mot · GN02Ub801 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub801av , ()Läraryrket1 Sammanfattning- Höj lärarnas löner- Skapa karriärtjänster- Var tionde gymnasielärare skall vara lektor år 2004- Inför lärarlegitimation- Utbilda fler lärare- Ordning, reda och arbetsro i skolan- Förbättra lärarutbildningen- Skolledare som leder- Nej till elevstyrda skolor- Förskollärarna skall ha det pedagogiska ansvaret i förskolan- Mer fortbildning och vidareutbildning- läraryrkets professionalism2 Läraryrket i kris Lärarna har stort ansvar för våra barns utveckling till fria, ansvarsfullaoch kunniga medborgare. Läraryrkets status har sjunkit under ett antalårtionden. Det är därför nödvändigt att vidta åtgärder som höjerläraryrkets status. Detta sker bl.a. genom fler karriärvägar, utvecklings-och fortbildningsmöjligheter, högre löner och införandet av enlärarlegitimation.Problemen i svensk skola är mycket stora. Det märks tydligt närtidningsrubrikerna skriker om lärarbrist och skolkris. Den bild som tecknasär tyvärr långt ifrån överdriven:- Var tredje yngre och var sjunde blivande lärare är osäker om hon ellerhan jobbar kvar i yrket . Var fjärde lärarstuderande och tvåtredjedelar av lärarkåren anser med bestämdhet att läraryrket inte är någotattraktivt framtidsyrke (SCB 1999).- Allt färre vill bli grundskollärare med inriktning mot matematik ochnaturvetenskap. På i står var tredje plats tom.Det betyder att ännu färre utbildade lärare utexamineras än vad mantidigare befarade.- fanns 748 platser på lärarutbildningen med ma/no-in-riktning. Bara 431 sökte och blev antagna. Till höstens antagning hadeantalet platser ökat till 865 men bara 412 studenter togs in. spår att kommer 21 000 behöriga lärare attsaknas utöver de som tar lärarexamen (1999).- Vi tycks ha en skola där många elever vantrivs och där allt färre villvara lärare. Mot den bakgrunden är det inte förvånande att allmänhetensförtroende för skolan har sjunkit drastiskt (Skolverketsrapport 144).3 Höj läraryrkets statusLäraryrket har tillåtits sjunka alldeles för lågt i status under de senastedecennierna. Folkskolläraren hade förr en hög status och var en självklarauktoritet i de flesta sammanhang.Lärarna är skolans viktigaste resurs. På lärarna ställs inte bara kravet att deska ha goda teoretiska kunskaper, utan de ska också vara goda pedagoger.Det är den kombinationen som gör lärarrollen unik.I dag är det stora svårigheter att locka ungdomar till de matematiska/naturvetenskapliga och tekniska lärarutbildningarna. Problemen med avhoppfrån lärarutbildningarna är också oroande. Under framöverbehöver vi rekrytera fler lärare . Läraryrkets låga popularitet äralltså särskilt allvarlig just . Vi står inför ett generationsskifte i svensklärarkår. Det beror på att de många lärare som anställdes i samband med1962 års grundskolereform snart börjar gå i pension. Inget annat europeisktland har en så hög medelålder på sina lärare. Hälften av grundskollärarna ochnästan av gymnasielärarna är över 50 år.Folkpartiet anser att åtgärder måste vidtas i syfte att kraftigt höja lärar-yrkets attraktionskraft och status.3.1 Var tionde gymnasielärare ska vara lektor 2004Det är nödvändigt att skapa fler utvecklingsmöjligheter i läraryrket.Bättre möjligheter att utvecklas, att "göra karriär", skulle höja läraryrketsattraktionskraft. En sådan möjlighet kan vara att bedriva forskning vid ettuniversitet parallellt med undervisning i skolan, att inneha ett lektorat.Lektoraten stärker skolans forskningsanknytning och tillför därmedskolan en viktig kvalitetsdimension.Lektorer var förr ett vanligt inslag i svenskt skolväsende. harlektoraten i stort sett försvunnit. Av ca 114 000 lärare är endast 600lektorer. Det innebär att av landets lärare är lektorer. Avlandets 30 000 gymnasielärare är andelen . Det ärnödvändigt att bryta den utvecklingen. Därför måste lektorstjänster fördisputerade lärare återinrättas.Folkpartiet anser att en plan bör upprättas där målet är att var tiondegymnasielärare är lektor . Skolväsendet behöver dårekrytera 2 400 lektorer , d v s cirka 500 lektorer omåret. Kravet för ett lektorat skall vara motsvarande licentiatexamen. Läraremåste få möjlighet att utan att