mot · GN02N237 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N237av , (-m)Tillväxt ur ett regionalt perspektivFörutsättningarna för tillväxt måste vara minst lika bra i som iövriga världen för att återigen ska kunna bli ett ledandevälfärdsland. Lika viktigt, men inte lika uppmärksammat, är att likaförutsättningar för tillväxt måste finnas i hela landet och inte bara i vissaregioner. Lyckas man inte skapa konkurrensneutralitet mellan regionernai kommer vissa delar att bli beroende av bidrag. Redan svagaregioner hamnar i en ond spiral där bidragsberoendet riskerar att förlamaden kreativitet som människor har.Tillväxtproblematiken är komplex och det finns inte någon enkel lösning.Samspelet mellan flera faktorer gör att enstaka åtgärder inte blirverkningsfulla och därför ibland orättvist betraktas om felaktiga. Vissagrundläggande förutsättningar måste vara uppfyllda för att en ekonomi skaväxa, nationellt eller regionalt, förutsättningar som var för sig är nödvändigamen inte tillräckliga för att skapa ett gott tillväxtklimat. Uppfylls flera avförutsättningarna verkar det som om det bidrar till att skapa ett gotttillväxtklimat.Ekonomiska incitament torde vara det mest grundläggande av allaförutsättningar. Företagaren vill ha avkastning på satsat kapital och denanställde ersättning för den tid han eller hon arbetar. Den ersättning som ärintressant ur företagarens och den anställdes perspektiv är den realaersättningen efter skatt. Således har beskattningen både på kapital och arbetebetydelse för tillväxt. Enligt ekonomisk teori går det att visa på att ju störreskattekilen är desto lägre blir tillväxten. Flera undersökningar, bl.a. SNS-rapporter, stöder detta. Däremot finns ingen undersökning som visar påmotsatsen. Är målsättningen tillväxt bör således skattenivåerna vara lägre ien jämförelse med likvärdiga konkurrenter. All skattediskriminering måstetas bort. Detta gäller inte minst skattereglernas utformning och tillämpningnär det gäller småföretag.Infrastrukturen är en faktor som länge uppmärksammats när det gällertillväxten. Infrastruktur kan definieras som institutioner som underlättarhandel och produktion. Infrastrukturbegreppet är alltså mycket omfattande.Traditionellt omfattar begreppet infrastruktur vägar, hamnar, flygplatser etc.Detta kallas ofta den hårda infrastrukturen. Därtill kommer den nya typen avkommunikation, telefon och IT. Olika slag av social service kan också ingå.Skola, daghem och äldreomsorg skulle kunna definieras som infrastruktur.Även tillhör infrastrukturen.Traditionellt har all den service som infrastrukturen innefattar utförts avstora företag och organisationer och då vanligtvis i offentlig regi.Kostnaderna för denna verksamhet är stor och blir större ju mer glesbefolkatett område är. Därför måste det ställas höga krav på effektiv kringverksamhetoch drift av infrastrukturen. Då är glesbefolkat och skillnaderna storainom ökar detta problem. Problematiken som en hög beskattninginnebär måste leda till att infrastruktursatsningar alltid föregås av noggrannaintäkts- och kostnadsanalyser. För att komma till rätta med intressekonfliktenmellan en väl utbyggd infrastruktur och låga skatter finns det anledning attnoggrant analysera konsekvenserna av att öka avgiftsfinansieringen avutnyttjandet av infrastrukturen. Dessa analyser måste i sin tur föras utifrånettsmåföretagsperspektiv då det är inom denna företagsstorlek framtida tillväxtfinns att hämta.Kunskap och kompetens är andra viktiga förutsättningar för tillväxt. Ettland eller region med relativt högre utbildning verkar också ha högre tillväxt.Men när det gäller utbildning måste utbud och efterfrågan ha ett samband.Vidare är det viktigt att den som deltar i utbildningen både känner ansvar förutbildningen och får ökade möjligheter genom utbildningen. Speciellt viktigtär detta i den högre utbildningen och arbetsmarknadsutbildning. harunder snabbt hamnat i situationer med arbetskraftsbrist närkonjunkturen väl tagit fart. En stor del av denna brist har berott på en storoffentlig sektor som knutit till sig högt kvalificerad arbetskraft. Men tillstörsta delen är bristerna ett resultat av små incitament för utbildning ochdyra felaktiga satsningar inom utbildningsområdet, inom såväl den ordinarieutbildningsverksamheten som den som sker i AMS regi. Även här finns ettproblem med skattenivåerna och kostnaderna för studier. Ett ökatfinansieringskrav för den studerande i kombination med bättre avkastning avstudier skulle med all sannolikhet öka kvaliteten i utbildningen.Finansieringen skulle kunna ske delvis individuellt med hjälp av skattefriakonton där föräldrar kan spara till sin barn och vuxna spara till vidare studieroch eventuell