mot · GN02Ub805 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub805av , ()VuxenutbildningVuxenutbildningen har ökat kraftigt . Ettkunskapssamhälle innebär att både de som har och inte harskolutbildning behöver förkovra sig i livet. Arbeten harförsvunnit och teknifieringen får konsekvenser i nya kunskapskrävandeuppgifter inom i princip alla yrkesområden.För har det livslånga lärandet alltid varit ett viktigt mål.När som helst i livet ska medborgaren få möjlighet att göra en omstart ochtillägna sig de kunskaper som man av olika anledningar inte erövrat tidigare.Vi välkomnar den satsning på vuxenutbildning och kunskapslyft som innebäratt motiverade människor får nya möjligheter till kunskaper som anses varanödvändiga för delaktighet i samhället.Den kommunala vuxenutbildningen, inbegripet , omfattarvuxenutbildning på grundskole- och gymnasial nivå, särvux samt påbygg-nadsutbildningar och andra kompletterande utbildningar.Kunskapslyftskommittén gjorde en prioritering av ett nationellt kunskaps-lyft. Den har framarbetats med kristdemokratiskt inflytande och den ställersig bakom. I sitt första betänkande"Strategi för kunskaps-lyft och livslångt lärande" står att läsa:Kommittén anser att man inom vid behov ska kunna göraföljande rangordning- Utbildning på grundskolenivå.- Utbildning på gymnasienivå som syftar till att stärka individens delaktig-het i samhället och ställning på arbetsmarknaden och därigenom minskarisken för utslagning.- Övrig utbildning på gymnasiet för vidare studier och arbete.Möjligheter att lyckas med beror på samspelet mellan olikaaktörer - individerna, utbildningsplanerarna och utbildningsanordnarna.Individens motivation och lust att studera beror bl.a. på hur starkt behovet avutbildning är och tidigare erfarenheter av lärandet i skolan, vardagslivet ocharbetslivet. Individens behov ska vara utgångspunkten för den individuellautbildningsplanen. (SOU 1996:27, sid 65)Det var tydligt att den enskilda individens behov skulle tillgodoses.Dennes motivation skulle fokuseras och individuella utbildningsplaner upp-rättas. Målgruppen skulle gälla alla, oavsett om man hade arbete, vararbetslös eller aldrig kommit in på arbetsmarknaden. Denna hållning ställersig bakom.Många vittnar dock om att målen förverkligades på ett annat sätt i mångakommuner. Människor fick sin försörjning hotad om de inte gick på Kun-skapslyftet. Därtill prioriterades arbetslösa. Konsekvenserna blev att mångaupplevde som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Detta blirtydligt i kommunernas placering av ärenden som rör . De är ivissa kommuner placerade under en utbildningsnämnd och i andra under detorgan som ansvarar för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är skillnad påutbildning där den enskilde söker och utifrån egen motivation vill förkovrasig och sysselsättningsåtgärd där människor mer eller mindre tvingas tillstudier. Det sistnämnda är inte försvarbart utifrån respekten för varjemänniskas vilja och behov och därtill möjligheter att välja. Dessutom börbeaktas att dålig motivation ofta hotar kvaliteten på en utbildning. Det ställsandra krav på en sysselsättning om det är ersättning för ett arbete man intekan få än om det handlar om att höja den egna kompetensen.Kristdemokraterna menar att vuxenutbildningen ska byggas ut och godkvalitet eftersträvas. Det är viktigt att det klart framgår om satsningarnagäller utbildning eller åtgärder som mer handlar om direkta arbetsmarknads-insatser. Den utbyggnadstakt som regeringen föreslår finner vi vara alltförvansklig med tanke på att vissa svagheter upptäckts och att systemet i siginte är tydligt. Därtill finns en uttalad lärarbrist, särskilt vad gällervuxen-pedagogiskt utbildade lärare, inte att förakta i samband med att kvalitets-aspekten uppmärksammas.Trots att skiljelinjen kan upplevas något diffus skulle vi här vilja markeraskillnad mellan sysselsättning och lärandets process. Vi menar att utbildningska vara av hög kvalitet med den studerandes behov i fokus. Utförare kanvara såväl komvux, Statens skola för vuxna, privata utförare som folkbild-ningen. har i sina undersökningar funnit att kommunerna är braupphandlare av verksamheten men att antagningsförfarandet har vissa brister.Det bör därför ses över för att säkerställa den enskildes rättigheter.Kristdemokraterna anser att utbyggnadstakten i ska vara7 500 platser . ska utvärderas enligt planen och erfarenheter måste dras om hurvuxenutbildningen ska reformeras inför 2000-talet. I avvaktan på slutbetänkande anser vi att vuxenutbildningen ska följas uppoch utvärderas kontinuerligt utifrån uppställda mål. Särskilt viktigt är attockså de vuxna med handikapp eller andra speciella förhållanden kommer iåtnjutande av utbildningssatsningen. Här vill särskilt lyftafram de utvecklingsstördas situation. Den gruppen har kommit i skymundanoch deras behov av kompetenshöjning måste enligt be-aktas.VuxenlärarutbildningVuxenutbildningen kräver lärare som har kompetens att undervisa vuxna.Universitetet tillhandahåller påbyggnadsutbildningar för lärare medutbildning för att undervisa ungdomar. Att i en situation med brist pålärare till vuxenutbildningen särskilt satsa på utbildning avgymnasielärare verkar ologiskt. En utveckling av vuxenlärarutbildningför lärare som vill inrikta sig på vuxnas lärande bör initieras. Dettaproblem har uppmärksammats av Lärarutbildningskommittén.Vuxenutbildningsområdet har varit mycket omfattande. Detrymmer folkbildning med folkhögskolor och studieförbund, kommunalvuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning, personalutbildning och egent-ligen också högskoleutbildningar. I takt med att vi med stormsteg går in i ettkunskaps- och kommunikationssamhälle ökar behovet av och möjligheternatill studier även efter grund- och gymnasieskola. Det livslånga lärandet ärnumera ingen tom fras utan något högst påtagligt och nödvändigt. Vi menardärför att det behövs en särskild vuxenlärarutbildning som fångar upp detpersonalbehov som finns. Det behövs lärare som har gedigna kunskaper närdet gäller att utbilda vuxna och om den vuxna människans villkor.Det behövs också en kraftfull och omedelbar satsning på forskning inomområdet vuxenutbildning och livslångt lärande. Här vill vi också markerafolkbildningsforskning. Vi ser det angeläget att forskningen här som inomandra områden tar ansvar för forskningsinformation och därmed ger möjlig-het till en kunskapsproduktion och utveckling inom olika områden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prioritetsordning för vuxenutbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att särskilt beakta de utvecklingsstördas situationi den nationella vuxenutbildningssatsningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa lärarutbildning med inriktning motvuxna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av forskning inom området vuxenutbild-ning och livslångt lärande.Stockholm den 1 oktober 1999Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()