riskera sin tjänst göra uppehåll förforskningsarbete och studier.Fakta om svensk skolaAntal grundskolelärare 85 000Antal gymnasielärare 29 000Antal lärare 114 000Antal lektorat 600Andel lektorat i skolan 0,5 %Andel lektorat i gymnasiet (Källa: )3.2 Höj lärarnas lönerSverige är ett av de länder som satsar mest på utbildning i förhållande tillsin bruttonationalprodukt, BNP. Men är ett av ländernamed de lägsta lärarlönerna. En svensk lärare tjänar avsevärt mindre ännästan alla andra kollegor i de industrialiserade länderna. Dessutom ärlöneutvecklingen mycket blygsam (1998, 1999).För att göra yrket mer attraktivt är det nödvändigt att höja lärarnaslöneläge. Det går inte att komma ifrån att det faktum att svenska lärare är lågtavlönade inverkar starkt negativt på läraryrkets attraktivitet. hartidigare föreslagit att skall verka för att nästalöneavtal med lärarna får samma inriktning som det nu löpande, vilketinnebär en relativ förbättring för lärarkollektivet. I valrörelsen tog viupp frågan om det inte var nödvändigt att säga upp det löpande femårsavtaletför att snabbare förbättra villkoren.3.3 Skapa karriärtjänsterUtveckling är någonting självklart i de flesta akademiska yrken.Utvecklingsmöjligheter stimulerar och belönar goda arbetsinsatser ochhöjer sannolikt attraktionskraften i yrket.Det är svårt att utvecklas inom läraryrket - att göra karriär. Det ärinte konstigt att en mycket stor andel lärare är missnöjda med karriär-möjligheterna i skolan (1997). Därför bör särskilda karriärtjänsterinrättas. Det kan handla om att bli lektor, för någon yngre lärare,huvudlärare, ämnesansvarig eller att få en pedagogisk ledarfunktion påskolan.3.4 Inför lärarlegitimationFolkpartiet anser att inrättandet av en särskild lärarlegitimation skulle geen tydlig signal till samhället att läraryrket kräver någonting alldelessärskilt. Det skulle innebära en kvalitetssäkring av lärarutbildningen ochdärmed höja kvaliteten i skolan. Legitimationen skall utfärdas eftergodkänd utbildning och genomgången praktik. Den kan, precis som förläkare, dras in vid tydliga fall av misskötsel. En motsvarighet till hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd, vars beslut kan överklagas, tror vi skullevara bra för kvaliteten. Med en lärarlegitimation blir det också svårareför kommuner att spara pengar genom att sänka kompetenskraven på sinalärare.3.5 Utbilda fler lärareLärarbristen är inte längre ett hot utan ett faktum. En stor del av lärar-tjänsterna i upprätthålls av ej utbildade lärare. Medelåldernbland lärarna är hög och vi står inför ett generationsskifte i svensklärarkår. Inget annat europeiskt land har en så hög medelålder på sinalärare som . Siffror visar att antalet utannonserade,ej tillsatta, lärartjänster var så många som 3 000. (1999).För att klara behovet av lärare skulle det behövas 90 000 nya lärare iSverige . Eftersom endast 4 000 nya lärare utbildasårligen är det lätt att inse problemets vidd (Svenska Kommunförbundet1996).Lärarutbildningarna har svårt att rekrytera studenter. Många studieplatserstår tomma och särskilt inriktningen mot matematik/naturvetenskap lider storbrist på studenter. Många studenter på lärarutbildningen väljer den ut-bildningen i andra eller tredje hand och hoppar därför ofta av studierna.Orsakerna till lärarbristen är många. Skolan och lärarna har i många årdrabbats av politiska beslut som försvårar arbetet i skolan. Det likformigasvenska skolsystemet, där alla elever ska lära samma sak på lika lång tidställer orimliga krav på lärarna. Betygssystemets oklarhet och Skolverketsoförmåga att stödja skolorna i arbetet med utvärdering och betygssättningskapar frustration och uppgivenhet bland elever och lärare.För att klara lärarförsörjningen i vårt land behövs särskilda rekryterings-insatser. Anpassad lärarutbildning för andra akademikergrupper (yrkes-officerare, ingenjörer, journalister etc.) skulle kunna tillföra skolan behörigalärare med bred pedagogisk erfarenhet och kunnande.Inom kort kommer sannolikt att fatta beslut om omfattandenedskärningar inom Försvarsmakten. Ungefär 4 000 yrkesofficerare kommeratt vara friställda efter omställningen av totalförsvaret. De utgör en viktigresurs med sin