ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02So17 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So17av , ()med anledning av skr. 1998/99:136 Genetisk integritetUtvecklingen av biotekniken går snabbt. Nya möjligheter för tillämpningöppnar sig. anser att det är viktigt att bioteknikenshantering ges tydliga ramar. Frågor som rör genetisk integritet har varitföremål för utredningar då tog uppsekretessfrågorna. Den enda lagstiftning som finns inom hälso-ochsjukvården infördes med anledning av propositionen Användning avgenteknik på människa 1990/91:52.Den socialdemokratiska regeringen lyfte ut frågan om genetisk integritet urden pågående parlamentariska utredningen om biotekniken. De betänkandensom har kommit från de olika kortutredningarna har inte resulterat i någraförslag till . Det är mot denna bakgrund förvånande att regeringenåter väljer att passa och föreslå att en utredning tillsätts.Integriteten måste stärkasDen nya biologin har på många sätt utvecklat en rad olika metoder somsäger alltmer om människans framtida liv. Kartläggningen av detmänskliga genomet ökar dessa möjligheter radikalt. Genetisk informationkommer att vara intressant för många. Tillgången till den genetiskainformationen bär med sig en mängd frågeställningar av såväl etisk somekonomisk karaktär.Frågan är t ex om någon annan än personen själv ska få kunskapen omvilka sjukdomar man har eller riskerar att få . När väl någonsgener har blivit kartlagda kan naturligtvis resultatet alltid komma att slinkaini databanker. Finns inte det tillräckliga integritetsskyddet så kommer denpersonliga informationen att kunna användas av arbetsgivare, banker ochförsäkringsbolag. För försäkringsbolag är det självklart intressant att få vetaframtidsprognosen för den som vill teckna en livförsäkring. För arbets-givaren kan en sådan information vara avgörande om personen får arbeteteller inte.Insyn i den mänskliga arvsmassan kommer tveklöst att föra forskningenframåt och har så redan skett. Den kan säkert också bidra till att hantera svårasjukdomar. Men den kan alldeles uppenbart också användas till syften somCenterpartiet av etiska skäl varken kan eller vill acceptera. Det är därför såangeläget att inte förhala detta utan att ange ramarna för hur den genetiskainformationen får hanteras. anser att den enskilda människan"äger" informationen. Vi anser att lagstiftningen bör utformas så att detenligt huvudregeln blir förbjudet att efterfråga genetisk information. Det gåratt jämföra med meddelarskyddet, där uppgiftslämnaren är skyddad och detär förbjudet att efterforska källan. Ett liknade lagförslag bör utarbetas tillskydd för den genetiska integriteten. Detta bör ges regeringen till känna infördet fortsatta arbetet. Regeringen bör återkomma till medförslag till skärpt integritetsskydd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett förstärkt skydd för individens genetiskaintegritet, 2. att begär att regeringen återkommer medförslag om skärpt integritetsskydd.Stockholm den 16 september 1999Kenneth ()()(c)()()
mot · GN02So5 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So5av Elinderson, ()med anledning av prop. 1998/99:134 Vissa alkoholfrågor, m.m.Varuprover i form av alkoholdrycker får endast lämnas ut tilltillståndshavare enligt alkohollagen. Partihandlare kan alltsåendast ge varuprover till dem som de har rätt att sälja till, dvsandra rättighets-/tillståndshavare, dvs SystembolagetAB, partihandel och servering. Det spelar ingen roll omvaruproven överlämnas på flaska, eller i glas vid t ex enprovsmakning.Med tillståndshavare likställs i detta sammanhang även andra som yrkes-mässigt hanterar alkoholdrycker, t ex vinskribenter och serveringspersonalsom hanterar alkoholdrycker.Vinprovning får därutöver endast ske om serveringstillstånd har meddelats.Nuvarande regler innebär således att en enskild konsument endast harmöjlighet att prova t ex en introducerad spritdryck eller ett vingenom att köpa en flaska, provsmaka och därefter återkomma tillSystembolaget för att köpa en större kvantitet inför en högtidsdag eller t exför lagring för framtida bruk.Intresserade och kvalitetsmedvetna konsumenter garanteras på olika sättmöjlighet