ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T305 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T305av , ()har utbyggnaden av genom stöttsoch blötts. Löften har ställts ut om utbyggnad och förbättringar,förhoppningar har väckts och släckts. meddelade regeringenatt vägen skulle vara klar , backade regeringen ochmeddelade att "i varje fall skall allting vara igångsatt" 2007. Nukommer förhoppningsvis sträckan från Torp till attfärdigställas, men sedan? Vägen ser bitvis ut att ha en sträckning och enförläggning som kunde passa när man drev kreatur från den ena ängentill den andra eller när man med häst och vagn färdades mellankustsamhällena. Och det lär faktiskt ligga en del sanning i detta! Men fördagens trafikströmmar är vägen farlig därför att:- den har inga mitträcken,- den har inga avkörningsramper,- det finns gott om hårnålskurvor,- hastigheten växlar oavbrutet - en stor olycksfallsrisk enligt ,- vägstandarden växlar också oavbrutet - med samma olycksfallsrisk somovan enligt ,- den tunga trafiken ökar för varje år.Undersökningar av de redan utbyggda delarna av visar att trafik-olyckorna minskar till en fjärdedel om man jämför utbyggda och inte ut-byggda delar av vägen!Norra och är utflyttningsområden med svagt utbyggtnäringsliv. har invånarantalet minskat med1 000 personer i arbetsför ålder. Möjligheter för ungdomar att efterutbildning stanna kvar på hemorten och verka är alltför liten. Näringslivetshögsta önskan när det gäller möjligheterna att växa och utvecklas är tveklösten utbyggd motorväg. Avvecklingen av näringslivet i norra gårdessvärre snabbt. Därför är det nödvändigt att bygga ut snarastoch den tidigare målsättningen att vägen skall byggas ut till motorvägs-standard med ett färdigställande bör återtas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnaden av Europaväg 6.Stockholm den 23 september 1999Inger ()()(m)
mot · GN02T306 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T306av , ()KongevejenIntegrationen mellan och , och kan intehejdas längre. För de boende och näringslivet runt om Sundet innebär enstarkare knytning oerhört många fler och positivautvecklingsmöjligheter. Att bo, leva och arbeta i eller på Själlandmåste anses som fantastiskt lockande och attraktivt. Tveklöst är det så attett dynamiskt utbyte av varor, tjänster och kunskap kommer att bidra ökad välfärd i vår del av landet och därmed också i i sinhelhet. Därför är det också viktigt att och på nationellnivå bidrar till en positiv utveckling genom välriktade investeringar. Endialog och ömsesidiga satsningar är därför nödvändiga. ProjektKongevejen är en sådan satsning. En till synes lokal fråga som i självaverket har stor nationell betydelse.Om tio månader har tagits i bruk. En del av trafiken, somidag går via och , kommer istället att trafikera bron.Men har förmodligen trafikflödet ökat så mycket i södraSverige att HH-leden fått tillbaka den trafikvolym, som man har idag.Kommunikation genererar kommunikation. En tumregel säger dessutom atten BNP-tillväxt på X procent genererar det dubbla i transporter. Då behövsbåde bron och färjeleden . Det är därför viktigt atttillfartsvägarna till både bron och HH-leden har fullgod kapacitet. En sådantillfartsväg är Kongevejen.HH-leden är för de flesta åkerierna den självklara och bästa vägen tilloch från kontinenten via och . De åkerier somkommer norrifrån och som väljer att köra över förlänger sinresväg med . fraktades 395 000 lastbilar mellanHelsingborg och . För dem som istället väljer att köraöver kan man räkna med en merkostnad för körningen på 650kronor per resa, förutsatt att priserna på färjeleden Helsingborg-Helsingöroch kommer att vara konkurrensneutrala. Om alla 395 000lastbilarna väljer bron blir det om året.För att trafiken på skall fungera väl fordras att Kongevejen, somleder ut från till motorvägen mot , rustas upp.Kostnaden är beräknad till . En liten summa jämförtmed de 256 miljoner det skulle kosta 395 000 lastbilar att köra om-vägen via . trafikminister säger nej till utbyggnadenav Kongevejen. Vi anser att det är viktigt att Kongevejen byggs ut så attframkomligheten ökar på vägen.Det kan vid första anblicken synas vara endast en dansk angelägenhet attbygga ut Kongevejen. Med både danska och svenska ministrar betonarständigt vikten av en ökad integration mellan länderna. Om dessa ord om enönskan att sammanföra och inte bara skall vara tomma ord,måste man nu gå från ord till handling. Den måste snarastinformera den danska regeringen om hur viktigt det är att Kongevejen byggsut till fullgod kapacitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den måste informera dendanska regeringen om hur viktigt det är att Kongevejen byggsut.Stockholm den 22 september 1999Anna ()()
