mot · GN02Ub456 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub456av Vänerlöv, ()TeckenspråkslärareStor brist på teckenspråkslärarutbildningDöva har rätt att få samhällsinformation och sin skolgång påsitt första språk som är teckenspråk. Språket blev då erkänt som dövasmodersmål i . Det är många som vill lära sig teckenspråk föratt kunna använda det på ett funktionellt sätt med döva antingen detgäller i arbetslivet eller i mer privata sammanhang.Sedan början av 1990-talet är det möjligt för hörande elever att lära sigteckenspråk som C-språk eller individuellt val på gymnasiet. togs det även ett beslut i att det ska erbjudas som B- eller C-språk på . Detta har blivit mycket populärt bland hörande eleveroch antalet elever som utnyttjar möjligheten ökar kraftigt.I har man undervisat i ämnet teckenspråk för hörande pågymnasiet . startade som endaskola i en lokal gren med teckenspråk till samhällsprogrammet.Eleverna kommer från hela eftersom det är ett riksintag. Sammanlagtläser de teckenspråk under sin gymnasietid, som deläser in sin behörighet för högskola. (Den som på gymnasienivå lär sigteckenspråk som C-språk läser .) Det går sammanlagt 96 eleverpå programmet uppdelade på tre årskurser. Elever som avslutat sina studierhar visat mycket goda resultat i teckenspråk. De flesta arbetar eller studeraridag inom yrkesområden där det är brist på teckenspråkskunnigt folk. Höstenår 2000 startar även Omvårdnadsprogrammet medteckenspråk som lokal gren med riksintag.I finns undervisning i teckenspråk förutom i ,gymnasiet och komvux, även vid uppdragsutbildningar åt arbetsförmed-lingen, personalutbildning för Vänerskolans (västra regionens dövskola)personal osv. Sammanlagt undervisar en personalstyrka på elva tecken-språkslärare ca 550 elever i teckenspråk. Av dessa lärare är sju dövaoch fyra hörande. Det får anses unikt att en så stor grupp teckenspråkslärarearbetar tillsammans ute i den kommunala skolan.Ett stort problem i är bristen på en adekvat teckenspråks-lärarutbildning. Det finns ett stort behov av en lärarutbildning där behörighetges för att undervisa i ämnet på grundskola och gymnasieskola. Det finns ettskriande behov av att få igång fortbildningar för de teckenspråkslärare somidag finns ute i skolorna. Enligt en grov beräkning arbetar ca 250 outbildadeteckenspråkslärare i landet. Detta är otillfredsställande och ett problem somomedelbart bör åtgärdas så att kvaliteten kan höjas i denna yrkesgrupp.För närvarande pågår en praktisk pedagogisk utbildning för teckenspråks-lärare i . Det skulle kosta attskicka elva teckenspråkslärare dit, vilket är alltför ansträngande för skolansekonomi. Mot bakgrund av att staten beslutat att teckenspråk skall kunnaläsas som vilket annat språk som helst i grundskola och gymnasium är detotillfredsställande att en kommun skall stå för kostnaderna för utbildningenav de teckenspråkslärare som skall undervisa i språket. Det måste ligga pånationell nivå.Staten anslog som skall gå till tecken-språkslärar- och teckenspråkstolkutbildningar i . Dessa medel, somäven används till fortbildning av teckenspråkslärare, är öronmärkta för delärare som arbetar inom folkbildningen och ej för dem som finns i denkommunala verksamheten. Av de 32 miljonerna blev för övrigt 6 miljonerkronor över, vilket i sig är uppseendeväckande mot bakgrund av hur stortbehovet är att få fram teckenspråkslärare och teckenspråkstolkar, till frommaför ökad jämställdhet mellan döva och hörande.Med fler utbildade lärare kommer teckenspråket att spridas i samhället,vilket kommer att innebära mer jämlikhet för döva i . Det talas oftaom tillgänglighet för funktionshindrade. Dövas möjligheter härvidlag är dockej så stora eftersom det inte finns tillräckligt med tolkar. Det saknas ca 1000teckenspråkstolkar . Döva elever kan ej få undervisning i skolan på sittförsta språk när det ej finns tillräckligt med lärare som behärskar tecken-språk.Teckenspråket är som nämnts tidigare erkänt som de dövas modersmål ochdet är även erkänt som ett språk bland andra som kan läsas i grundskola ochgymnasium. Det innebär att staten bör ha hela ansvaret för utbildningen avde lärare som skall undervisa i detta språk. Därför bör anslaget till tecken-språkslärar- och teckenspråkstolkutbildningen förändras såtillvida att detskall gälla all teckenspråksutbildning och inte som det är att villkoret äratt den sker i folkbildningens regi.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det stora behovet av dels fler utbildade tecken-språkslärare, dels fortbildning för samma lärarkategori,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det statliga anslaget till teckenspråkslärar-och teckenspråkstolkutbildningar bör förändras på så sätt att det skallgälla all teckenspråksutbildning och inte enbart den som sker ifolkbildningens regi.Stockholm den 5 oktober 1999Ingemar Vänerlöv (kd)