att bedöma en vara innan den köps. Detta gäller också konsum-tionsvaror som livsmedel. Det är t ex vanligt, när nya livsmedel introduceras,att diskar med provsmakning anordnas i butiker. I butiker med s k delikatess-diskar ges dessutom regelmässigt möjlighet till provsmakning av t ex ost,charkuterier etc.Denna möjlighet till provsmakning borde också, i reglerade former, kunnaerbjudas intresserade och kvalitetsmedvetna konsumenter av vin ochspritdrycker. Därför bör reglerna för varuprover och provsmakning avalkoholdrycker ändras på så sätt att rätten för såväl partihandeln somdetaljhandeln () att lämna varuprover också omfattarmöjlighet att erbjuda provsmakning av alkohol till enskilda konsumenter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att parti- och detaljhandeln skall få möjlighet atterbjuda provsmakning av alkohol till enskilda konsumenter.Stockholm den 17 september 1999Lars Elinderson (m)
mot · GN02T1 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T1av , ()med anledning av prop. 1998/99:123 Förarbevis för terrängskoterI proposition 1998/99:123 föreslås bl.a. införande av ettobligatoriskt förarbevis för terrängskoter. Detta är enefterlängtad reform eftersom de nuvarande reglerna förbehörighet att köra terrängskoter har varit starkt kritiserade.Enligt propositionen föreslås de nya reglerna träda i kraft den 1 april 2000.Enligt vår uppfattning är detta en mycket olämplig tidpunkt eftersom deninfaller mitt i skotersäsongen i stora delar av landet. De nya reglerna bör istället gälla från den1 januari 2000.En fråga som blir aktuell är hur man skall behandla alla dem somgenomgått en frivillig utbildning av skoterförare och har ett förarbevisutfärdat innan den nya lagstiftningen träder i kraft. Enligt vår uppfattning ärdet rimligt att den som har genomgått en utbildning som följer de krav somnu ställs för utfärdande av förarbevis bör få sitt förarbevis utan att genomförautbildningen en gång till.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att de nya reglerna beträffande förarbevisför terrängskoter skall gälla från , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de som tidigare genomgått en utbildning sommotsvarar de krav som ställs för utfärdande av förarbevis bör fåförarbevis utfärdat utan att behöva genomgå utbildningen en gång till.Stockholm den 17 september 1999Agneta ()()()()Per ()()()
mot · GS02A209 · 1999-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ till att återställa LAS vad gäller turordningsreglerna. beslutade en riksdagsmajoritet att två personer skulle få undantas från turordningsreglerna i Lagen om anställningsskydd, LAS, i de fall uppsägning blir aktuell. Detta skulle gälla i företag med färre än tio anställda. Beslutet är verklighet för anställda i mindre företag och är en lagstiftning som stärker arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. Det har kritiserats då det drabbar anställda på ett orimligt sätt, exempelvis gravida och föräldralediga. Den svenska arbetsrätten är i grunden bra och bidrar till rättstrygghet, stabilitet och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Detta borde också få gälla för mindre företag. LAS gör att den starkare parten i ansällningsförhållandet upprätthåller respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet iakttas när beslut ska fattas. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna förskjuts till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan istället vara ett hinder för tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtyckliga undantag är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor samt att yrkesarbetare avstår från att söka anställning i mindre företag med färre än tio anställda då lagstiftningen gör skillnad mellan att vara anställd på en arbetsplats där elva arbetar och en där färre än tio arbetar. har tidigare avslagit liknande motioner från socialdemokratiska ledamöter. Den nya och mer positiva syn på svensk arbetsrätt som nu säger sig ha borde dock göra att argumenten har större utsikter att samla en majoritet bakom sig. bör därför tillkännage för regeringen att den nu bör ta initiativ för att återställa turordningsreglerna i LAS.
