ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02L401 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L401av de , ()Talerätt om hävande av faderskapNumera ärver efterlevande barn sin döde far även om barnet fötts utomäktenskapet. Många änkor har ställts i en psykologiskt och ekonomisktsvår situation vid sin makes frånfälle, då det plötsligt uppdagats att detfinns en tidigare okänd arvinge. Även om änkan misstänker attfaderskapet är felaktigt har hon små möjligheter att väcka talan. Enförutsättning för att kunna väcka talan är nämligen att mannen intevaraktigt sammanbott med barnet och inte heller bekräftat att barnet ärhans.Om faderskapet är fastslaget genom dom enligt 1 kap. 3 § föräldrabalkenär faderskapsfrågan definitivt avgjord och änkan har små möjligheter attifrågasätta faderskapet och få det prövat. Hon har helt enkelt ingen talerättenligt lag.Reglerna på detta område har inte följt samhällsutvecklingen. Metodernaför fastställande av faderskap är helt andra . Familjebilden ärockså en helt annan än då nuvarande lagstiftning tillkom. Familjer splittraspå ett helt annat sätt än vad som varit fallet. Cirka 40.000 barnberörsårligen av föräldrars separation.Både änkan och den avlidnes barn skulle vinna ökad rättssäkerhet ochtrygghet om talerätt för hävande av faderskap infördes för såväl efterlevandemaka som mannens arvingar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att talerätt om hävande av faderskap för såvälefterlevande maka som mannens arvingar bör införas.Stockholm den 17 september 1999Marietta de ()
mot · GN02L404 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L404av , ()Homosexuellas rätt till adoptionerI förs en debatt kring homosexuellas möjligheter att få adopterabarn. Krav framförs även till att detta skall bli möjligt.Jag vill i denna motion föra fram några synpunkter som jag vill att manbeaktar i det fortsatta utredningsarbetet, synpunkter som talar emot att homo-sexuella skall få denna möjlighet.Enligt lagen om registrerat partnerskap kan personer som ingår partnerskapinte adoptera, varken var för sig eller tillsammans. Regeringsrätten har i endom 1993: mål nr 6305-1992 vägrat en homosexuell man medgivande.Att få adoptera barn är varken en jämlikhetsfråga eller rättighetsfråga förvuxna. Det handlar inte om de vuxnas rätt till barn, det handlar om barnetsrätt till föräldrar. En adoption skall enbart utgå från det utsatta barnetsbehovoch möjlighet att få växa upp i en harmonisk och naturlig miljö.Att bli adoptivförälder är att bli förälder till någon annans barn och attikläda sig den rollen helt och fullt. Det är en väsentlig skillnad mellan attföda ett barn och växa i föräldrauppgiften i takt med barnets växande behovoch att ta emot ett barn som redan har separationer och nega-tiva upplevelser bakom sig. Barn som redan i början av sitt liv förlorat detsom är allra värdefullast för ett barn - sina biologiska föräldrar. Detta gällerspeciellt vid adoptioner från andra länder.Enligt uppgifter från (adoptioner), därjag har förmånen att vara styrelseledamot och där vi ständigt kommer ikontakt med svåra spörsmål, accepterar inget av de länder som vi haradoptionskontakter med att barnen placeras hos homosexuella personer. Idagkommer cirka 900 barn/år från dessa länder, barn som behöver en ny familjoch som vi kan förmedla i . Detta innebär att om öppnarför att homosexuella skall få adoptera barn så stänger man samtidigtmöjligheten för redan upparbetade kontakter - stänger möjligheten för barnatt komma till Sverige.Detta bör man noga beakta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om homosexuellas möjligheter till adoption.Stockholm den 30 september 1999Rigmor ()
mot · GN02L407 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L407av Ek, ()Villkoren för borgerliga vigselförrättareFamiljen är den grundläggande gemenskapen i samhället. Familjer kan se väldigt olika ut. Traditionellt väljer många att manifestera sittäktenskap genom kyrklig vigsel, men också borgerlig vigsel är vanlig. I tex sker ett hundratal borgerliga vigslar . Ensådan vigsel är ett bra alternativ för den som inte vill ha religiösa inslag iritualen eller tvekar inför traditionella förväntningar.Villkoren och ritualerna för borgerlig vigsel regleras i SvenskFörfattningssamling 1987:1019. Där stadgas att vigselförrättarens arvodeskall vara per vigsel och för efterföljande vigselsamma dag. Ersättning för förlorad arbetsförtjänst utgår inte ochreseersättning utgår inte.Visst kan en borgerlig vigselförrättare hasta igenom ritualen