ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T450 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T450av , ()FärdtjänstUtvärdering av lagen om färdtjänstDen nya lagen om färdtjänst har varit i kraft . Man kanredan nu se vissa problem som har uppstått sedan den nya lagen trädde ikraft.Det har t ex blivit betydligt svårare än tidigare att få rätt till ledsagareinomfärdtjänsten. Detta är ett problem för många grupper av funktionshindrade,exempelvis synskadade. De som studerar på annan ort än sin hemort kan inteutnyttja färdtjänsten där eftersom det är folkbokföringskommunen som äransvarig.Enligt den nya lagen har kommunerna fått möjlighet att på trafik-huvudmannen lägga över inte bara utförandet av färdtjänsten utan också dedelar som innefattar myndighetsutövning, alltså att besluta om vem som skaha rätt till färdtjänst etc. Detta ser vi som en farlig utveckling eftersom viintetror att man inom de bolagen har den sociala kompetens som krävs försådana beslut.Det finns därför skäl att nu ta initiativ till en utvärdering av den nya lagen.Vilka effekter har den fått på olika grupper etc.HemställanHemställanMed hänvisning till det i motionen anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att utvärdera lagen om färdtjänst.Stockholm den 29 september 1999Helena ()
mot · GN02T451 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T451av , ()KörkortSka man lyckas i med den så kallade nollvisionen i trafiken, detvill säga att ingen skall dödas i trafiken, då behövs en kraftsamling inommånga områden. Detta borde vi alla hjälpas åt med.Jag vill i denna motion lyfta fram tre åtgärder - dels en allmän hälso-kontroll, en allmän vidareutbildning för körkortsinnehavare, dels ett specielltgodkännande för att få köra minibuss.Hälsokontroll av alla körkortsinnehavare samtmöjlighet till aktuell utbildningFrån 1998 gäller nya regler för yrkeschaufförer som är . Demåste förnya sitt körkortsinnehav. I detta ingår en obligatoriskläkarkontroll. Det är bra med säkra yrkeschaufförer på våra vägar, mende är inte ensamma på vägen. Alla vi andra skall samsas med dem itrafiken och på oss genomförs ingen obligatorisk läkarundersökning ellerkontroll av hur vi klarar av vår bilkörning. För allas bästa, både för förareoch medpassagerare, borde det genomföras regelbundna läkarkontrollersom har betydelse för rollen som bilförare. Det borde även anordnasaktuella utbildningar som gör att alla bilförare vet vad som gäller itrafiken. Nya lagar och regler kommer och gamla tas bort. Det gäller atthålla sig à jour med det aktuella läget om man ska vara en säker trafikant.MinibussförareMånga tragiska olyckor har inträffat med så kallade minibussarinblandade. Det är praktiskt att hyra en minibuss eftersom den rymmermånga passagerare och mycket packning. Den tycks dock fordra enspeciell körvana som man som regel inte har som vanlig bilförare. Mankan inte säga att olyckorna generellt beror på ovana förare. Det finnsmånga aspekter att ta hänsyn till när en olycka sker. Men för att förhindraatt olyckor händer med ovana förare borde det finnas någon form avgodkännande/kontroll för att få köra en minibuss.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av körkortslagen med syfte att införakrav på en allmän hälsokontroll, en allmän vidareutbildning samt ettspeciellt godkännande för att få köra så kallad minibuss.Stockholm den 4 oktober 1999Rigmor ()
mot · GN02T452 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T452av , ()VeteranbilarFör veteranfordon gäller ett rullande system förskattebefrielse som innebär att ett fordon ej längrebehöver erlägga fordonsskatt.En motsvarande besiktningsfrihet bör kunna införas för veteranfordon,som uppnått , och tillämpas enligt ett rullande system vartefterfordon uppnår ålder.De förhållandevis få fordon som uppnått torde uteslutandeanvändas för veteranändamål. Det talar för att fordonen förutsätts hållas ianvändbart och trafiksäkert skick. Oaktat besiktningsfrihet införs, börnaturligtvis kravet på trafiksäkerhetsmässigt skick fortfarande kunna görasgällande, och även dessa och äldre fordon kunna underkastas fordons-inspektion på väg.Förenklade besiktningsregler för veteranfordonBesiktningsreglerna för vägfordon har successivt förenklats ochanpassats till höjd teknisk standard på fordonen samt regelverket inomEuropeiska unionen. Det är bra men behöver fastläggas i lagar ochförordningar. Oaktat besiktningskrav gäller att fordon vid färd skalluppfylla de trafiksäkerhetsmässiga kraven, och att detta kan kontrollerasvid fordonsinspektioner ute på vägen.Genom att undanta fordon eller äldre från besiktningstvång kanrationalisering ske av besiktningsverksamheten utan att trafiksäkerheten lidermen.För många enskilda veteranbilsägare skulle en förändring innebära enuppmuntran som även kommer den stora gruppen veteranbilsföreningar tillgodo.