mot · GN02A202 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A202av , ()NaturvårdSverige har skrivit under internationella överenskommelser där vi tagitpå oss vår andel av att bevara vissa delar av naturen till framtidagenerationer. Bland annat sker detta genom bildandet av nationalparker,naturreservat m.m.För dessa områden finns ofta skötselplaner för att säkerhetsställa flora ochfauna men också för att göra området tillgängligt för besökare.Utöver detta finns ett antal områden med mindre eller inget skydd där detfinns ett allmänintresse för ett bevarande. Det finns även en del kultur-minnesmärken typ häradsstenar, milstenar, minnesplatser m.m. som ocksåkräver ett underhåll.Sammantaget finns här ett område som inte har någon skötsel ochunderhållsstruktur. Det är också områden som inte inkräktar på det privatanäringslivet men som däremot kan skapa förutsättningar för turistinkomsterav stora mått.Det finns en stor grupp människor som är utanför den ordinarie ar-betsmarknaden. Dessa människors försörjning baseras på stöd från denoffentliga sektorn - även om stödformerna varierar. Att vi har ett antalarbetslösa beror inte på att det saknas arbetsuppgifter, utan det är andraorsaker som ligger bakom detta.Ett sätt att få en bra skötsel till allas vår trevnad och nytta är att låtanaturvårdsprojekt av den typ vi här beskrivit ingå i en övergångs-arbetsmarknad. Fördelarna är att arbetslösheten sjunker och vi får enlandskapsbild som i än högre grad attraherar turister/besökare ochboende i området.De som kan få en sådan anställning kan t.ex. vara de som varit arbetslösaen , de som är över en viss ålder eller de som sökt ett visst antalarbeten, men av olika skäl inte fått jobb på den ordinarie arbetsmarknaden.En utbildning före eller parallellt med anställningen är nödvändig för attarbetet skall utföras på rätt sätt.Mycket viktigt med arbetsformen är att vi löser skötselfrågorna påintressanta naturområden.Arbetet stärker självkänslan och ökar livskvaliteten för arbetstagaren.Dessutom minskar behovet av socialbidrag och de negativa effekterna somföljer med arbetslösheten försvinner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsprojekt med naturvård.Stockholm den 20 september 1999Gunnel (c)()
mot · GN02A203 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A203av , ()Utredning om framtida mål 3 inom EU:s strukturfonderFöretagande och kompetensutvecklingNäringspolitiken måste inriktas på att skapa bättre förutsättningar för flerföretag och för att få fler företag att växa. Det är viktigt med ett välutvecklat företagsklimat samt ett småskaligt och differentierat näringsliv.Utbildning, kompetensutveckling och tillväxt är alla intimt förknippade.Det moderna arbetslivet och företagandet ställer krav på återkommandeutbildning och kompetenslyft. Behovet av kompetensutveckling är stort inomde små- och medelstora företagen. är förutsättningarna förkompetensutvecklingen ofta sämre inom dessa företag än inom de störreföretagen. Orsaken finns både i bristande ekonomiska resurser och mindreflexibilitet att integrera insatser för kompetensutveckling i sin verksamhetjämfört med de större företagen.Utveckling av strukturfondernaFör att nå sina syften bör strukturfonderna, i större utsträckning än undernuvarande programperiod, utgå från de små företagens förutsättningaroch villkor. Den oberoende utvärderingen av Växtkraft mål 4 visar attföretag med 0-5 anställda är kraftigt underrepresenterade och attinsatserna nått de redan medvetna företagen. Därför är det av störstabetydelse att åtgärderna inom nya mål 3 fokuseras på de allra minstaföretagen.Utredningen fokuseras i en alltför hög grad på stora företag och utveckladeberäkningsgrunder som utgår från dessa företags villkor. Det är viktigt attstimulera även de allra minsta företagen att utveckla sin kompetens. Skalldetta vara möjligt krävs det mera aktiva insatser och en tydligare stimulans.De senare årens ökning av enmansföretag bör därför på ett helt annat sättåterspeglas i åtgärderna inom mål 3. Därför bör medel öronmärkas förenmansföretagen och utbetalas enligt ett system som anpassas till dessaföretags förutsättningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att framtida mål 3 inom börstimulera de mindre företagen att utveckla sin kompetens,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att pengar öronmärks för enmansföretagen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utbetalningen sker enligt ett system somanpassas till dessa företags förutsättningar.Stockholm den 22 september 1999Sofia ()