på mindre , skriva ut ett vigselbevis på stående fot och skicka intyget omvigsel till lokala skattemyndigheten vid något lämpligt tillfälle, liksom hastaigenom protokollsskrivning-men det är ju inte så de flesta brudpar vill hadet.Enligt vigselförrättarna i vill istället de flesta par planera sinvigsel på ett seriöst sätt, för att den skall kunna bli ett gemensamt högtidligtminne. Paret vill se på lokalen och de vill själva ofta medverka iutformningen av vigselakten med musik och posei m m. Omvigselförrättaren förväntas hålla ett personligt tal är det naturligt attanknytatill de vigdas intressen och egenskaper. Allt detta tar tid.En borgerlig vigsel är en seriös och tidskrävande förrättning somlagstiftaren glömt bort eftersom de ekonomiska villkoren inte förändratssedan 1987. Visst är det ett hedersuppdrag att bli nominerad av kommunenoch utsedd av som vigselförrättare, men det hindrar ju inte attförrättningen ger ett arvode som i likhet med andra statliga förrättningarinbegriper ersättning för förlorad arbetsförtjänst och reseersättning.Det bör vara en angelägen statlig uppgift att uppvärdera och synliggörauppdraget som borgerlig vigselförrätttare. Det första steget är att ge deborgerliga vigselförrättarna ersättning för sitt arbete.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att borgerliga vigselförrättare skall erhålla ettarvode som är jämförbart med andra förrättningsarvoden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ersättning för förlorad arbetsförtjänst skallutgå,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att reseersättning skall utgå.Stockholm den 3 oktober 1999Lena Ek (c)
mot · GN02L409 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L409av Linderborg, ()Ändring av namnlagenNamnlagen har ändrats för att tillgodose flera olika krav.Trots detta finns det fortfarande brister i lagen. Det kan t.ex. uppståproblem för barnfamiljer. Båda föräldrarna känner ofta behov av att förasina namn vidare till sina barn. Det är också så att gifta makar vill delaefternamn med sin maka/make och behålla sitt ursprungligaefternamn. Detta går bra. Att föra ett dubbelnamn vidare till sina barn äremellertid inte möjligt om båda föräldrarna har tagit den enes namn ochsom tilläggsnamn har den andres namn, respektive sitt egetursprungsnamn. Detta innebär att alla medlemmar i familjen inte kanbära samma efternamn. Vi anser att det är ett rimligt önskemål att allamedlemmar i en familj kan få bära samma efternamn. Därför föreslår viatt regeringen får i uppdrag att återkomma till med förslag tillsådan ändring av namnlagen att det blir möjligt att föra dubbelnamnvidare till sina barn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring avnamnlagen att det blir möjligt att föra dubbelnamn vidare till sina barnenligt vad i motionen anförts.Stockholm den 1 oktober 1999Tanja Linderborg (v)()()()()
mot · GN02L411 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L411av , ()Talerätt i faderskapsmålTiden efter en makes död är för de flesta en svår tid, fylld av sorg ochsaknad. Tillvaron blir inte densamma och tryggheten återfinns oftast i detsom byggts upp tillsammans; familjen, hemmet och den sparade slantenatt ha . Att i denna situation plötsligt konfronteras med enokänd arvinge kan vara uppslitande.Enligt svensk lag ärver ett barn sin döde förälder direkt om inte barnet äränkans bröstarvinge. Ett undantag finns. Änkan kan sitta kvar i orubbat boom tillgångarna endast uppgår till fyra basbelopp. Detta är det enda skyddhon har. Om änkan misstänker att faderskapet är felaktigt har hon småmöjligheter att väcka talan.I de fall modern var gift vid barnets födelse ska mannen i äktenskapetanses vara far till barnet. Detta kallas för faderskapspresumtion. I 3:1 andrastycket FB finns bestämmelser om under vilka förutsättningar arvsberättigadefter mannen kan väcka talan om att mannen inte är far till barnet om fader-skapet fastställts genom presumtion. En viktig förutsättning är att manneninte varaktigt sammanbott med barnet och inte heller efter barnets födelsebekräftat att barnet är hans. Om dessa villkor är uppfyllda får bland annatden avlidnes maka och var och en som jämte eller näst efter barnet är berätti-gad till arv efter mannen väcka talan om att mannen inte är far till barnet.