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fordon som är eller äldre måste omfattasav gällande trafiksäkerhetskrav och att fordonsinspektion på väg skallkunna omfatta också dessa fordon,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förenkling av systemet för fordonsbesiktningar.Stockholm den 5 oktober 1999Elver ()
mot · GN02T453 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T453av Abramsson, ()Åkerinäringens situationI budgetpropositionen för har föreslagits att, som en del i en s.k.grön skatteväxling, höja skatten på dieselbrännolja med 25 öre.Som bekant har åkernäringen en särskilt utsatt situation . Svenskaåkeriföretag ska i allt större utsträckning konkurrera med utländska företag ibranschen. Olika regler inom t ex arbetsmiljölagstiftning, arbetsrätt och påskatteområdet gör att de svenska företagen har kommit att hamna i visstunderläge. De svenska åkeriföretagen presterar med stor säkerhet tjänstermed högre kvalitet och med större ansvar än de utländska företag som i alltstörre utsträckning opererar på svenskt territorium. Men detta måste då skeutifrån ett allt sämre kostnadsläge om konkurrenternas villkor ska beaktas.Den kommande dieselskattehöjningen som föreslås i den lagda budget-propositionen, innebär att situationen för svenska åkeriföretag ytterligareskärps och där marginalerna förmodas minska ytterligare. En rimliglönsamhet äventyras ytterligare för dessa företag med risk för utslagningaroch konkurser som följd. Den svenska transportnäringen är inte betjänt av ensådan utveckling, om alternativet är att godstransporter på väg övertas avutländska åkeriföretag med bl a ökade miljöstörningar som följd. Situationenför de Norrlandsbaserade åkeriföretagen blir förhållandevis mera påverkade inegativ riktning. Transportavstånden är större och dessutom kommer annanverksamhet att drabbas på ett oönskat sätt. Den skogliga verksamheten,vilken har relativt tuffa förhållanden, skulle ytterligare trängas tillbakaom transportkostnaderna skulle tillåtas öka på grund av dieselskatte-höjningen. Den s.k. nollzonen inom skogsbruket har i accelererande taktflyttats österut inom Norrlandslänen och det är tveksamt om någotskogsbruk väster om har tillräcklig ekonomisk bärkraft för attkunna bedrivas.Tiden borde vara mogen för en rejäl genomgång av branschens förut-sättningar. Det måste finnas utrymme för att ge branschen rimligaförutsättningar att existera och att lönsamheten tillåts ligga på en försvarlignivå. Andra åtgärder som skulle ge åkerinäringen bättre ekonomiska förut-sättningar borde sökas. Sådana åtgärder skulle givetvis inte vara av den artenatt uppnådda och förväntade miljövinster inom transportsektorn skulleäventyras. Regeringen borde skyndsamt ta initiativ till en rejäl genomgångtillsammans med företrädare för branschen för att komma tillrätta med denidag pågående snedvridningen av konkurrensen inom åkerinäringen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av åtgärder för att främja en sundarekonkurrenssituation inom åkerinäringen.Stockholm den 4 oktober 1999Karl ()()
mot · GN02T454 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T454av , ()MopedtrafikInga mopederAlltfler människor använder cykel som transportmedel. Cykel- ochgångvägar byggs ut i de flesta städer och större samhällen. På mångaställen är cykel- och gångvägar gemensamma och gående och cyklistermåste samsas om utrymmet. Det är bra att cykel- och gångtrafiken kansepareras från biltrafiken. Riskerna för olyckor minskar.Det finns emellertid en mycket märklig bestämmelse ivägtrafikkungörelsen som säger att den som kör en moped av klass 2, "skallanvända cykelbana om sådan finns" (vägtrafikkungörelsen 20 §). Med klass2-mopeder avses en moped som är konstruerad för en hastighet av högst 25kilometer och som har en motor vars effekt inte överstiger 1kilowatt.