mot · GN02A205 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A205av , ()Förbättrad nordisk arbetsmarknadMånga människor i gränstrakterna mellan och bor i ettland men arbetar i ett annat. Gränsen ses av dessa människor enbart somen administrativ gräns. Trots att det nordiska samarbetet varat länge ärdet emellertid inte problemfritt att arbeta eller bo i för ennorrman eller tvärtom.En norsk medborgare som arbetar i och blir arbetslös måste få ettspeciellt formulär (E-301), som styrker att personen i fråga arbetat i ,ifyllt av a-kassan i för att sedan lämna in detta till den norska a-kassan/myndigheten. Problemet är att den svenska kassan kräver attnorrmannen skall ha varit medlem i den svenska a-kassan. Om inte, fyller a-kassan inte i formuläret och norrmannen får således inte ut någon arbets-löshetsersättning i . Endast ett fåtal norrmän är medlemmar både i dennorska och den svenska a-kassan.Ett annat problem är ersättningen för icke gränspendlare. En person som ärbosatt i (inte gränskommun) och arbetar i medges inteavdrag för resor till och från arbetet, inte heller avdrag för räntor elleravdragför pensionsförsäkringspremier. Reglerna gäller givetvis även vid boende iStrömstad och arbete i Fredrikstad.Detta är några exempel på svårigheter som kan drabba gränsboende iSverige och . När det nu blir allt vanligare att man arbetar i ett landoch bor i ett annat måste dessa problem lösas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skapa förutsättningar för en gemensamnordisk arbetsmarknad.Stockholm den 23 september 1999Kent ()()
mot · GN02A207 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A207av , ()Lokala arbetsförmedlingsnämnderDynamisk arbetsmarknadspolitikFör att arbetsmarknadspolitiken skall bli dynamisk behövs lokalförankring och idéer från alla parter. finns det lokalaarbetsförmedlingsnämnder där kommunerna nominerat representanter,som utgör majoriteten i nämnderna. Därutöver innehåller nämndernaföreträdare för näringslivet, fackföreningsrörelsen, arbetsförmedlingarnaoch länsarbetsnämnderna. Genom denna nyordning skulle fler engagerasoch bli delaktiga i den lokala arbetsmarknadspolitiken. De nyaarbetsförmedlingsnämnderna har dock inte haft makten över resurserna,vilket gjort att nämnderna till stor del inneburit ett spel för gallerierna.Eftersom arbetsmarknadspolitiken behöver förankras lokalt hos demänniskor som arbetar och berörs av den lokala arbetsmarknaden, börregelverket för arbetsförmedlingsnämnderna förändras. Detta för attkommunerna skall kunna tillsätta - inte bara nominera - personer med olikaerfarenheter som företagare, anställda, arbetslösa, studerande, fackliga för-troendevalda och politiker. Från statens sida skall endast utses myndighetensföreträdare i nämnden.Arbetsförmedlingsnämnderna har ett litet reellt inflytande över arbets-marknadspolitiken. Regeringen styr arbetsmarknadspolitiken genom volym-krav och andra regelverk. Då har kommunerna mycket små möjligheter attpåverka politiken efter de lokala förutsättningarna. Möjligheten att knytakompetenta personer till nämnderna blir också liten så syftet kan kännasvagt.Det nya arbetssättet - en decentraliseradarbetsmarknadspolitikIstället för dagens stelbenta och centraliserade arbetsmarknadspolitik börett nytt system/arbetssätt införas. Statsmedel för arbetsmarknadspolitikbör huvudsakligen fördelas till landsting/regioner, som sedan fastställeren modell för fördelning av medlen till sina respektive kommuner.Landstingen/regionerna avgör vilken andel av medlen som skall behållasför läns/regionövergripande verksamhet (t ex viss utbildningsverksamhet) ochsom skall hanteras av en av landstingen/regionerna tillsattlänsarbetsnämnd. De lokala arbetsförmedlingsnämnderna beslutar sedanöver hur tilldelade resurser skall fördelas. Länsarbetsnämnderna skallinte kunna överpröva de lokala arbetsförmedlingsnämndernas beslut. Enöverprövning bör istället ske i allmän förvaltningsdomstol.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om decentraliserad arbetsmarknadspolitik.Stockholm den 23 september 1999Sofia ()
mot · GN02A208 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A208av , ()Dagpenning vid arbetslöshetArbetslöshetsförsäkringens bestämmelser innebär att en arbetslös vidprövning av rätt till ersättning skall ha sex månaders arbetad tid medminst av 12 månader.Detta är inga problem men många personer får endast visstids-anställningar och kan drabbas väldigt hårt när man skall beräkna dagpen-ningens storlek. En person som klarar sina men under denna tidinte haft arbete i en följd drabbas orimligt hårt av nuvarandebestämmelser (AM SFS 1997:13, 39 §).Som exempel ger vi två olika situationer som kan uppstå för den arbetslöse.Person 1. Arbetar , 96timmar, juli månad , augusti månad , september månad120 timmar samt . Arbetstiden enligtarbetsgivareintyg samt en lön på per timme.Person 2. Arbetar timmar, mars månad 72timmar, ingenting, timmar, juni 185timmar, timmar samt timmar. Arbetstiden enligtarbetsgivareintyg samt en lön på per timma.Eftersom person 1 har sin arbetade tid, , i en följd erhåller personen per dag i arbetslöshetsersättning.Person 2 har arbetat men har avbrotteftersom arbetsgivaren ej kunnat bereda personen arbete under en månad.Person 2 har alltså inte den arbetade tiden i en följd, men har arbetat mer tid.Person 2 erhåller per dag i arbetslöshetsersättning.Detta system är inte rättvist och bör ses över.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av beräkning av dagpenning i arbets-löshetsförsäkringen.Stockholm den 28 september 1999Britt-Marie ()()
