mot · GN02N384 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N384av , ()NäringslivInnehållsförteckning1 InledningEtt land som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärdoch rika möjligheter till arbeten måste bedriva en näringspolitik somstimulerar enskilda initiativ och företagande. Politikens roll är i dettasammanhang att skapa en god jordmån för nya och växande företag.Inriktningen i ekonomiska politik vilar på kunskapenom att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att ansvarstagandeindivider, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa medtrygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommeratt vara ryggraden för välfärd. De nya jobben skapas när enskildamänniskor finner det vara mödan värt att starta eller utveckla ett företag. Denprivata sektorns andel av den totala produktionen behöver således vidgas.Förädling av råvaror och viktiga uppfinningar , i en miljöav stabila institutioner och ett företagarvänligt klimat, utvecklade Sverigefrån ett av fattigaste jordbruksländer till ett av världens rikasteländer runt 1970. Under har emellertid förut-sättningarna för företagande och ekonomisk utveckling gått kraftigt bakåt iSverige. Sjuttiotalet innebar en era av i många stycken skadlig lagstiftningoch en dramatisk höjning av skatten på arbete. Detta har starkt hämmatSveriges välfärdsutveckling.Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig ochstabil grund för välfärden och sysselsättningen genom ökat företagande inomsociala och ekologiska ramar. Detta står också i samklang med Krist-demokraternas målsättning att uppmuntra ett ökat personligt ansvarstagande.Det är olyckligt - även när det gäller villkoren för företagande - att så mångafortfarande uppfattar det som om staten har huvudansvaret för våra liv. Denhöga skattenivå, inte minst på arbete, som krävs för att finansiera ett sådantoffentligt åtagande försvagar dessutom tillväxtkraften i ekonomin och de nyajobben blir färre.Under våren 1999 lämnade - Invest in en rapport tillregeringen. är inget näringslivsorgan, utan den statliga myndighet sompå regeringens uppdrag skall verka internationellt för information ochkontakter med utländska investerare i syfte att förstärka det näringsliv somverkar i . I rapporten redovisas klimatet för utländska investeringar iSverige. Bland annat visas en tabell från den så kallade IMD-rapporten.Bland 46 länder som jämförs kan vi konstatera att låg påfjortonde plats, på sextonde plats och på sjuttonde plats.Några år tillbaka, , låg vi på nionde plats. har Sverigerasat från nionde till sjuttonde plats när det gäller förmågan att uppvisa ettklimat som gör att företag kan tänkas välja som etableringsort. Det ärutifrån denna, något dystra, bakgrund vår näringspolitik ska ses.Situationen i är bekymmersam. Vi förlorar företag, kunnigamedarbetare och huvudkontor till andra länder som förmår att skapa ett bättreklimat än det som kan erbjuda. Exempel på större företag sominte längre styrs från är: ABB, AGA, , , AstraAutoliv, , BTL, , , , , , ,Stora, PV. Vilket företag är sedan på tur? Från regeringshåll får vihöra att nu har allt vänt. snurrar hjulen igen. Men det är inte helasanningen. Siffrorna och uppräkningen ovan talar tyvärr ett annat språk. Denförda regeringspolitiken duger inte.Problemet är att den socialdemokratiska regeringen saknar en visionom hur ska utvecklas med nya och växande företag. Därför saknarman naturligtvis också en strategi för hur en sådan utveckling ska kunnaåstadkommas. De reformer som fyrklöverregeringen genomförde 1991-94för att stärka arbete, sparande och företagande har misstänkliggjorts,baktalats och till stora delar rivits upp.2 Några grundläggande principer2.1 Privat äganderätt och avtalsfrihetMarknadsekonomins civilrättsliga grund är frivilliga avtal mellan själv-ständiga aktörer. Detta förutsätter en privat äganderätt. I jämförelser medandra västeuropeiska länder har ett sämre lagligt skydd föräganderätten, särskilt när det gäller ersättning vid