mot · GN02T307 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T307av , ()Ombyggnad av vid ÖrkelljungaDet skånska vägnätet har många hårt trafikerade sträckor där svåraolyckor har inträffat. En sådan väg är vid Örkelljunga.Flera allvarliga tillbud och olyckor har skett där under de gångnasommarmånaderna. Vid en av dessa olyckor omkom tre personer. Hur mångafler skall skadas och hur många människoliv skall offras innan vägen byggsom och får motorvägsstandard?Det rimmar illa med regeringens ambitiösa "nollvision" (ingen skallbehöva dö i trafiken) när inte får ekonomiska möjligheter attbygga bort de uppenbara dödsfällor som finns. Mitträcken och andra före-byggande åtgärder är inte nog på den aktuella E 4-sträckan.Det är viktigt att både får tillräckliga anslag och möjligheter tillflexibelt agerande så att underhållet kan skötas som nödvändigaom- och nybyggen utförs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyndsam ombyggnad av vid Örkel-ljunga.Stockholm den 21 september 1999Maud ()()
mot · GN02T308 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T308av , (-m)Vägar i på väg intar en helt dominerande ställning i transportarbetet iSverige. En kraftig utbyggnad av vägnätet skedde ,framför allt som en följd av högertrafikomläggningen. Sedan harinvesteringarna i vägnätet sjunkit kraftigt.Infrastrukturen bör hållas på en jämn och god nivå. Det är mycket viktigtatt vägunderhållet inte eftersätts. har ett tydligt ansvar attutvecklaoch underhålla vägnätet där det främst är motiverat av kapacitets-, miljö- ochsäkerhetsskäl.Ingen har kunnat undgå att märka att det sker en allvarlig försämring avstandarden på våra vägar till följd av att anslagen för underhåll har minskatde . Med nuvarande anslag kommer det inte att startas några nyavägprojekt , som skatterna på bränsleföreslås öka ytterligare. kostar trafikskadorna 20 miljarder kronoroch skapar stora tragedier för många familjer som aldrig går attmäta i pengar.De medel som står till förfogande för våra vägar räcker inte till atthålla nuvarande vägbestånd i acceptabelt skick. Vi sliter på investerat kapitaloch måste investera enorma summor för att vägarna överhuvud taget skall vara framkomliga. I har vi stora avstånd och för attinte försämra konkurrensmöjligheten ytterligare är bra kommunikationer ennödvändighet.Enskilda vägar har stor betydelse för den totala framkomligheten i landet.Det enskilda vägnätet är totalt . Statsbidragen till enskildavägar har sänkts kraftigt av den socialdemokratiska regeringen. Enligt deutredningar gjort på regeringens uppdrag blir konsekvenserna all-varliga om inte anslagen återställs. påpekar att det enskildavägnätet kommer att spela en allt större roll . Förhållandet ärmycket tydligt när det gäller statsbidragen till enskilda vägar eftersomsystemet bygger på en stor insats från direkt berörda såväl i form av pengarsom frivilliga arbetsinsatser.Skogen är en av tyngsta och största exportnäringar och ger landetvarje år i exportintäkter. Bara i startarvarje år 155.000 fullastade lastbilar med virke från våra skogar. Alla dessabilar startar på en mindre väg, oftast enskild. För detta krävs ett välfungerande mindre vägnät, vilket också är nödvändigt för all produktion ilandet inom skogs- och jordbrukssektorn. En levande landsbygd förutsätterbra vägar för en säker och konkurrenskraftig produktion.I sammanställningar vi tagit del av framgår vidare att av de medel som står till förfogande inte motsvarar andelen av be-folkningen eller vägnätet. 1998 var dessutom av vägnätet avstängtför tung trafik minst en månad under tjällossningen. Några mindre vägar somtidigare varit belagda fick tillbaka sin grusvägsstandard. Detta kan inteaccepteras. Medel måste tillskjutas som möjliggör utveckling istället för av-veckling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prioritering av underhållsbidrag och investe-ringsbidrag till vägnätet i den 30 september 1999Lars ()()()()