Ännu mer förvirrande blir det när man i samma paragraf också kan läsa att"om särskild försiktighet iakttas får dock förare av moped klass 2 användakörbanan även om det finns cykelbana".Det är naturligtvis problematiskt när lagregleringen är så oklar. Urtrafiksäkerhetssynpunkt kan det inte vara rimligt att blanda motordrivnafordon med cyklister och gångtrafikanter. Med två klassificeringar avmopeder kommer det dessutom att vara mycket svårt att skilja mellan enklass 2-moped och den betydligt snabbare klass 1-mopeden. Det är också ettkänt faktum att många klass 2-mopeder körs i betydligt högre hastigheter ände tillåtna /timme.När motortrafik och cykel/gångtrafik såsom sker måste samsas påsamma utrymme, så innebär det ökade risker för gångtrafikanterna, särskiltför barn och gamla. Forskning visar att barn har svårare att bedöma avståndoch hastigheter och man vet att många äldre har svårare att snabbt hinnauppfatta oväntade trafiksituationer. Många äldre har också svårare att hinnaförflytta sig snabbt. Enligt statistik från så utgör personer denstörsta gruppen av gående trafikanter som dödas i trafiken. En av orsakernakan vara det faktum att mopeder (helt lagenligt) använder cykelbanan.Regeringen bör därför återkomma till med förslag tilllagändringar som separerar motordrivna fordon, inklusive mopeder, frångång- och cykeltrafikanter. Moped skall i normalfallet framföras på väg ochinte på cykelbana.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring ivägtrafiklagstiftningen att mopeder i normalfallet skall framföras påväg och inte på cykelbana.Stockholm den 5 oktober 1999Maggi ()
mot · GN02T455 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T455av , ()Utökade befogenheter för polisenFörekomsten av ekonomisk brottslighet inom taxinäringen är mycketomfattande. Sedan avregleringen av taxinäringen har det s k svartåkandetökat markant, och myndigheterna har på många ställen i landet försöktmöta detta med satsningar för att öka kontrollen av taxinäringen när detgäller bokföring och ekonomiska transaktioner.Emellertid finns det en del hinder för att bekämpandet av denna typ avekonomisk brottslighet ska kunna ske effektivt. Ett sådant är de minskademöjligheterna för polisen att begära utdrag ur taxameter. Till och med 1997var det möjligt för trafikpolisen att vid flygande inspektioner begära utdragfrån taxametrar. Dessa utdrag kunde sedan skattemyndigheten använda somunderlag vid en revision för att visa hur taxibolaget undandrog skattebeloppoch förfalskade bokföringen.Men är det inte längre möjligt för polisen att begärataxameterutdrag, eftersom det numera betraktas som beslag. Det krävs alltsåmisstanke om brott för att kunna begära utdrag. Det är en underlig ändring,inte minst mot bakgrund av att det är tillåtet att begära färd-skrivardiagram för att kontrollera vilotid och arbetstid. Detta anses inteutgöra beslag.Att detta allvarligt försvårar bekämpandet av ekonomisk brottslighet inomtaxinäringen har uppmärksammats av REKSAM (Regionalt samverkans-organ mot den ekonomiska brottsligheten i län) i en skrivelse tillregeringen . Bakom skrivelsen står bland andra landshövding och överåklagare borde alltså återigen bli möjligt för polisen att vid flygandeinspektioner begära taxameterutdrag, och rätt att överlämna dessa utdrag tillskattemyndigheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjlighet för polisen att begära utdrag urtaxametrar.Stockholm den 28 september 1999Marie ()
mot · GN02T456 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T456av , (-c)Vägföreningars villkorI de mindre befolkade områdena är det viktigt att vägföreningar gesrimliga ekonomiska förutsättningar att verka. Det sker ungefär tremiljoner resor på de enskilda vägnäten. Cika en miljonmänniskor berörs av dem. Majoriteten bor i glesbygd. Finmaskigheten ivägnätet säkerställs genom de enskilda vägarna. Det finns nästan 30 000mil enskilda vägar i . De statliga vägarna är totalt 9 ochde kommunala 3 . Utöver möjligheterna till rörligt friluftslivberörs 220 000 fritidsbostäder direkt av det enskilda vägnätet.Statsbidraget till de enskilda vägarna utgör av kostnaderna fördrift och underhåll. Bidragen till de enskilda vägarna är en viktig del föratt upprätthålla närheten i hela länet. Bidragen till de enskilda vägarnabör därför öka.Det finns utifrån detta anledning att uppmärksamma det faktum att fleravägföreningar får dryga kostnader för nya förrättningar på grund av attvägföreningar med rörliga andelstal måste genomföra en nylantmäteriförrättning. Dessa kostnader uppstår som en följd av lagen förenskilda vägar. Det kan inte vara rimligt att dessa kostnader skall bäras avvägföreningarna. Regeringen bör se över hur man kan lösa problemen medkostnader för de nya förrättningar som följer av lagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vägföreningarnas villkor.Stockholm den 3 oktober 1999Sofia ()()