expropriation.Kristdemokraterna anser att den enskilda äganderätten måste erkännas somfundamental princip och ges grundlagsskydd. Den som till exempel tvingasavstå egendom därför att staten har ett allmänt angeläget intresse bör ges fullersättning. Kollektivt fondägande står i strid med den enskilda äganderätten.Försök att använda AP-fondernas kapital till uppköp av det svenskanäringslivet måste avvisas.Vid konkurser är utdelning till framför allt leverantörerna närmast för-sumbar. Leverantörernas rätt måste stärkas och konkursförfarandet förenklas.2.2 Gemensamt etiskt handlingssättMan måste kunna lita på ingångna avtal. Ett inte oväsentligt problemidag är en allmän försvagning av det etiska medvetandet ochrättsuppfattningen som även berör det ekonomiska livet. En sundmarknadsekonomi förutsätter en gemensam etisk grund där dygder sompersonligt ansvarstagande och hederlighet betonas mer aktivt än vad somskett i vårt land . Ekonomin är ett av de områden som mestpåverkas av kulturella förhållanden. Man kan finna ett tydligt gemensamtdrag för de områden där nyföretagande blomstrar; tillit. Det handlar omatt vi förväntar oss ett visst beteende av våra medmänniskor. Där mansamarbetar och litar på varandra, där frodas företagsamhet. Tillit är intenågot som kan skapas genom direkta politiska beslut. Politiken måsteändock bidra till en process där samhällets inneboende tillit förstärks.Denna process måste dessutom förstärkas genom att familjerna ochskolan får bättre förutsättningar att fungera och förmedla positivanormer.2.3 SubsidiaritetsprincipenI har funnits en samhällsordning uppbyggd utifråncentralism och maktcentrering. När nu regleringstänkande och centralismframstår som ett praktiskt misslyckande behövs ett ideologiskt verktygför maktfördelningen. Den kristdemokratiska subsidiaritetsprincipen ären god utgångspunkt för en ny syn på maktfördelning i all mänskligorganisation, även i relationen näringsliv-samhälle.Subsidiaritetsprincipen innebär att beslut ska tas och uppgifter utföras pålägsta möjliga effektiva nivå. ska det finnas en högre nivå som kanverka stödjande för den lägre nivån. Det handlar om rätt makt på rätt plats.Vill en högre nivå ta åt sig en uppgift från den lägre nivån måste den högrenivån bevisa att den lägre nivån är ur stånd att fullgöra sin uppgift på etttillfredsställande sätt och att den högre nivån kan göra det bättre.2.4 Stärkt personligt ansvarstagandeDet personliga ansvarstagandet måste stärkas på bekostnad avkollektivism och centralstyrning. Denna princip är central i denkristdemokratiska ideologin. En brytning av den etiska förflackningenkan endast ske genom att vi alla tar ett ökat personligt ansvar. Resursermåste ges mer direkt till de enskilda individerna så att ansvarstagandetges realistiska möjligheter att fungera.2.5 Social och ekologisk marknadsekonomiKristdemokraterna förespråkar en social och ekologiskmarknadsekonomi. Idéerna utvecklades efter som enmotvikt till kapitalismen/liberalismen och marxismen/socialismen. Denkristdemokratiska marknadsekonomin vill förena frihet och solidaritet.Grundläggande är frihet under ansvar. En god balans mellan den enskildeoch samhället eftersträvas. Marknadsekonomin uppmuntrar till enskildainitiativ och ansvarstagande. Statens roll ska vara att sätta ramarna för ensund konkurrens, kontrollera tendenser till kartell- och monopolbildning,ta särskild hänsyn till mindre verksamheter, säkra social trygghet för allasamt se till att miljöhänsyn tas. Jordens resurser bör användas så att vimed gott samvete kan överlämna dem och en god miljö till kommandegenerationer. Regleringar, kontrollinstrument men också ekonomiskastyrmedel måste användas för att stimulera den ekonomiska aktivitetentill en långsiktigt hållbar produktion och konsumtion. statsfinanserär en grundläggande förutsättning för en positiv ekonomisk utveckling.3 Ny tid för näringslivetNär framtidens näringsliv, åtgärder för ekonomisk tillväxt och ökadsysselsättning diskuteras är det viktigt att beakta de