mot · GN02T309 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T309av , (-c)NordingråvägenVästernorrland är det län som föga smickrande kunnatskylta med landets sämsta vägstandard. Behoven av förbättringar är storapå många håll och prioriteringarna är svåra att göra. Upprustningen avvägarna i länet och Höga kustenområdet kräver stora insatser under långtid.Samtidigt sker stora satsningar på att skapa attraktiva besöksmål inomturistnäringen, inte minst i och . Mängden turisterökar också, vilket ger flera positiva effekter såsom arbetstillfällen både ibesöksnäringen och servicenäringen/tjänstesektorn.Turismen ger dessutom underlag för många andra företag att verka ibygderna.Höga kusten med i spetsen är ett område med starksmåföretagartradition och det finns även några industrier med såväl nationellsom internationell marknad. Alla dessa företag är givetvis beroende av brakommunikationer och här har farbara vägar en avgörande betydelse.Den pågående diskussionen om arbetet för att öka trafiksäkerheten måsteäven omfatta åtgärder för bättre vägstandard. Dåliga vägar utgör en säker-hetsrisk.En annan viktig faktor är den bristfälliga vägkvalitetens negativa påverkanpå yrkeschaufförernas arbetsmiljö.Det största hotet mot en framtid i området är avfolkningen därVästernorrland är det län som tappat mest folk i landet.Politik är att hitta lösningar på problem utifrån de samband man kan semellan olika faktorer. För att bromsa utflyttningen måste vi skapa jobbgenom att ge företag bra villkor. Ett villkor är farbara vägar.Farbara vägar behövs för att- En levande landsbygd med boende, service, och näringsliv ska fungera.- Yrkeschaufförerna ska ha en dräglig arbetsmiljö och kunna utföra sittjobb utan risk för liv och hälsa.- Skolskjutsar, sjuktransporter och färdtjänst ska kunna utföras utanolycksrisker.- Företagarna ska kunna utveckla sina företag och bland annat kunna litapå säkra transporter.- Alla åretruntboende ska kunna ta sig mellan bostad, arbete och service.- de tusentals turisterna ska kunna resa i bygden utan problem ochmissnöje.Det är logiskt att prioritera farbara vägar för att inte motverka de storasatsningar som görs på service, turism och övrigt näringsliv såväl avprivata som offentliga intressenter.Att inte ta detta på allvar riskerar att påskynda avfolkningen i området.Den väg som är ytterst angelägen att upprusta är sträckanmellan E 4 i Gallsäter fram till Järesta samt från Främmerveda till E 4 iUllånger.Den aktuella vägsträckan har åtskilliga gånger varit påtur att åtgärdas, men i slutändan har medel saknats. Utlovade förbättringarskjuts ständigt upp.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en upprustning av Nordingråvägen.Stockholm den 27 september 1999Birgitta ()()()
mot · GN02T311 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T311av , ()Väginvesteringar i länInfrastrukturella investeringar har traditionellt setts som ett medel förstrategi och tillväxt.De nationella riktlinjer som den så kallade Kommunikationskommitténframlade innebar en mycket kraftig omsvängning från väginvesteringar tilldrift och underhåll. Den kraftiga minskningen av investeringsvolymenberodde enligt kommittén på att vägnätet fått en förhöjd standard genom desenare årens utbyggnad. Därför valde man att inom en begränsad budgetramprioritera drift och underhåll. beslutade om inriktningen avtransportinfrastukturen. I enlighet med detta beslut skall en satsning på driftoch underhåll av vägarna samt på miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder priori-teras före investeringar i nya vägar.Den förhöjda standarden har endast i begränsad utsträckning kommitKalmar län till del. Flera av riksvägarna och de viktigare länsvägarna ärbyggda , smala, krokiga och i behov av stora underhållsåtgärder.På en gammal, omodern väg är en investeringsåtgärd som förstärkning,breddning och siktförbättring i huvudsak i befintlig sträckning ofta en bättreåtgärd än upprepat, dyrt underhåll. Denna typ av åtgärder ger dock sällan enlönsamhet med nettonuvärdeskvot över 0,4 med de beräkningsmodeller somanvänts. Med sådana krav på lönsamhet blir det inte möjligt att åtgärda dennatyp av vägar på ett rationellt sätt, det vill säga genom förstärkning etc. medinvesteringsmedel.För vår del instämmer vi i att underhållet eftersatts. En ökad satsning pådrift- och underhållsåtgärder är därför mycket angelägen men det är inte rim-ligt att denna satsning närmast omöjliggör nödvändiga investeringsåtgärderenligt ovan. Med en flexibel användning av anslaget skulle en del i ställetkunna användas för att åtgärda flaskhalsar på smala riksvägar. För närings-livets transporter i sydöstra skulle en sådan åtgärd vara av mycketstor strategisk betydelse.En regions tillgänglighet avgörs i stor utsträckning av om vägarna håller enjämn standard. En aldrig så kort sträcka som håller påtagligt lägre standardän vägen i övrigt minskar hela regionens attraktionskraft. E 22 och flera riks-vägar i län har avsnitt av så låg