mot · GN02T457 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T457av , ()Fusket i taxibranschenTaxametern i en taxibil kan jämföras med en kassaapparat i en butik.Fuskaren måste helt enkelt se till att de pengar som skall undandragasinte registreras i taxametern. Det är vanligt att manipulera medtaxametern för att på så sätt undanhålla en lagom del av det inkördabeloppet. De kontanter som betalas är lättare att undandra, då man heltenkelt underlåter att registrera dessa medel i taxametern. Manipulationvia kortbetalning kan göras genom att dra kortet genom en manuellkortläsare som producerar en så kallad slip. Denna säljes sedan vidare,för att på så sätt omvandla kortköpet till kontanter som man sedanundandrar från bokföringen. På detta sätt registreras inte kortköpet påsäljaren utan på en tredje person.Manipulering av taxameterinformation görs genom att "krympa" bok-föringen. Till detta finns särskilda dataprogram, så kallade krympnings-program. Med en persondator samt en taxiskrivare tillverkar man sedan en"lämplig" bokföring. Man måste dock ta hänsyn till samhällsbetalda kör-ningar och centralt registrerade kortköp, då dessa är svåra att manipulera. Ettannat problem är att taxametern helt enkelt kopplas ur. Detta medför attingenting registreras i taxametern.Ekobrottsmyndigheten i rapporterade att i de företag mankontrollerat hade av varje inkörd hundralapp redovisats,vilket bekräftar att den ekonomiska brottsligheten inom branschen är mycketutbredd. Reglerna kring hanteringen av taxametern bör därför skärpas, dådagens regelsystem är bristfälligt. Taxametern bör betraktas som en kassa-apparat och informationen i och runt taxametrarna som bokföringsmaterial.Polisman bör också vid kontroll av taxibil ha rätt att ta ut kontrollinformationfrån taxametern då denna senare kan användas vid revision. Dessa möjlig-heter till kontroll finns inte idag.Som ett led i att komma bort från de problem som finns inom taxi-branschen och slå vakt om de seriösa näringsidkarna inom branschen borde:- reglerna kring plomberingsföretagen och deras service av taxametrarskärpas- taxameterinformation klassas som bokföringsmaterial och tömdauppgifter från taxametrar sparas på samma sätt som bokföringsmaterial iövrigt- ge förutsättningar för myndigheterna att från taxameter vid kontroll avtaxifordon ta ut kopia på rapporter utan misstanke om brott. Dessarapporter bör kunna användas i myndigheternas samverkan för attbegränsa den ekonomiska brottsligheten inom taxibranschen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om skärpta reglerför att undvika ekonomisk brottslighet inom taxibranschen.Stockholm den 29 september 1999Sylvia ()()
mot · GN02T459 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T459av , ()Kör- och vilotidsregler inom taxibranschenIdag saknas i kör- och vilotidsreglering för taxitrafik.Avsaknaden av arbetstidsregler för taxitrafik är till men förtrafiksäkerheten i sin helhet och för föraren också ett stortarbetsmiljöproblem.Det är otillfredsställande att ett transportslag som taxi, som transporterarmänniskor yrkesmässigt, inte omfattas av samma arbetstidsregler som gällerför övrig yrkesmässig trafik.Även färdtjänst och handikapptransporter är genom detta i avsaknad avarbetstidsregler, varför detta borde vara en oerhört viktig fråga också förpassageraren/konsumenten. Eftersom en stor del av taxitrafiken är samhälls-betald blir detta också ett samhällsproblem.Den som åker med en taxi vet alltså inte hur länge föraren suttit vidratten!En åtgärd för att förbättra tryggheten för passagerna samt arbetsmiljön förtaxichaufförerna är att likvärdiga kör- och vilotidsregler skall gälla för taxi-trafik som för övrig yrkesmässig trafik.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kör- och vilotidsregler inom taxibranschen.Stockholm den 29 september 1999Sylvia ()()