dramatiskaförändringar som gör att de gamla recepten inte längre fungerar.Viktiga förändringar är bland annat globalisering, regionalisering, utveck-lingen i , höjd utbildningsnivå och informationstekniken. Dessaförändringar innebär nya förutsättningar för den nationella politiken. Denmiljö av nationella monopol och regleringar mot utlandet som fanns gav vissa möjligheter att driva en nationell särpolitik. Dettaär inte längre fallet. blir allt djupare integrerat i och är endelav den internationella marknaden med mycket begränsat utrymme att drivaen avvikande näringspolitik med detaljregleringar och selektiva åtgärder.Däremot är de nationella politiska ramarna, som bland annat ska stimuleraexpansion och sysselsättning, fortsatt viktiga.3.1 InformationsteknikenInformationstekniken håller på att förändra praktiskt taget all mänskligverksamhet - inte bara näringslivet utan våra privatliv, sjukvård,utbildning, nöjen och så vidare. Inom näringslivet handlar det inte baraom de så kallade "IT-företagen", utan alla företag är "IT-företag" i denmeningen att alla slags företag kommer att tappa konkurrenskraft ochslås ut om de inte följer med i utvecklingen.Ny teknik förändrar gamla strukturer. leddes stora företag sompyramider, med tydlig orderstruktur. fungerar de mer och mer som"nätverk" av små och medelstora företag, vilka knyts samman med moderndatateknik. Genom globala nät kan man kommunicera dygnet runt ochsamverka utan att behöva klumpas samman i otympliga storföretag.Ett bra exempel är ABB, som fungerar som ett nätverk med flera tusen"profit centers" i över hundra länder. De bildar tillsammans en jättelikmatris, där produktionen flyttas till just den ruta där den för närvarandepassar bäst. Sådana omflyttningar går numera allt lättare. Det finns därförinte längre något tydligt samband mellan kvalitet och kostnader. Tidigaremåste företagen, förenklat uttryckt, välja mellan att producera med högproduktivitet och kvalitet men till höga kostnader å ena sidan eller att väljalågkostnadslokalisering - men då acceptera lägre kvalitet. , däremot, blirdet allt vanligare och lättare att kunna producera billigt men ändå med högkvalitet. Allt fler regioner med låga kostnader öppnas för modern produktion,som det blir allt lättare att flytta modern teknik dit.3.2 har fört en dålig näringspolitikUppgiften för den nationella politiken kan beskrivas som att i den öppnaoch avreglerade regionen - eller i delar av densamma - skapatillräcklig attraktionskraft så att internationellt (och svenskt) kapital,kompetens och teknik lockas hit. Det förutsätter i allmänna ordalag enmiljö för företagande som är så bra att fler företag väljer att etablera sighär. Fattiga länder som börjar sin industrialisering får vanligen sinattraktionskraft genom låga lönekostnader. Därefter klättrar de uppåt ochadderar annan kompetens, alltmedan kostnaderna stiger. harrelativt höga kostnader, en liten hemmamarknad och dessutom ligger vigeografiskt avsides. Det betyder att vi för att skapa god attraktionskraftmåste kompensera för dessa nackdelar genom att vara desto bättre påandra områden. Det handlar till exempel om god infrastruktur,skatteregler som gynnar arbete, sparande och företagande, tillgång tillgod kompetens, tillgång till speciella kulturer, sunda offentliga finanseroch frihandel.De snabbväxande regionerna i världen kännetecknas just av att de harlyckats skapa sådan attraktionskraft och attraherat ny produktion i stor skala.Recepten har skilt sig åt i vissa avseenden, men gemensamt för dem alla ärsatsningen på exportdriven tillväxt, avreglerade marknader, aktiva åtgärderför att locka internationellt kapital, liten offentlig sektor i förhållande till denprivata, högt sparande och goda utbildningssystem.Sverige har uppenbarligen under det senaste kvartsseklet bedrivit enfelaktig och misslyckad politik. Landet har under en lång rad av år haft enalltför svag tillväxtkraft. Från att 1970 ha varit det tredje rikaste landetblandOECD-länderna har rasat till plats 17 på rankinglistan