standard att omfattande investeringarerfordras. Man kan generellt konstatera att E 22 liksom flera andra vägar harså låg standard att har för avsikt att av trafiksäkerhetsskäl sänkahastigheten och på andra håll från90 km/tim . Dessa sänkningar av den tillåtna hastigheten harsannolikt svårt att vinna allmän acceptans och de försämrar konkurrenslägetför länets industrier. Det är av flera skäl nödvändigt att vissa avsnitt avdessavägar åtgärdas:- E 22 söder om och vid ,- mot väster om ,- och från mot Jönköping.Av skäl som ovan angivits bör en omfördelningen inom den tillgängligaramen kunna ske från drift och underhåll till nyinvesteringar somavlägsnar flaskhalsar av betydelse för hela vägsystemet i sydöstraSverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att inom befintliga ramar göranyinvesteringar i vissa delar av vägnätet i sydöstra den 29 september 1999Leif ()()
mot · GN02T313 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T313av , ()E 4 utanför m.m.I har det funnits tankar om att de störretrafikstråken skall ha en något sånär enhetlig vägstandard. I stort sett helaE 4 har motorvägsstandard. Dock saknas strax utanförMarkaryd-Örkelljunga och Ljungby.Trots att uttalat att dessa sträckor bör ha motorvägsstandard haringet hänt. I alltför har besked uteblivit om byggstart. sombesked dröjt har vi tyvärr även kunnat se de många allvarliga tillbuden ochde många allvarliga olyckorna på just dessa delar av . harvi sett ett flertal dödsolyckor på just dessa delar av E 4.Trafiksäkerhetsmässigt är det ytterst förkastligt att det inte görs något åtden mycket dåliga delen utanför och motortrafikledenutanför . Vid bedömande av vägstandard måste hänsyn tas till vilkenbelastning den aktuella vägsträckan har och till betydelsen som en bra väghar för den regionala utvecklingen. Till detta skall även läggas en smula suntförnuft. Alla som har färdats på söder om inser det orimligaoch ologiska i att mitt i ett motorvägsstråk ha en del med lägre vägstandard.Emellanåt framförs krav om att hastigheten skall sänkas på de nuvarandevägavsnitten. De bilister som färdas längs kommer svårligen att accep-tera det faktum att det inte är samma hastighetsbegränsning längs helasträckan. Tanken på att sänka hastigheten istället för att åtgärda problemen ärbefängd.De alltför många allvarliga olyckor som kommer av att det mitt i ett motor-vägsstråk finns en del med lägre standard måste nu åtgärdas. Det är nu dagsatt inte bara uttalar sin ambition utan även beslutar att E 4 utanförMarkaryd-Örkelljunga och skall ges motorvägsstandard.I likhet med beslut om trafikpolitikens inriktning (prop.1996/97:53, TU7) bör åtgärder inrymmas i planeringsramen för investeringari nationella stamvägar för att inom planperioden ge E 4 utanför och en standard motsvarande motorväg.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att åtgärder skall inrymmas i planeringsramenför investeringar i nationella stamvägar för att inom planperioden geE 4 utanför och en standardmotsvarande motorväg.Stockholm den 27 september 1999Eskil ()(c)
mot · GN02T315 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T315av Biörsmark, ()Förbifart förbi SöderköpingEnligt trafikräkningar är det i snitt 12 000 fordon per dygnsom passerar genom . kan det vara upp tilldet dubbla. Av den totala mängden fordon är det tungafordon. Det innebär att cirka 1 200 tunga fordon, långtradare, bussarlastbilar, far genom . En ohållbar situation för kommunensinvånare. Den stora och ökande trafikgenomströmningen genom tätortenberor bl.a. på successiva utbyggnader och förbättringar under senare årav . Detta har fått som konsekvens att vägsträckan blivitallt populärare med åtföljande höjd trafikintensitet.Konsekvensen av att E 22 går rakt igenom blir olägenhet för invånare i form av buller och onödigt storaavgasutsläpp från långa och stillastående bilköer. Den smala passagen vidklaffbron över samt den trånga genomfarten inne i Söderköpingär orsakerna till dessa svåra trafikstockningar. Det är inte ovanligt attkilometerlånga köer uppstår både söder och norr om . Detta förnaturligtvis med sig svåra luftföroreningar i hela Söderköpingsområdet tillstort men för kommunens innevånare.För att komma till rätta med dessa svåra trafik- och miljöproblem måste enförbifart utanför anläggas med det snaraste. Utbyggnaden måsteprioriteras högt inom det totala anslaget för väginvesteringar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anläggande av en förbifart vid inomramen för anslaget för investeringar i vägar.Stockholm den 28 september 1999Karl-Göran Biörsmark (fp)
