mot · GN02N272 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N272av Falkmer, ()Utvecklingsmöjligheter för Västmanland1 InledningVästmanland har traditionellt varit ett industrilän dominerat av storaindustrier inom viktiga basnäringar som skog, stål och verkstadsindustri.I stora delar av länet har "bruket" dominerat och svarat för trygghet ochjobb. I flera bruksorter i länet har det saknats den grogrund försmåföretagande och entreprenörskap som finns i många andra delar avvårt land.Företagandet i sig är den viktigaste drivkraften för att skapa välstånd.Tillkomsten av jobb på lång sikt bygger på en tillväxt bland de små ochmedelstora företagen. Även om länets storföretag också fortsättningsviskommer att ha en avgörande betydelse, är det i de mindre företagen som flernya arbeten kan komma till.I dag är i stort sett alla överens om att det är i nya och gamla småföretagsom framväxten av nya jobb kommer att finnas. Det är därför avgörandeviktigt att såväl attityderna till som villkoren för företagande och entrepre-nörskap förbättras.Med ett förbättrat företagarklimat har goda möjligheter att bliett län där fler kvinnor och män vill och vågar starta och driva företag ochanställa medarbetare.2 Oroande minskning av nyföretagandetEnligt nyföretagarbarometern från and Society har nyföretagandetsedan länge minskat i stora delar av landet. Endast 49 av landets 288kommuner kunde redovisa en ökning av antalet nyregistrerade företagunder 1998. I resten, 239 kommuner, faller nyföretagandet. Under 1998har antalet nyregistrerade företag i minskat jämförtmed . Jämför vi med sammatidsperiod 1999 kan vi konstatera att antalet nyregistrerade företagminskat med hela 16,7 %.Även i har nyföretagande minskat oroväckande. Störstaminskningen har skett i (-45,), (-29,), Skinn-skatteberg (-27,), (-14,) och (-10,). Även om enökning av nyföretagandet skett i några kommuner, främst i ochSurahammar, så visar siffrorna för hela länet en nedgång på minus 8,6 %mellan 1997 och 1998.Minskningstakten har avtagit något jämfört med , mentendensen är fortsatt nedåt. Vid en mätning från januari-juni 1999konstateras ett fortsatt sjunkande nyföretagande i . I vårt län harantalet nyregistrerade företag minskat under första halvåret1999.Mot bakgrund av hög arbetslöshet i många av länets kommuner, denavfolkning som sker i samtliga kommuner utom i samt minskningenav nyföretagandet, är det nödvändigt att genomföra de förändringar somkrävs för att stimulera tillkomsten av fler och växande företag. För att brytaden nedåtgående trenden i nyföretagandet behöver vi anpassa regler ochskattesystem så att våra företag kan konkurrera och därmed skapa en grundför ökad efterfrågan på arbetskraft. Att göra företagsreglerna färre, enklareoch mer stabila är en angelägen reform för att få fler företag och fler arbetentill Västmanland.3 Fler jobb i den privata tjänstesektornEtt utmärkt sätt att stimulera nyföretagandet är att öppna för konkurrensinom offentlig sektor. Det skulle i många fall framför allt gynna kvinnorsföretagande.Framväxten av nya företag inom tjänste- och servicesektorn har hittillseffektivt förhindrats genom den offentliga sektorns kraftiga utbyggnad ochmonopol. Den arbetsintensiva privata tjänstesektorn, som fungerat somsysselsättningsmotor i exempelvis , har utvecklats alltför långsamt ochtill och med motarbetats i vårt län. I exempelvis harintresserade kvinnor nekats att starta ett kooperativt dagis. Ett beslut somsänder helt felaktiga signaler till alla de kvinnor som vill satsa påföretagandeinom det område där så många har god kompetens.Det finns goda möjligheter att utveckla fler företag i den privata tjänste-sektorn i , men det kräver ett omtänkande bland länets styrandepolitiker och helt ändrade attityder till företagande.Det finns en stor potential för hemnära tjänster i hela länet, men kostnadenär helt avgörande för hur stor efterfrågan kan bli. För att möjliggöra tillkomstav företag och jobb inom denna sektor bör det införas en skattereduktion på50 % för privatpersoners betalning av arbetskostnaden för hemnära tjänster.4 Minska bidragsberoendet i VästmanlandAlltför många är beroende av bidrag för sin egen eller sin familjsförsörjning. I var antalet socialbidragstagare 1998 totalt 21001 personer och under fick 11 227 hushåll i Västmanlandnågon gång