mot · GN02Fö26 · 1999-12-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö26av , ()med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaret1 F10 i bör bevarasRegeringen föreslår i propositionen att F10 läggs ned den 31 december2002, vilket är än den särskilda utredningsgruppensförslag. Försvarsministerns upprepade uttalande att"alla berörda skall få komma till tals, men förslaget ligger fast" hardärmed visat sig sant. Hur det skall bedömas ur demokratisk synvinkelkan envar bedöma.Regeringen väljer att frångå det förslag som ÖB presenterade den 19 maj1999 med innebörden att flygvapnets grundorganisation skall reduceras frånsex till fem flottiljer och därefter i kommande beslut från fem till fyra, varoch en bestående av två Gripen-divisioner. Detta förslag kan endastrealiseras genom att de kvarvarande flottiljerna är F10, F7, och F21.Med detta perspektiv skulle F17 och F4 läggas ned.Varken i utredningsgruppens rapport eller i propositionen redovisas någrabärande försvarspolitiska argument för regeringens förslag med avseende påF10.1.1 Försvarsbeslutet 1996FB96 var i fråga om flygvapnet och F10 ett långsiktigt beslut. Detinnebar att skulle bli JAS-flottilj nummer 2 och att i konsekvensdärav ett omfattande investeringsprogram skulle igångsättas. Förebeslutet ställdes även den gången F10 indirekt mot F17 eftersom maninsåg att om F10 fick vara kvar och byggas upp till JAS-flottilj så skulleF17 komma att få stryka på foten vid nästa tillfälle enflygflottiljnedläggning skulle komma att aktualiseras.Redan 1992 hade arbetet med att upprätta en miljökonsekvensbeskrivningsom grund för kommande koncessionsbeslut rörande verksamheten vidflottiljerna inletts. Inför FB96 var miljökonsekvenserna för landets samtligaflottiljer väl kända. FB96 ändrade förutsättningarna på så sätt att det framtidaF10 skulle bestå av inte tre utan två JAS-divisioner samt flygskola. Som enföljd av detta fick en ny miljökonsekvensbeskrivning tas fram som grund förett nytt beslut i koncessionsfrågan. F10 har således koncessionsprövats intebara en utan två gånger.Så sent som 1998 togs ett särskilt regeringsbeslut om JAS-investeringarnapå F10. Man kan mot denna bakgrund tryggt påstå att inriktningen för F10:sdel varit långsiktig och att gjorda och kommande investeringar vilade på enstabil och hållbar grund.1.2 Varför har regeringen ändrat sig?Regeringens företrädare hävdar att det är försvarspolitiska bedömningarsom ligger bakom förslaget att lägga ned F10 och bibehålla F17. Manhänvisar till utredningsgruppens rapport som anger attluftrumsutvecklingen, övningsbetingelserna och miljöaspekterna talar förett bibehållande av F17. Dock fastslår utredningsgruppen att det finnsinga som helst dimensionerande brister beträffande F10, utan det är deregionalpolitiska motiven som är av sådan tyngd att F17 bör behållas ochF10 läggas ned. Detta har bekräftats av ÖB vid chefsmötet den 19oktober 1999.Det förefaller som om utredningsgruppens förslag i frågan om F10 versusF17 tillkommit i ett mycket sent skede av utredningsarbetet, omkring envecka före det att rapporten blev offentlig. De regionalpolitiska motiventycks ha tagit överhand.Det finns lika stor anledning att påstå att ÖB i den enskilda frågan skulleha föredragit ett bibehållande av F10 istället för F17.Varje försök att komma argumenten in på livet, vare sig det är ÖB ellerregeringsföreträdare som ansätts, har bemötts med undanglidningar, hänvis-ningar till den andra parten samt att det är en helhetslösning som läggs fram.