mot · GN02T316 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T316av , ()(Nissastigen)(Nissastigen) är en livligt trafikerad väg, och detta gäller inteminst , eftersom den förbinder stora delar av inlandet medvästkusten. Tyvärr upprätthåller vägen ingalunda den vägstandard somman har rätt att ställa på en väg av den betydelsen. Som exempel kannämnas genomfarten i , som också varit aktuell förombyggnad . Vägen är på många ställen olycksdrabbad ochdetta gäller bl.a. viltolyckor på vissa ligger inom ramen för den nationella vägplanen, och den finnsockså med i budgetpropositionens vägtransportsystem 1998-2007. Enligtmin och mångas uppfattning intar inte denna väg den ombyggnadsprioritetsom förhållandena kräver. En förutsättning för att tidigarelägga ombygg-naden av Nissastigen torde vara att beslutar om ytterligare medeltill väganslagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ytterligare medel till den nationellaväghållningsplanen enligt vad som anförts i motionen.Stockholm den 28 september 1999Göte ()
mot · GN02T317 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T317av Ek, ()VägnätetÖstergötland har goda förbindelser med sin omvärld. Genom länet gårbåde stambana och Europavägar. Det finns internationellaflygförbindelser och en av de största hamnarna på ostkusten.Det finns dock ett antal angelägna vägprojekt som måste kunna är en hårt olycksdrabbad smal väg med mycket tung trafik, därdet sker den ena dödsolyckan efter den andra och kringboende står maktlösavarje gång en ny olycka händer med svårt skadade eller döda människor somföljd. E 22 är en som snabbt ska slussa hela ostkustens trafiksöderut från . Sträckan är länets mest viltolycks-drabbade väg med många olyckor med svåra personskador och dödsfall somföljd.Dessutom måste problemen med E 22:ans genomfart i lösas.Hela ostkustens tunga trafik leds igenom samhället på en 8 meters väg-sträcka, full med trafikljus och övergångsställen. har oturen attha centrum på ena sidan vägen och skolor och äldreboende på den andrasidan. Slutligen gäller det även , också mycket olycksdrabbad ochsom dessutom genom sin sträckning till har en regional betydelse förNorrköpings utveckling som Östersjöhamn. Det är viktigt att de trafik-farligaste sträckorna i varje län först blir föremål för ombyggnation och för-bättring.Dessutom lider länet svårt av att ha dåliga tvärförbindelser. Till detta kanläggas ett stort antal länsvägar som också har mycket eftersatt underhåll. Detöstgötska vägnätet består av en stor del grusvägar och då främst vad beträffartvärförbindelserna. behöver goda förbindelser också i öst-västligriktning. Mycket skulle vara vunnet om befintliga grusvägar kunde beläggas.I länet har gjorts lyckosamma försök med samarbete mellan myndigheteroch lokala grupper för att försöka förbättra vägstandarden. En del grundar sigpå privata initiativ och en icke obetydlig del av vägförbättringarna har skettgenom samverkan inom ramen för EU-projekt i EU:s stödområde mål 5 b.Det här räcker dock inte. För att få en acceptabel standard på det östgötskavägnätet krävs åtminstone i ett första steg att de östgötska vägarna uppnår enstandard som motsvarar genomsnittet för vägarna i . Också för andraområden i där vägnätet inte är acceptabelt utgör EU-medlen en viktigfinansieringskälla.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att EU:s regionalstöd utformas så att deäven kan bekosta vägprojekt,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att fler grusvägar får beläggning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de trafikfarligaste sträckorna i varje län byggsbort.Stockholm den 3 oktober 1999Lena Ek (c)1Yrkande 1 hänvisat till NU.
mot · GN02T318 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T318av , ()produktionStatliga driver en egen avdelning som benämns "VägverketProduktion". Denna avdelning driver konkurrerande verksamhet medprivata aktiebolag i samma bransch. Svårigheter finns alltid att skiljamellan och produktionen. Att konkurrera med den friaföretagsamheten från en egen avdelning borde vara förbjudet. VägverketProduktion bör därför omgående bolagiseras och säljas ut på marknaden.Även vägarnas underhåll bör i större omfattning lämnas ut tillkonkurrensutsatt anbudsräkning.Nya företag kommer säkert att starta runt omkring i landet och befintligaföretag kommer att utöka.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör bolagiseras ochVägverkets vägunderhåll i större utsträckning lämnas ut påanbudsupphandling.Stockholm den 1 oktober 1999Runar ()