Är faderskapet fastslaget genom dom gäller andra regler. Enligt 1:3 FB skafaderskapet fastställas genom dom om det är utrett att mannen haft samlagmed barnets mor under tid då barnet kan vara avlat och det med hänsyn tillsamtliga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats av honom. Avlagen framgår inte vem som kan begära resning av dom om faderskap mendet är högst troligt att änkan inte har någon talerätt.Osäkerhet i den här frågan kan alltså uppstå i följande fall: När manneninom ett äktenskap fått ett barn som han antingen bekräftat vara hans efterdess födelse eller varaktigt bott tillsammans med och det fallet då fader-skapet fastställts genom dom. En änka har i dessa situationer små möjligheteratt ifrågasätta ett faderskap och få det prövat. Hon har ingen talerätt.Det är otillfredsställande att reglerna på detta område inte fullt ut följtsamhällsutvecklingen. Antalet separationer har ökat ,cirka 40 000 barn berörs av föräldrarnas separation.Familjer splittras och nya bildas. Både änkan och den avlidnes barn skullevinna på att reglerna på det området ses över. Många konflikter och myckenonödig oro kan härigenom undvikas. Denna fråga bör därför utredas så attalla parters trygghet och rättssäkerhet kan tillgodoses.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att talerätt angående hävande av faderskap försåväl efterlevande maka som för mannens arvingar bör införas.Stockholm den 27 september 1999Rolf ()()()von der Esch (kd)()
mot · GN02L412 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L412av , ()Förenklad borgerlig vigselI kan man ingå äktenskap antingen genom en kyrklig eller enborgerlig vigsel. Alltfler par gifter sig borgerligt, inte för att ha enceremoni utan för att det kan vara praktiskt att vara gift. Det finnsnaturligtvis olika skäl till detta. En anledning kan vara att man skallarbeta i ett annat land och hela familjen skall följa med. Ett sätt attförenkla en vigsel kan vara att paret med den hindersprövning de har fåttfrån skattekontoret endast tillsammans med två vittnen fyller i enblankett på skattekontoret. Vid en borgerlig vigsel skickas enblankett efter vigseln till skattekontoret att vigseln är utförd. Det bordealltså vara möjligt att få ett äktenskap godkänt utan omvägen över enformell borgerlig vigsel. Frågan bör bli föremål för en utredning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den tillsätter en utredning ommöjligheterna till en förenklad borgerlig vigsel.Stockholm den 1 oktober 1999Kerstin ()
mot · GN02L413 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L413av , ()Ändrade betalningsrutiner för gode män och förvaltareGod man och förvaltare har viktiga lagstadgade funktioner i samhället.Det är en uppgift som man också uppbär viss ersättning för. Enligtdagens regler betalas arvodet till god man och förvaltare avhuvudmännen själva om dessa har inkomster/tillgångar överstigande tvåbasbelopp. männen och förvaltarna får då ta ut sitt arvode direktfrån huvudmännen och själva betala in sociala avgifter och deklarera sininkomst. Detta är ur både praktisk och etisk synvinkel olämpligt.För övriga huvudmän som inte kommer upp till två basbelopp, betalarkommunen ut arvoden samt betalar in sociala avgifter och lämnar kontroll-uppgifter.Bestämmelserna borde ändras på så sätt att kommunen i stället fakturerarde huvudmän som själva skall betala arvoden och tar ansvaret för att betalain sociala avgifter samt lämna kontrolluppgifter för alla gode män och för-valtare.Då vet vi att gode män och förvaltare får sina arvoden och att det deklare-ras på rätt sätt. Framför allt kommer det att kännas bättre att slippa ta utpengar till sig själv från huvudmannens konto.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ändra utbetalningsadministrationen för godemän och förvaltare.Stockholm den 27 september 1999Sonja ()
mot · GN02L414 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L414av Stafilidis, ()Civiläktenskap1 Ändring av begreppet borgerligI använder vi begreppen borgerlig vigsel och borgerligbegravning, vilket betyder medborgerlig. Den bakomliggande tanken attceremonier skall vara av medborgerlig karaktär är i sig sympatisk, menverkligheten säger något helt annat. I folkmun är den vanligasteförklaringen att människor väljer att inte förrätta en ceremoni i ettreligiöst samfund. Men att det just heter borgerlig och vad det betyder ärdet få som vet. Många försöker att sätta in borgerlig i ett politisktsammanhang och då blir det helt fel.Vad innebär det att jag väljer en borgerlig vigsel? Tillhör förrättaren ettborgerligt parti, eller? Det är relevanta frågor som människor i allmänhetställer. Personer ingår en civil vigsel och det förrättas en civil begravning.I många andra länder används i stället begreppet civil. Detta begrepp tordevara