ÖB har lagt fram ett förslag till grundorganisation . Förslaget rymsinom givna ekonomiska ramar. Av detta har det sedan blivit ett partipolitisktoch regionalpolitiskt läggspel där ett givande och tagande kan spåras. För attfå ett måste man avstå från något annat. F10 har i detta spel offrats. Deninledande förutsättningen, en grundorganisation uteslutande baserad på för-svarspolitiska överväganden, har övergivits. Argument av ekonomisk natur,befarad kompetensflykt, framtida pilotutbildning och så vidare har heltnegligerats.Flygvapnets förmåga att reproducera sig kommer att bli mycket hårtansträngd. Att i detta sammanhang tala om den nya organisationens förmågatill återtagande och tillväxt kort- och långsiktigt, , ter sig inte särskilt trovärdigt.1.3 Analys och slutsatserEtt förverkligande av propositionen innebär för flygvapnetsvidkommande, dels att man omskolar 10 JAS-divisioner/flygunderhållskompanier för att få 8, dels att man etablerar ett"nytt " på F16.F10 måste fullfölja omskolning av sina två divisioner till JAS.F10 måste stödja F7 med att omskola F17:s två divisioner till en ny andraJAS-flottilj samt eventuellt också medverka vid omskolning av en divisionvid måste flyttas (än en gång) nu från F10 till för att varaetablerad där senast den 31 december 2002.Efter detta stängs F10 den 31 december 2002.2 EkonomiScenario 1, F10 läggs ned. Fem flottiljer kvar i stället för fyra.AlternativkostnaderF10: utförda JAS-investeringar i anl: 295 miljoner krF10: utförda JAS-investeringar i utb: 50 miljoner krF10: utförda investeringar för flygskolan 16,5 miljoner krF10: tillkommande nödvändiga JAS-inv 65 miljoner krF10: tillkommande nödvändig JAS-utbildning 35 miljoner krF17: tillkommande JAS-inv i anl: 170 miljoner krF17: tillkommande miljöåtgärder 14 miljoner krF17: ytterligare sju divisionsår med : 850 miljoner krF16: Investeringar för att ta emot flygskolanSex flottiljer i st f fem fram 750 miljoner krFem flottiljer i st f fyra fr o m /årMan finner här att summan av kapitalförstöring och fördyringar hamnarväl över 2 miljarder kronor.Scenario 2, F17 läggs ned , F4 läggs ned 2004. AlternativkostnaderF10: tillkommande miljöåtgärder: 43 miljoner krHittills gjorda materiella investeringar betingade av JAS och flygskolanuppgår till . För att genomföra nödvändig verk-samhet enligt propositionens intentioner måste ytterligare 65 miljonerkronor investeras i JAS-anläggningar på F10. Dessa värden offras då F10läggs ned.De immateriella investeringarna i F10:s personal (utbildning av piloter,tekniker m fl kategorier) uppgår till . Hurmycket av denna investering kommer att finnas kvar? Erfarenheterna fråntidigare flottiljnedläggningar pekar på att endast av personalenstannar.För att F17 skall kunna ta emot JAS krävs där investeringar på ca 184miljoner kronor.Innan man är beredd att på F17 påbörja sin JAS-utbildning och ta emotGripen måste man fortsätta att flyga . Uppskattad tid för detta är till en kostnad uppgående till . Enavgörande förutsättning är dock att denna förlängning av Viggensystemet ärmöjlig ur underhållssynpunkt. Det kan gälla såväl underhåll av motorer somelektroniska utrustningar.Flygskolan skall flyttas till . Utan att här diskutera det ur flygsäkerhets-synpunkt lämpliga att bedriva grundläggande flygutbildning under den civilaflygmattan till och från , kan det bara konstateras att även på F16krävs det investeringar. Några riktvärden har ännu inte angetts.I detta perspektiv blir alternativkostnaden för F10:s nedläggning i relationtill det motsatta alternativet - omedelbar nedläggning av - ytterstintressant. Det är nämligen fullt möjligt att lägga ned F17 utannågra som helst konsekvenser för flygvapnet och dess operativa förmåga.Övervägandena pekar alltså på en kapitalförstöring i storleksordningen 650miljoner kronor och en merkostnad på , alltså enalternativkostnad på väl . Tillkommande kostnader idet motsatta alternativet är i miljöinvesteringar. Ettviktigt påpekande är att denna alternativkostnad inte finns med i de ekono-miska överväganden som utredningsgruppen redovisar i sin rapport.3 Luftrums- och övningsbetingelserDet har enligt ovan hävdats att luftrums- och övningsbetingelserna talartill F17:s fördel. I realiteten har ingenting i dessa hänseenden förändratssedan FB96, om någon förändring i luftrumsfrågan skall anföras är det iså fall till F10:s fördel.Luftrummet är inte särskiljande. Den civila trafiken till och från Kastruphar nått sitt tak. Förväntad ökning av flygtrafiken till och från Östersjö-länderna ändrar inte situationen på något avgörande sätt. Den civila trafikenär kontrollerad och kanaliserad. Framtida luftrumsfrågor, bl a en förväntadförändring till ett fritt övre luftrum, är inte heller särskiljande.