gedigna utbildning. Den lärarbrist som står införkommer inte enbart att kunna mötas med nyutbildade lärare frånlärarhögskolan. Yrkesgrupper i samhällslivet med akademisk utbildning ochmed uppgifter som tangerar lärarens bör aktivt rekryteras till läraryrket.Därefter bör utbildningar kunna anordnas i samarbete med kommunerna ochlärarhögskolorna. En genomsnittlig yrkesofficer har utbildning påmilitära högskolor där pedagogik och ledarskap är två huvudämnen. Deflesta leder såväl lektioner som mer praktiska övningar.3.6 Förbättra lärarutbildningenRegeringen tillsatte en lärarutbildningskommitté för att den skullelämna förslag till en förnyad lärarutbildning. Kommittén överlämnadesitt betänkande . Skolminister har hävdat attmånga av skolans problem, bl.a. lärarbristen, skall lösas med förslagenfrån den nya lärarutbildningskommittén. Tyvärr är verkligheten denmotsatta: Kvalitetssänkningen fortsätter om den nyalärarutbildningskommitténs förslag blir verklighet. Om utredningengenomförs kommer läraryrkets status att fortsätta sjunka. De nya lärarnablir okunnigare än de gamla.3.7 Nej till enhetslärareUtredningen menar att det nu ska bli en enda, "enhetlig" lärarexamen föralla, från förskollärare till gymnasielärare. Det finns därmed en uppenbarrisk för att skillnaderna i utbildningsinnehåll kommer att minska för deolika lärarkategorierna. vill ha en lärarutbildning medgedigna ämneskunskaper. Det är inget självändamål att göra de olikalärarutbildningarna mer samordnade och likformiga. Vi motsätter oss enutveckling mot "enhetslärare". Det är stor skillnad mellan att pedagogisktarbeta med en treåring och att lära ut komplicerade ekvationer till enartonåring - men båda uppgifterna är lika viktiga.3.8 FörskollärareNär förskolan nu har ett större pedagogiskt ansvar än tidigare är detoerhört viktigt att det är utbildad personal som har huvudansvaret förverksamheten. Förskollärare har högskolestudier enpedagogisk kompetens att lära och utveckla barn. Deras kompetens somyrkeskår är värdefull och skall tas på allvar. För är det likaviktigt att behörig personal skall ha pedagogiskt ansvar inom förskolansom det är att behöriga grundskollärare skall undervisa inomgrundskolan. Med den nuvarande politiken ges inte förskollärarna medtreårig högskoleutbildning ett större ansvar än personal som saknar högreutbildning. Vi anser att detta är kunskapsföraktande och ett slag motSveriges lärarkår. mål är att all personal med pedagogisktansvar inom förskolan skall vara högskoleutbildad. Det är därför viktigtatt barnskötarna som arbetar inom förskolan ges möjlighet tillvidareutbildning till förskollärare.3.9 Mer läs- och skrivinlärning för grundskollärare 1-7Lärarutbildningskommitténs utredning skriver att lärarnas"grundkompetens" består av kognitiv, kulturell, kommunikativ, kreativ,kritisk, social och didaktisk kompetens. Det är oroande att utredningeninte lyfter fram vikten av att ha god ämneskompetens.Lärarutbildningskommitténs slutbetänkande nämner att 1-7-lärarnasämnesutbildning är otillräcklig. Om någon lärarkategori är i behov avförlängd utbildning, så är det just låg- och mellanstadielärarna. Läsning ochskrivning måste betonas mer i skolan och ökade kunskaper om läs- ochskrivinlärning är viktiga framför allt hos lärare med undervisning i de lägreskolåren. Utbildningen bör därför förlängas till 160 p. med betoning på läs-och skrivinlärning.3.10 Mer praktik - men inte på bekostnad av ämnes-kunskapernaÄmnesteori kan inte ersättas med praktik under lärarutbildningen. Videlar visserligen uppfattningen att det är angeläget att öka praktiken såatt den teoretiska pedagogikutbildningen omsätts i verklighet. Praktik ärnaturligtvis också den del i utbildningen där uppenbart olämpligalärarstuderande lättast kan upptäckas och avskiljas. Men lärare blir intekunnigare i sina ämnen genom att man ersätter tid för ämnesstudier medpraktik.4 Ordning, reda och arbetsro i skolanKunskap och lärande kräver en god och kreativ miljö för både elever ochlärare. Skolan måste visa att det inte är acceptabelt att elever systematisktstör undervisningen, kommer , bråkar eller hindrar kamrater frånatt ta del av undervisningen. Lärare måste känna stöd från