mer neutralt och medborgerligt riktigt. menar attbegreppet civil bör införas i och andra relevanta lagar därbegreppet borgerlig förekommer i dag.2 Civil vigsel juridiskt bindandeStaten skall verka för att demokratins idéer om människors lika värdeoch rättigheter blir vägledande inom samhällets alla områden. Ett led i attuppnå målet om alla människors lika värde är att låta den juridisktbindande ceremonin, såsom vigsel, vara av civil karaktär. Det skall sedanvara upp till de enskilda att bestämma om en religiös ceremoni ianslutning till den civila.I stadgas att präst i liksombefattningshavare i andra trossamfund har rätt att förrätta vigsel. Det innebäratt företrädare för religiösa trossamfund ges möjlighet att upprätta denöverenskommelse mellan två personer som kallas äktenskap och som medförvissa av samhället stadgade rättigheter och skyldigheter, inte minst avekonomisk natur. menar att endast det som kallasborgerlig vigsel bör vara juridiskt bindande ur samhällets synpunkt ochinnefatta de av lagen stadgade rättigheterna och skyldigheterna. Det är denmodell som tillämpas i t.ex. Frankrike.Från samhällets synpunkt har äktenskapet ingen som helst religiösinnebörd. Med utgångspunkt i principen om statens neutralitet i religiösafrågor menar vi att det är rimligt att äktenskapet ur samhällelig synpunktsekulariseras. Det religiöst grundade äktenskapet bör, oavsett religion, varaen angelägenhet för makarna och deras trossamfund och de religiösaceremonierna bör skiljas från den civila vigseln. Regeringen bör ges iuppdrag att återkomma med ett sådant förslag.3 Hemställan3 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iäktenskapsbalken m.fl. lagar att begreppet borgerlig ändras till civilenligt vad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring aväktenskapsbalken att endast den civila vigselceremonin blir denjuridiskt bindande.Stockholm den 29 september 1999Tasso Stafilidis (v)(v)()()()()
mot · GN02L415 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L415av Husmark , (-m)Gemensam vårdnadGemensam vårdnad är en tydlig markering av barnets bästa och skalleftersträvas när föräldrar beslutar att gå skilda vägar. Barnets rätt tillbåde pappa och mamma och att växa upp under trygga förhållanden ärdet centrala. Syftet är att i en situation som denna skapa ett gottförhållande mellan barnet och de båda föräldrarna också efter enskilsmässa.I de fall där konflikten mellan föräldrarna är så djup att de känner sigtvungna att anlita domstol för att lösa tvisten är risken också stor attkonflikten lever kvar och gemensam vårdnad kan då vara till skada förbarnet. När motsättningarna utvecklats så långt är det ofta bäst för barnet omen av föräldrarna är ensam vårdnadshavare. Ett beslut om gemensam vårdnad som strider mot föräldrarnas vilja är intealltid förenligt med principen om barnets bästa. En god kontakt med bådepappa och mamma är det viktigaste ur barnets perspektiv inte att föräldrarnahar gemensam vårdnad mot en förälders vilja. När förändring av föräldra-balkens regler diskuterades i samband med lagändringen avseende domstolsmöjlighet att förordna om gemensam vårdnad mot en förälders vilja höjdesröster både för och emot det nya förslaget.Under den hearing som föregick beslutet uttalade advokatsam-fund följande: "Om gemensam vårdnad däremot bestäms mot den enasuttalade vilja kan det vara mycket svårt att få det att fungera i praktiken. Atttvinga vuxna människor som själva bedömer att de inte kan det att samarbetamed varandra är inte möjligt. "Vid samma tillfälle uttalade att hon i princip varpositiv till den föreslagna regeln men fortsatte: "...eftersom det i debattenfunnits en rädsla för att det kan bli en felaktig tillämpning av regeln menar viatt man redan nu borde besluta om en uppföljning och en utvärdering avregeln inom två för att se hur tillämpningen har blivit eller om den harblivit sådan som avsikten var".Både för kvinnojourer i och beskrev situationer där en gemensam vårdnad inte alltid ärtillrådlig om man har barnets bästa för ögonen.Utifrån de starka signaler som kommit bl.a. till del anservi att en utvärdering av vilka effekter lagen fått måste göras. I utvärderingenbör självklart ingå en analys av aktuella rättsfall men också den forskningsom finns avseende konflikter och dess effekt på barn. En utvärdering böräven göras kring s.k. växelvist boende mot en förälders vilja. Utvärderingenbör präglas av en tvärvetenskaplig samverkan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en utvärdering bör göras av föräldrabalkensregler om domstols möjlighet att förordna om gemensam vårdnad moten förälders vilja samt domstols möjlighet att besluta om s.k. växelvisboende mot en förälders vilja.Stockholm den 29 september 1999Cristina Husmark ()()()()()()()
