna anpassas till delokala ekologiska förutsättningarna, vilka omfattar både riptillgång ochförekomst av predatorer. Det är ingen nackdel om jaktområdet är ännumindre.2. Populationsuttaget genom jakt skall i ett enskilt jaktområde aldrigöverstiga . Det innebär att jakttrycket får vara högst tre man-jaktdagar/kvkm. Med tanke på dalripans stora betydelse för den biologiskamångfalden i fjällens ekosystem bör uttaget i ett större område - istorleksordningen en hel kommun - ligga på en lägre nivå. Den totalttillgängliga resursen ("räntan på kapitalet") uppgår normalttill av dalripepopulationen. Det ska räcka till samtliga predatorer,inklusive jägaren och dessutom, genom utvandring, kunna kompensera förlokalt försvagade ripbestånd. I det perspektivet är det inte rimligt att låtajägaren ta mer än högst en fjärdedel av "avkastningen", dvs ettpopulationsuttag på högst . Omräknat till jakttryck innebär det ettgenomsnitt på max /kvkm i en hel kommun.3. Permanent jaktfria områden måste finnas som refuger ochreferensområden. En rimlig målsättning kan vara att avsätta avden tillgängliga jaktmarken för dylika jaktfria områden, förslagsvis i förstahand naturreservaten. Därutöver kan givetvis andra områden behöva varajaktfria av hänsyn till renskötsel och rörligt friluftsliv. Temporärt kan ävenvissa små och känsliga områden behöva avlysas av naturskyddsskäl.4. Jakttrycket ska anpassas efter årets reproduktion hos riporna. Regelrättaripinventeringar är mycket resurskrävande och är i praktiken sannoliktmöjliga att genomföra bara i ett fåtal områden i fjällkedjan. Reproduk-tionsresultatet är lättare att bestämma genom att man i början av jaktenundersöker förhållandet mellan unga och gamla fåglar i jaktutbytet. Ettfemtiotal fåglar krävs för att underlaget skall bli pålitligt. Det uppnår mannormalt i ett jaktområde redan efter en jakt som understigeren manjaktdag/kvkm. Riktlinjer för bedömning:- < = ungfåglar - ingen ytterligare jakt- > ungfåglar men < =50 % - maximera årets jakttryck till två man-jaktdagar/kvkm- > ungfåglar inga restriktioner utöver de i punkt 2.Under de som redovisas i figur 2 skulle utfallet ha blivit så här:Ingen jakt , begränsad jakt , normal jakt 17 år.5. Biotopmanipulerande åtgärder som att fälla björkar, gödsla och brännaris skall ej förekomma. Norska studier visar att detta inte leder till ökaderipstammar, vilket är logiskt med tanke på att födan i normalfallet inte är enpopulationsbegränsande faktor.6. Rovdjursbekämpning ska normalt ej få förekomma. Detta är visserligen,om den är grundlig, sannolikt en effektiv åtgärd för att höja ripornasreproduktionsresultat, särskilt om den riktar sig mot predatorer på ägg ochsmå ungar. Denna typ av åtgärder har emellertid ingen plats i en ekologisktanpassad jakt. Indirekta åtgärder som att sköta soptippar och liknande och attse till att inte kadaver och slaktavfall blir liggande ute må vara tillåtna.7. Jaktstarten bör senareläggas till omkring mitten av september. Skälen ärtre: Vissa år är de unga riporna dåligt utvecklade vid den nuvarandejaktstarten . De unga riporna "pipkycklingarna" är mycketlättskjutna, vilket är ett jaktetiskt skäl för senareläggning av jakten. Närriporna är lättskjutna blir jakteffektiviteten högre, dvs populationsuttagetblirlätt oacceptabelt högt - ett ekologiskt skäl för senareläggning av jakten.Slutligen är det önskvärt att jaktstarten är lika i och . Som detnu är blir trycket på de svenska ripmarkerna mycket stort de första veckornaav jakten - ett jaktpolitiskt skäl för en senareläggning av jakten.8. Jakten bör avslutas . Den naturliga dödligheten hosriporna är låg . Jakt får därför en direkteffektpå det häckande beståndet, vilket bör undvikas. Jakt ochbörjan av mars kan dessutom innebära störningsrisker för tidigt häckanderovfåglar som kungsörn och jaktfalk.9. "Bag limit", dvs en begränsning av jaktuttaget så att varje jägare bara fårskjuta ett vissa antal fåglar per dag kan övervägas i vissa fall. Ur ekologisksynpunkt har det liten betydelse eftersom denna "bag limit" normalt barauppnås när det är gott om ripor, och då är jaktuttagets betydelse urpopulationssynpunkt förhållandevis litet. Det är snarare en jaktvårdsfrågaeftersom en "bag limit" gör att jaktutbytet fördelas jämnare över säsongen.10. Fortlöpande årliga inventeringar av jagade arter och predatorer ärnödvändiga både i områden där det jagas och i referensområden.Ändra jakten på ripaVi anser att det är att ripjakten förändras. Signalerna från bl aStekenjokk visar att dagens system inte är långsiktigt hållbart. I Norgefinns erfarenheter som visar att ett för högt jakttryck kan ödelägga enrippopulation.Jakten måste också bedrivas på ett sådant sätt att de rovdjur, som ärberoende av ripan, inte drabbas menligt. De har inte jakten som nöje och dekan inte ändra kost. De är i många fall helt beroende av tillgång på ripa.Detta gäller framför allt under smågnagarfattiga år. Mest beroende är de artersom lever av ripor under senhöst och vinter, dvs revirhävdande jaktfalkar ochi viss mån kungsörn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jakttiden för ripa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nytt system för ripjakt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att säkerställa att de rovdjur som ärberoende av ripa inte drabbas menligt av ripjakten.Stockholm den 4 oktober 1999Gudrun ()()()Per ()()()