och passeratsav en rad länder som betraktats som betydligt fattigare än . Densvenska modellen som med rätta beundrades över helavärlden, har undan för undan underminerat sig själv.Den internationella integrationen, utmaningen från nya konkurrenter ochde kvardröjande svenska skuldproblemen kommer tillsammans att kräva enfortsatt anpassning av den svenska ekonomin till den internationellakonkurrensens krav. har ett kvartsekels försummelser att ta igen,som ribban från omvärlden höjs. Oförmåga att inse ocherkänna detta kommer bara att fördjupa förvirringen, då klyftan mellan dennödvändiga marknadsanpassade ekonomiska politiken å ena sidan ochtraditionell vänsterretorik å den andra kommer att bli allt mer oöverstiglig.Regeringen borde för länge sedan ha gjort strukturproblemen isvensk ekonomi. Högkonjunkturen har givit ett gott tillfälle för detta.3.3 Expansionsstarka områdenVår uppfattning är att det är framför allt två områden som i framtidenkommer att vara särskilt expansionsstarka. Det gäller framväxten avinformationssamhället (IT) och tjänstesektorn. I tjänstesektorn tror visärskilt hushållens efterfrågan kan leda till nya expansiva företag.Den revolution som pågår på IT-området kommer att innebära en mängdnya arbetstillfällen, inte minst vad gäller utbildningen och arbetet med att fåen folklig förankring av IT. Med IT ges mer likartade förutsättningar förolika regioner genom att fysiska avstånd får mindre betydelse. Det germöjligheter till ökad växtkraft och stärkt nyföretagande i geografisktavlägsna regioner.Vartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag. Uppdragsverksamhetbedöms vara den stora tillväxtsektorn fram . En slumrandebransch med stor potential är hushållssektorn. Varje vuxen lägger igenomsnitt ner på hushållsgöromål. Totalt innebärdetta 3,7 miljoner heltidsarbeten. Höga skattekilar gör att den legalamarknaden för tjänster riktade till hushåll är näst intill obefintlig, medan enomfattande svart sektor breder ut sig. Stimulanser för att påskyndautvecklingen av antalet tjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antaletnya jobb. Skatten på arbete måste minska. Också ur resurshushållnings-synpunkt är ett ökat utrymme för tjänstesektorn, till exempel när det gällerreparationer och underhåll, angeläget.De mindre företagen kommer att bli allt viktigare för . Jämfört med1950 finns färre jobb i den privata sektorn. Hela sysselsättnings-ökningen sedan har skett i den offentliga sektorn. Idagfinns dock totalt sett inget utrymme för fler jobb i den offentliga sektorn. Detär istället i det privata näringslivet nya jobb måste skapas. Och främst i desmå företagen.Även de traditionella näringarna, skogen och stålet, liksom industrinkommer att vara betydelsefulla. Den förnyade näringspolitiken måste dock tasin främsta utgångspunkt i de nya näringarna och de små företagen.3.4 GlobaliseringVärldshandeln ökar nu snabbare än världsproduktionen.Handeln sker också i ett helt nytt konkurrensläge. Gamla nationelltskyddade branscher och sektorer utsätts för konkurrens. Efter krisenkommer att med ökad konkurrenskraft fortsätta tamarknadsandelar inom världshandeln. Ett vitaliserat försöker ökasina marknadsandelar i . Det räcker inte för oss svenskar att kunnakonkurrera i - nu är det världskonkurrens som gäller.En miljard människor tar , under loppet av en enda generation, klivetfrån fattigdom till en sorts global medelklasstillvaro. Ingen vet hurlänge den snabba tillväxten kan fortsätta, men har i en rapportdragit upp ett scenario, enligt vilket dagens i-länder under de kommande 25åren minskar sin andel av världsekonomins totala produktion från tvåtredjedelar till en, medan ökar sin andel från en till tvåtredjedelar. Under de kommande decennierna sker därmed en aldrig skådadöverföring av ekonomisk - och sannolikt också politisk - makt bort från den"gamla" i-världen i väst. Det rör sig om djupgående förändringar avvärldsekonomins funktionssätt.4 Lägre skatter4.1 Gör något åt strukturproblemen!Tillväxten i svensk