mot · GN02A209 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A209av , ()Farligt ensamarbeteMånga arbetstagare finns på arbetsplatser där våld och hot är vanliga.Psykiska och fysiska men efter en hotfull eller våldsam situation kan varaen tragedi för den enskilde. Rädsla och risk för våld är ett allvarligtarbetsmiljöproblem för stora yrkesgrupper.Inom den privata servicesektorn finns ett tydligt samband mellan ensam-arbete och rån eller annat fysiskt våld.Butiksrån sker i tvåtredjedelar av fallen vid ensamarbete i butiken. Butiks-rån drabbar ofta unga kvinnor som jobbar på sin första arbetsplats.Antalet butiksrån har ökat , dvs. 712 rån juli 1998till , jämfört med 642 rån tidigare.Ensamarbete i butik visar ingen tendens att minska. Att ha lite personal, senaöppettider och lägen med låga hyreskostnader har blivit de mindre butikernaskonkurrensmedel mot stormarknaderna - en konkurrenssituation som givet-vis ökar rånriskerna.I 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen föreskrivs: "Arbetsgivaren skall särskiltbeakta den särskilda risk för ohälsa och olycksfall som kan följa av attarbetstagaren utför arbetet ensam. "I Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om åtgärder motvåld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2) föreskrivs i 8 §: "Innebär enarbetsuppgift påtaglig risk för våld eller hot om våld får den inte utföras somensamarbete. "I praktiken har dessa föreskrifter inte kunnat stävja en utveckling mot merbutiksrån. prioriterar den fysiska arbetsmiljön framförsäkerheten.Kvinnors och ungdomars arbetssituation med avseende på psykisk stressoch riskerna för hot och våld måste placeras i centrum av ett långsiktigtarbetsmiljöarbete. Att minimera farligt ensamarbete måste vara en central delav ett sådant långsiktigt arbetsmiljöarbete.För att vända utvecklingen krävs en samlad strategi mot hot och våld iarbetslivet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en strategi mot farligt ensamarbete.Stockholm den 28 september 1999Lena ()()
mot · GN02A210 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A210av Nenes, ()Delaktighet och jämlikhet för personer med funktionshinderDet är nu antog FN:s standardreglerför att tillförsäkra människor med funktionshinder delaktighet ochjämlikhet. Reglerna som inte är juridiskt bindande men väl moralisktvägledande ålägger staterna att på alla nivåer verka förfunktionshindrades jämlikhet och delaktighet. var i hög gradinitiativtagare till att standardreglerna antogs.Tyvärr måste man konstatera att inte fått detgenomslag i den praktiska politiken som många hade hoppats. Personer medfunktionshinder utestängs i många sammanhang från att kunna delta isamhällslivet. Arbetslösheten bland funktionshindrade är mycket högre änbland övriga befolkningen.Färre funktionshindrade studerar vid universitet och högskolor jämförtmed övriga invånare. Funktionshindrade hindras från att delta i kultur- ochföreningsliv eftersom lokaler och information inte är tillgäng-liga. Listan på hur stora grupper av medborgare som utesluts ur samhälls-gemenskapen kan göras lång.Sedan 1996 driver Handikappförbundens med stödav Allmänna arvsfonden informations och påverkansprojektet . Syftet är i första hand att försöka påverka kommu-nerna att vidta de åtgärder som presenteras i standardreglerna.För att standardregelerna ska få en verklig betydelse i svensk poltik på allanivåer anser jag det nödvändigt att en lika målmedveten satsning görs somnär det gäller . Regeringen skulle kunna inspirera till detta genomett riktat statsbidrag till samtliga kommuner för att anställa "Agenda 22-projektledare" med uppgift att arbeta för genomförandet av reglerna på enlokal nivå.Eftersom dessa projektledare/informatörer bör vara personer med egenerfarenhet av funktionshinder, skulle det föreslagna initiativet även kunna sessom en arbetsmarknadspolitisk satsning för personer med funktionshinder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Agenda 22-projektledare i kommunerna.Stockholm den 27 september 1999Christina Nenes (s)