mot · GN02L418 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L418av , ()VårdnadstvisterI betänkande 1997/98:LU12 behandlades regeringens proposition1997/98:7 Vårdnad, boende och umgänge. I propositionen lades förslagtill ändringar framför allt i bestämmelser om vårdnad ochumgänge. Förslagen syftade till att betona vikten avsamförståndslösningar och underlätta för föräldrar att i så storutsträckning som möjligt komma överens om hur frågor som rör vårdnadom barn m.m. skall lösas. Ett annat syfte med förslagen var att bana vägför ökad användning av gemensam vårdnad.Gemensam vårdnad skulle enligt propositionens förslag kunna kommaifråga även om en av föräldrarna motsätter sig detta. har nugenomfört förslaget och antalet vårdnadstvister kan därmed föga över-raskande förväntas öka.På DN-debatt , "Friska barn psykutreds", slår enöverläkare larm om att barnpsykiatrins resurser används för just vårdnads-tvister. En ännu så länge till antalet fall mindre andel, men till antaletarbetstimmar stor del, utgörs av ärenden som remitteras till Barn- och Ung-domspsykiatrin, BUP, på grund av vårdnads- och umgängestvister. Ärendenakommer antingen från eller från domstolsväsendet. Detanmärkningsvärda är att barnen ofta inte har några symtom på psykiatriskaproblem eller störningar. Den redan tidigare överbelastade BUP skallanvända sina ansträngda resurser till en professionell bedömning av ett igrunden friskt barn, vars föräldrar inte kan komma överens. Ett slentrian-mässigt remitterande är inte acceptabelt. Inte heller att i onödan utsätta fulltfriska barn för en psykiatrisk utredning.BUP upplever en ständigt ökad tillströmning av patienter. Med begränsaderesurser innebär det kortare behandlings- och vårdtider per individ. Enkonsekvens är att risken för felbedömning ökar, en annan att barn ochungdomar i verkligt stort behov av psykiatrisk utredning får vänta ännulängre och därmed försenas även nödvändiga efterföljande insatser för dessa.Av ovanstående framstår det som nödvändigt att se över omfattningen avoch noga följa utvecklingen inom beskrivna problemområde.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att se över omfattningen avproblemet i samband med vissa vårdnadstvister och vid behov kommamed förslag till åtgärder.Stockholm den 4 oktober 1999Anna ()
mot · GN02L419 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L419av Skånberg, (kd)Lag om hushållsgemenskapSedan lagen om registrerat partnerskap för homosexuella (1994:1117)trädde i kraft har totalt ingåtts 758partnerskap (varav 247 av kvinnor). Tendensen harvarit kraftigt sjunkande, 1998 ingicks bara totalt 125 partnerskap. Dåingår dessutom ett mörkertal för dem som separerat ochingått nytt partnerskap.Av det totala antalet hushåll i (3 830 037) vid förra Folk- ochbostadsräkningen 1990 fanns totalt 319 371 hushåll, som varken bestod avgifta/sambo (1 995 011 hushåll) eller ensamhushåll (1 515 655 hushåll). An-talet hushåll där personer av samma kön lever i en mångårig hushålls-gemenskap utan att ha en sexuell relation, som syskon, vänner ocharbetskamrater är alltså i storleksordningen flera hundra gånger fler än desom valt att ingå homosexuellt partnerskap. Deras behov avtrygghet vad gäller exempelvis gemensam egendom kan naturligtvis reglerasav civilrättsliga avtal i händelse av att hushållsgemenskapen bryts t.ex.genom dödsfall, men det förhållandet gäller i så fall även homosexuellapartnerskap. Däremot medges inte samma fördelar för dessa hushålls-gemenskaper som för homosexuella partners vad gäller bostadsbidrag,rabatter vid resor, och i de olika sociala trygghetssystemen. Två ensam-stående mammor med barn som har hushållsgemenskap till stöd och trivselför sig och barnen förlorar en mängd ekonomiska fördelar enbart därför attde inte har en sexuell gemenskap.Regeringen bör därför låta utreda möjligheten av att öppna partnerskapetså att, med undantag för dem som lever i äktenskap, lagen innefattar alla somdelar hushållsgemenskap, oavsett deras sexuella beteende. Denna vidgningav partnerskapslagen bör föranleda att lagens namn ändras till lag omhushållsgemenskap.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda möjligheten att öppna partnerskapslag-stiftningen också för övriga som lever i hushållsgemenskap.Stockholm den 4 oktober 1999Tuve Skånberg (kd)