ekonomi är god och flertalet prognoser pekar påen tillväxt på 3,. Också konjunkturbilden serljus ut. Den högre tillväxten bidrar till att statens finanser förbättrassnabbare än väntat och regeringen anser sig nu ha utrymme för att ocksågöra vissa skattesänkningar.Det är i denna situation viktigt att skattepolitiken ges en sådan inriktningatt vi också långsiktigt kan åstadkomma en högre tillväxt . Endastså kan vi öka välfärden för alla. De skattesänkningar som därförborde prioriteras är de som direkt påverkar utbud av såväl arbetskraft somkapital positivt. Det är annars stor risk för att inte minst flaskhalsar påarbetsmarknaden snabbt åter bromsar tillväxten.Det handlar t.ex. om skattesänkningar som stimulerar individen till högreutbildning, ökade arbetsinsatser och som underlättar för företagen att anställaoch expandera. Det handlar om skattesänkningar som gör det mer lönsamt attdriva, utveckla och äga företag i för skattepolitiken har ändrats påtagligt under senare år.Internationaliseringen och integreringen av ekonomierna i allt fler avseendenhar gradvis tvingat fram en förändrad syn på beskattningen. Det finns intelängre samma utrymme för stora avvikelser i beskattningen av t.ex. kapitalsom är extremt lättrörligt över nationsgränserna. Detsamma gäller i växandegrad också för kvalificerad arbetskraft. har den svaga sysselsätt-ningstillväxten i liksom stora delar av övrigaEuropa fokuserat intresset på skatten på arbete. Lägre skatter på arbete harockså blivit en uttalad målsättning från EU för att långsiktigt få bukt medarbetslösheten.Utformningen av skattepolitiken kan i allt högre grad sägas ha blivit en delav ett lands grundläggande konkurrenskraft. Skattetrycket i ärmycket högt, både i ett internationellt och ett historiskt perspektiv, och måstesänkas väsentligt för att bli konkurrenskraftigt och möjliggöra en långsiktigthögre tillväxt. En högre beskattning i på kapital och humankapitalleder allt snabbare till att kapitalet söker sig andra vägar och det blir alltsvårare att attrahera kvalificerad arbetskraft. Resultatet blir att den lång-siktiga tillväxtkraften försvagas. har i hög grad fått känna av detta.Konkurrensnackdelar på skatteområdet har bidragit till många uppmärk-sammade företagsflyttar och allt fler företag bedömer att de kommer att fåökade svårigheter att behålla ung och välutbildad arbetskraft inom landetlikaväl som att attrahera kvalificerad utländsk arbetskraft.4.2 Beskattning av arbeteSkattesystemet måste ge incitament för arbete. Principen om lika lön förlika arbete får inte via skatte- och bidragssystemen resultera i principenom lika inkomst oavsett om man arbetar eller ej. Skattereformens mål omenkelhet och en maximal marginalskatt om måste gälla. Denstatliga skatten ska därför uppgå till 20 procent.Regeringens förslag till särbehandling av utländska experter löser inteproblemet med den höga svenska inkomstbeskattningen. För att positivaeffekter av betydelse ska uppnås måste det till också andra åtgärder. Helatanken på att ge skattelättnader åt en viss grupp visar snarare att man tvingasförstå att det orimliga höga skattetrycket måste sänkas.Målet med en reformering av skattesystemet är att fler ska kunna klara sigpå sin lön, att förbättra företagens utvecklingskraft och att sänka det totalaskattetrycket. Skatterna måste sänkas så att hushållen kan köpa varor ochtjänster på marknaden i stället för att köpa svart.Skattereformen (1990-1991) var ett viktigt steg mot ett bättre skatte-system. Den reformen är nu nästan helt förfuskad av den senastemandatperiodens politik. Arbetet med att utforma ett väl fungerande skatte-system i måste således gå vidare.Kristdemokraterna anser att grundavdraget skall höjas i inkomstbe-skattningen. Det är orimligt att beskatta låginkomsttagare så hårt som iSverige. Förslaget utvecklas närmare i skattepolitiskamotion.Skatterna på hushållstjänster skall minskas kraftigt. harförslaget en 50 procents skattereduktion vid köp av hushållstjänster som viföreslagit tillsammans