Övningsområden tillhör inte någon flottilj, de disponeras med hänsyn tillövningarnas karaktär. Man måste kunna öva över både hav och land, såvälöver som över . En Gripen kan starta från F10 (ellerF17) flyga till , ligga där , flyga tillbaks ochlanda på hemmabasen. Det är mellan och ,helt försumbart i sammanhanget.F10 har haft ett stort ansvar för incidentberedskapen (21 veckorunder 1999). Merparten av registrerade kränkningar sker över södraÖstersjön och i väster. Ej heller här finns det något som är till nackdel förettbibehållande av F10, snarare tvärtom.4 KompetensflyktTidigare erfarenheter från flottiljnedläggningar visar att ett stort antaltekniker och piloter väljer att lämna flygvapnet hellre än att bryta upp.Ofta har flottiljerna tvingats avbryta sin verksamhet före den utsattatidpunkten på grund av detta. Tidsaspekten har då varit ett till ett och etthalvt år.Som en följd av FB92 avvecklades F6 och F13. Ett stort antal anställdasökte sig till F10. FB96 visade att de valt rätt. I FB96 nedlades F15 och F5.Från framförallt F5 flyttade många tekniker och piloter med flygskolan tillF10. Långsiktighet och hållbarhet talade för detta.I dag är tilltron till försvaret och statsmaktens beslut i botten. Alltflerdeklarerar att de avser att söka sig ut på den civila arbetsmarknaden. Bedöm-ningen är att av nyckelpersonalen kommer att lämnaflygvapnet om F10 läggs ned. Förutom förlusten i humankapital som sådantkommer ett sådant strömavhopp att helt omintetgöra den omplaneradeintroduktionen av JAS-systemet. Likaså kommer flygskolan inte att klara sinuppgift att förse flygvapnet med grundutbildade piloter . Dettalåter sig inte värderas i pengar. Man kan bara konstatera att det ligger ettoerhört risktagande i förslaget.Hur kan man överhuvudtaget tro att all erforderlig personal lojalt stannarpå sina poster för att därefter vara mer ellermindreobehövliga?Det kan som följdverkan också konstateras att det blir omöjligt att stödjaexporten av JAS med pilot- och teknikerutbildning under ett flertal årframöver. Det anges att man kan förlägga utbildning av köpareländers piloteroch tekniker till . Detta innebär omfattande investeringar eftersom manmer eller mindre permanent måste förlägga en division med tillhörandeteknisk resurs på . Blir detta den nionde JAS-divisionen?5 SammanfattningUr en rent försvarspolitisk aspekt är propositionens förslag beträffandeflygvapnet både dyrbart och riskfyllt. Det skapas ett "svart hål" på cirka2 miljarder kronor i försvarets ekonomi, ett hål som endast kan täckasgenom motsvarande reduktioner i materielanskaffningar. Den fortsattaintroduktionen av JAS-programmet äventyras, pilotförsörjningen likasåliksom även möjligheterna att stödja exportansträngningarna.Flygvapnet kan göras smalare och vassare genom att anamma ÖB:s förslagfrån inom de ekonomiska ramarna och utan tillkommande risk-tagande.Den regionalpolitiska bedömningen, som skulle tala för F17:s bibehållan-de, ter sig icke helt övertygande. Arbetslöshetssiffrorna är i samma storleks-ordning. har haft och har fortfarande stor framgång i utvecklingenav näringslivet och har i detta försprång i förhållande till Ängelholm.Regeringen har inte framlagt något förslag beträffande statliga stödåtgär-der till , som det gjordes till övriga drabbade orter. Detta för-hållande styrker påståendet om en i ett sent skede gjord omkastning ochundergräver tilltron till propositionen.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag att lägga ned i Ängel-holm senast den 31 december 2002.Stockholm den 10 december 1999Ulf ()()()