socialbidrag. Mellan har en litenminskning skett, men antalet bidragsberoende är fortfarande alltför högt.Antal socialbidragstagare och socialbidragshushåll uppdelat påkommuner 1998Tabell 1: (Kommun Socialbidragstagare )Källa: , Socialbidrag 1998Ett av målen för ett välfärdssamhälle bör vara att de allra, allra flestaskall kunna försörja sig själva. Man skall kunna leva på sin lön utan attvara bidragsberoende. Man skall inte med mössan i hand behöva bedagens brukspatroner, kommunalråden, om bidrag till något som voremöjligt att klara själv, om man bara inte varit tvungen att betala in såmycket i skatt. Den höga skatten är dubbelverkande. Dels får man mindrekvar att disponera själv, dels tvingar den höga skatten upp priserna påalla varor och tjänster man behöver.De höga skatterna gör alltfler beroende av bidrag för att kunna klara sig.Höga skatter bidrar i allra högsta grad till arbetslöshet och minskat före-tagande, vilket leder till att bidragsberoendet ökar. Den höga skattenivånskapar därmed en krissituation även för kommunerna. När fler medborgaretvingas ut i arbetslöshet och bidragsberoende blir alltfler beroendeav kommunernas tjänster, eftersom de inte har råd med dessa på annat sätt.Ytterligare höjda skatter förvärrar problemen. Ökat bidragsberoende har letttill höjda skatter som leder till ännu fler arbetslösa och ytterligare bidrags-beroende. Denna onda spiral måste brytas.Bidragsberoendet kan och skall brytas genom lägre skatter, ökat före-tagande och möjligheter till nya, riktiga jobb. Genom ett bättre företags-klimat, en attitydförändring när det gäller företagande och entreprenörskap,inte minst inom offentlig sektor, och med lägre skatter kan förutsättningarnaskapas. bör ge regeringen i uppdrag att inom alla politiskaområden och på alla nivåer arbeta för att på olika sätt bryta bidragsberoendet.5 elintensiva industriDen svenska energipolitiken med inriktningen att avveckla en av desäkra och väl fungerande svenska kärnreaktorerna saknar förnuft. För ettindustrilän som är det en tragedi.ABB - med svenskt huvudkontor i - är ett av världens främstaföretag när det gäller kärnkraftskunnande. är utomlands välkänt försin kärnteknologi. Vetskapen om de svenska kärnreaktorernas utomordentligthöga säkerhetsnivå gör att många länder anlitar svensk kompetens med ABBi spetsen för att förbättra reaktorsäkerheten i egna kärnkraftverk. En avveck-ling av svenska reaktorer ter sig i det perspektivet som absurd.En kärnkraftsavveckling kommer ofrånkomligen att leda till dramatisktökade elkostnader och försämrad konkurrenskraft. I årets budget bryterregeringen löftet att avveckla beskattningen av el i produktions-ledet. I stället föreslås en höjning av kärnkraftsskatten med mer än 20 %.Kostnaden per anställd kommer därmed att öka, vilket kommer att drabbasvensk konkurrensutsatt elberoende industri. För att inte försämra för svenskindustri bör förslaget om höjning av kärnkraftsskatten avvisas ochproduktionsskatten på el avvecklas.Många av de elintensiva företagen i är lokaliserade till orter iBergslagen, där arbetslösheten är hög. Ingen regionalpolitik ivärlden kan kompensera för följderna av den förtida kärnkraftsavvecklingen.För innebär ökade elkostnader försämrade konkurrensvillkor förföretagen . Andra företag i länetsom hotas är , Wirsbo Stålrör, , ,Hydro och . Alla dessa företag finns i kommuner där varjearbetstillfälle är guld värt.Alla goda krafter borde inriktas på att ge våra företag i att behålla de jobb som finns och helst skapa nya. Det vårt länminst av allt behöver är dränering av ekonomin, utslagning av jobb ochföretag och försämrad miljö som blir priset för en förtida kärnkraftsavveck-ling. Därför bör beslutet att stänga en miljövänlig och säker svenskkärnkraftsreaktor i aldrig genomföras utan upphävas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett förbättrat företagsklimat,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om minskat nyföretagande,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den privata tjänstesektorn,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bryta bidragsberoendet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om elskatter,16. att beslutar att upphäva beslutet om stängningen avBarsebäck.Stockholm den 4 oktober 1999Karin Falkmer (m)()1 Yrkandena 3 och 5 hänvisade till FiU.