omskolning. Fördelen med ett sådant system är att det ökarmotivationen hos den studerande och koncentrerar resurserna påvälmotiverade studerande. Det kan vara anledning att utreda möjligheternatill en viss grad av egenfinansiering av studier för att öka motivationen hosde studerande och möjliggöra lägre skatter vilket skulle öka incitamenten förvidareutbildning.För att AMS verksamhet ska gynna tillväxten och inte bara bli en kostnadför skattebetalaren måste verksamheten bli mer flexibel och efterfrågestyrd.Det finns en rad exempel på att den utbildning som AMS tillhandahåller intealls stämmer med efterfrågan. Följden blir arbetskraftsbrist som i slutändenleder till en svagare tillväxt. Vidare har det visat sig att en ökaddecentralisering av utbildning kan vara ett sätt att minska de regionalaobalanserna. Därmed inte sagt att klarar sig utan de storarikstäckande universiteten. Slutsatsen är i stället att det finns behov avmindre högskolor med kvalificerad undervisning. Även detta område börutredas så att utbildningsresurserna utnyttjas på bästa sätt.På senare tid har allt större uppmärksamhet ägnats åt forskningen runt deinstitutionella förhållandena och så kallat socialt kapital. Denna forskningtangerar problematiken runt regelverket i ekonomin. Enkelhet och likabehandling är ledorden när det gäller de olika regelsystemens utformning. Ettexempel är skatteområdet, ett annat är villkoren för Ams verksamhet. I detförsta fallet är det bland annat skillnader i beskattning av samma bolagsformmen där antalet ägare är olika, de s.k. fåab-reglerna. De samhällsekonomiskaintäkterna/kostnaderna för dessa regler är svåra att beräkna men ur etträttviseperspektiv och som ett sätt att sänka skatterna borde alla bolagbehandlas lika. Detta är en illustration av när regelverket skaparsnedvridningar mellan olika företagsstorlekar.När det gäller AMS utbildningsverksamhet och inriktning på de störreföretagens behov eller brist på överensstämmelse med efterfrågan finns detregionala skillnader. De mer expansiva och de mindre företagen har svårt attfå tillgång till arbetskraft när de expanderar. Resultatet blir att kommunernagår miste om skatteintäkter. De kan då anse sig tvungna att höja skatten föratt klara sina åtaganden. Risken blir då att skatteunderlaget minskarytterligare och kommunen hamnar i en negativ spiral. Det finns såledesbehov av att rensa i regelverket och göra det mindre, mer rättvist ocheffektivt. Vidare finns det starka indikationer på brist på efterlevnad hosmyndigheterna. För att regelverket ska fungera krävs också att reglerna följs.Annars uppstår osäkerhet och förutsägbarheten om beslut minskar vilketleder till att investeringsviljan minskar i företagen.Just vad det gäller småföretagarens uppfattning om hur myndigheternautför sin myndighetsutövning har FR tillsammans med gjort enenkätstudie. Studien omfattar 4 600 företagare med 1-49 anställda. Den storaomfattningen på studien möjliggör en jämförelse på länsnivå. Här följernågra av de mest intressanta av företagarna uppgav att det är viktigt för företagets utvecklingatt myndigheterna ser till att det finns fasta regler som anser att det gör skillnad, i utfall, om företaget är stort anser att det har betydelse, för utfallet, om man personligenkänner handläggaren på myndigheten.Detta var en del av svaren som företagare gav. Vad visar då dessa svar? Jo,att regelverket är viktigt men att det inte följs till punkt och pricka avmyndighetsutövarna. Med andra ord är det i många fall ett lotteri när företagtill exempel söker tillstånd eller har problem med skatterna. En gång kanutfallet bli så och andra gånger helt annorlunda. Förutsägbarheten minskaroch planeringen försvåras för småföretagaren.Sammantaget måste flera system ses över i för att ökaeffektiviteten i ekonomin. Dessa system skiljer sig åt mellan olika regioneroch i möjligaste mån måste nödvändiga reformer ta hänsyn till detta.Konkurrensneutralitet på alla områden inom måste vara målet.Problemet är avvägningen mellan finansieringen av olika åtgärder ochbehovet av ökade satsningar på t.ex. infrastrukturinvesteringar ochutbildning. Det finns därför ett behov av att öka självfinansieringen hos demsom utnyttjar servicen. Alternativet är nämligen ett högre skattetryck vilkethämmar tillväxten. Det finns således ett behov av att utreda om ökadsjälvfinansiering kan vara ett sätt att öka tillväxten i de regioner som har etthögt skattetryck men som har ett ökat behov av utbildnings-satsningar och utbyggd infrastruktur.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda konkurrensneutralitet mellan regioneroch hur faktorer som hämmar regional tillväxt kan minskas.Stockholm den 30 september 1999Kerstin ()()()()()()