mot · GN02T461 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T461av , ()Persontransport i buss på motorväg och motortrafikledDet är lag på att man måste ha säkerhetsbälte på sig när man åker bil. Såär inte fallet när man färdas i buss. Det är till och med så att man kantvingas stå vid transporten, vilket innebär en stor risk för passagerarna. Itätort, med låga hastigheter, kan det finnas viss förståelse för att man fårresa utan sittplats. På vägar där hastighetsbegränsningen är 90-110km/tim är transporten däremot mycket riskfylld. Därför bör ett förbudinföras mot att transportera resenärer stående i buss vid färd på motorvägeller motortrafikled.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om persontransport i buss på motorväg ochmotortrafikled.Stockholm den 4 oktober 1999Christina ()
mot · GN02T462 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T462av , ()KörkortsutbildningAtt skaffa körkort när man fyllt var tidigare en självklarhet, men nuär det allt färre ur varje årskull som vid uppnådd ålder skaffar sigkörkort. Detta på grund av att kostnaden för att ta körkort har ökatkraftigt, bland annat för att denna utbildning har belagts medmervärdesskatt. Därför bör regeringen utreda möjligheterna att ta bortmervärdesskatt på körkortsutbildningar. Detta bör ges regeringen tillkännaDet har skett stora förändringar inom detta område. Ungdomar fårbörja övningsköra tidigare vilket är bra då de får på sig att öva.Tyvärr har antalet olyckor ökat något när denna förändring genomfördes.Därför är det viktigt att det ställs tydliga krav på den som skall fungera som"bilskollärare".Det är viktigt att kunskap om trafikregler kommer in tidigt i utbildningenoch att kunskapen breddas och byggs på kontinuerligt. Alla behöver kunskapom gällande trafikregler och trafiklagar oavsett om man tar körkort eller inte.Därför borde skolan kunna erbjuda elever som fyllt slutlig teoriutbild-ning inför körkortstagning. Detta bör ges regeringen till känna.Det kommer ständigt nya trafikregler och trafiklagar ändras. Det finnsingen automatik i att kunskap om alla förändringar kommer alla körkorts-innehavare till del. Därför borde det ges möjlighet för alla körkortsinne-havare att deltaga i en obligatorisk fortbildning. Utbildningen bör inte inne-hålla teoriprov eller uppkörningsprov. Fortbildningen bör bestå i en utbild-ning med närvaroplikt . Detta bör ges regeringen till känna.HemställanMed hänsyn till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning av mervärdesskatt på körkortsut-bildningar,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skolan bör erbjuda teoriutbildning införkörkortstagning,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om obligatorisk fortbildning för körkortsinnehavare.Stockholm den 5 oktober 1999Birgitta ()()1 Yrkande 1 hänvisat till SkU.2 Yrkande 2 hänvisat till UbU.
mot · GN02T464 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en kampanj riktad mot gruppen"festdrickare",7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alkolås,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av elektroniska körkort,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förlåtande trafikmiljö,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att öka skrotningspremien till ,211. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning om medicinsk prövning av äldreförare,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om frivilliga vidareutbildningar,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om opinionsarbete för ändrade attityder tilltrafiksäkerhet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det kommunala trafiksäkerhetsarbetet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om investeringar i vägnätet,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om transportinformatik,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om drift och underhåll av det svenska vägnätet,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bolagisering av produktionsdivision.Stockholm den 4 oktober 1999Tuve Skånberg (kd)()()()()()()()()()()1 Yrkande 3 hänvisat till JuU.2 Yrkande 10 hänvisat till MJU.
mot · GN02T501 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T501av , ()CitytunnelnCitytunneln brådskar!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kommer till utförande.Stockholm den 20 september 1999Bertil ()