med och Moderaterna.Gränsen för reseavdrag skall sänkas . Dettagynnar dem med långa avstånd till jobbet.Den särskilda löneskatten på vinstandelar skall slopas.4.3 Sänk arbetsgivaravgifternaFör framför allt små företag med endast ett fåtal anställda innebärarbetsgivaravgifterna en betydande kostnad i verksamheten och om manskulle vilja nyanställa. För att underlätta för de mindre företagen föreslårvi att arbetsgivaravgifterna reduceras med totalt pålöneunderlag om året.I dag reduceras arbetsgivaravgifterna på löne-underlag , eller med maximalt permånad. Vi vill utvidga detta system så att nedsättningen av arbets-givaravgifterna i stället är , eller maximalt permånad på löneunderlag . För egenföretagarebör löneunderlaget höjas till per år.4.4 Beskattning och regler för fåmansföretagDet finns särskilda regler för beskattning av ägare i fåmansbolag.Reglerna är, trots att flera förändringar gjorts sedan de infördes ,fortfarande ofördelaktiga jämfört med de som gäller för andra företag.Skattereglerna för fåmansbolagen är ytterligt komplicerade. För denenskilde företagaren är det mycket svårt att genomskåda skatteeffekterna vidolika händelser. Det är djupt otillfredsställande att inte regelverket kanöverblickas, tolkas och förstås av dem som faktiskt berörs. På det visetskapas inte ett klimat i vilket nya företag uppstår och frodas.Ett särskilt problem gäller den utdelning ägaren tar ut, vad som ska sessom intäkt av kapital och vad som är inkomst av arbete, lön. gäller attsom kapitalinkomst räknas endast ett belopp motsvarande statslåneräntanplus . Resten räknas som lön och beskattas därefter. De som ägeraktier i ett börsnoterat företag betalar normal 30-procentig kapitalskatt. Innanägaren betalar skatt på utdelningen har utdelningen också beskattats iföretaget (så kallad dubbelbeskattning).För ägare till fåmansföretag gäller också sämre regler än för ägare tillaktier i större aktiebolag vid beskattning av reavinst vid försäljning avaktier.Fåmansföretagaren måste ta upp halva reavinsten som inkomst av tjänst.Skatten på denna del blir alltså lika som övrig inkomstskatt.De negativa reglerna för fåmansbolag gäller även efter börsintroduktion, sålänge som från introduktion. Fåmansföretag får göra avdrag föravsättning till pensioner med rätt till utbetalning från . Alla företag får göra avsättning till personalstiftelse, utomfåmansföretagen som först måste ha 30 anställda.Det finns ytterligare en rad regler för fåmansbolag som börförändras. Utgångspunkten måste vara att delägare i fåmansaktiebolag skabeskattas och behandlas lika som delägare i större bolag. Dagens reglerhindrar företagen från att bygga upp en kapitalbas med följden attinvesteringar och expansion påverkas negativt.Kristdemokraterna anser att förslag till nya, enkla regler som jämställerfåmansföretagen med andra företag måste utarbetas.4.5 Beskattning av kapitalEtt av de grundläggande problemen i svensk ekonomi har varit att detenskilda sparandet varit negativt. Trenden har vänt men fortfarandefinns all anledning att lyfta fram sparandets etik i den ekonomiskadebatten. Skatteregler och lagstiftning måste stimulera sparande. Enminimimålsättning är att sparandet kan resultera i en real avkastningäven efter skatt. Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitaletatt kanaliseras till företagssektorn för att nyttiggöras för investeringar inäringslivet.En översyn bör göras av arvs- och gåvoskattereglerna. Det är rimligt attföretagsförmögenhet (arbetande kapital) i princip undantas från arvs- ochgåvoskatt för att kunna hålla samman familjeföretag vid generations-växlingar.4.6 Beskattning av aktierRegeringen har drivit igenom att A-aktier ska tas upp till noterat värde pågrund av att latent skatteskuld inte längre ska beaktas vid värderingen.Det finns flera motiv varför aktier vid förmögenhetsbeskattning inte skatas upp till fulla värdet. Det främsta skälet är att det i kursen ligger enlatent skatteskuld avseende reavinst vid en framtida försäljning sombelastar aktierna.