rektor,skolbyråkrater och politiker när de ingriper mot regelbrott i skolan.Skolans arbetsmiljö måste präglas av ordning, reda och arbetsro.Mobbning, våld och kränkningar måste bekämpas.5 Nej till elevstyrda skolorVarje skola bör ha någon form av samrådsorgan där representanter föreleverna och föräldrarna deltar och där gemensamma angelägenheterdiskuteras. Elevråd är bra, både för att träna eleverna i demokratinsarbetsformer och för att vara en diskussionspart för skolledningen ifrågor som rör skolan och skolarbetet. Det är också bra och viktigt attelever tar eget ansvar och aktivt tar del i planeringen av sina studier.Det slutgiltiga avgörandet av skolans angelägenheter skall emellertid liggahos rektor. Skolledare och lärare är proffs på sin verksamhet, de har ansvaretför att målen nås och för att också de svaga eleverna får det stöd som behövs.Tanken att amatörer sköter skolan bättre än den pedagogiska professionen ärfel tänkt. Idéer om elevstyrda gymnasieskolor måste därför avvisas.6 Mer fortbildning och vidareutbildningMånga lärare vittnar om frustrationen vid tanken att ha ställts i ettklassrum vid unga år för att sedan gå i pension utan att givits ordentligamöjligheter att utvecklas i yrket . Det måste vara möjligt förlärare att utvecklas genom att bedriva universitetsstudier eller genomgåkvalificerad fortbildning.Skolans skyldighet att erbjuda fortbildning och vidareutbildning måste slåsfast. Läraryrket är ett yrke som aldrig får vara statiskt. En medveten plan förvarje lärares ämnesfördjupning och pedagogiska fortbildning måste görasupp ute på skolorna. Resurser måste avsättas för att alla lärare ska hamöjlighet att följa nyheter och debatt inom sitt undervisningsfält.7 läraryrkets professionalismAlltför många skolreformer har genomförts i stridmed lärarkåren. Det är inte underligt att så många som var tredje lärarefunderar allvarligt på att byta yrke. av de äldre lärarna och 87procent av lärarna i gymnasiet redovisar en kraftig ökning avarbetsbelastningen (1997). Istället för att gång på gång köraöver lärarkåren och ge dem ytterligare administrativa uppgifter är det nudags att lyssna till lärarna.Läraryrkets professionalism måste hävdas. Politiker har till uppgift att sättaupp målen för skolans verksamhet och med uppföljning och utvärderingartillse att målen nås. Det är skolans pedagoger, lärare och skolledare, sombestämmer hur målen skall nås. Politiker skall inte lägga sig i detpedagogiska arbetet i skolan. Vid beslut som gäller skolan måste lärarnasprofessionella synpunkter få komma fram. Olika typer av styrelser medlekmän och elever i skolorna kan aldrig få fatta beslut om pedagogiska ochämnesteoretiska frågor i skolan.7.1 Skolledare som lederRektor och skolledning har en mycket viktig roll att spela i denpedagogiska utvecklingen på skolorna. Rektor är fortfarande meraadministratör än pedagogisk ledare i skolan. Rektors uppgift sompedagogisk ledare måste därför slås fast i riktlinjerna för skolan, ochgenom uppföljning måste staten försäkra sig om att rektorstjänsternatillsätts med personer som ser som sin huvudsakliga uppgift att varapedagogiska ledare. Alltför många rektorer känner sig utbrända då de harför mycket administrativt, byråkratiskt arbete att sköta. anseratt rektor skall vara pedagogisk ledare för skolan - inte kamrer.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att var tionde gymnasielärare skall vara lektor år2004,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att särskilda karriärtjänster bör inrättas för lärare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en lärarlegitimation bör införas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att undvika lärarbrist,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förbättra lärarutbildningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förskollärare skall ha det pedagogiskaansvaret i förskolan,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att enhetslärare riskerar gedigna ämnes-kunskaper,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att öka andelen förskollärare inom för-skolan,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mer läs- och skrivinlärning för grundskollärare1-7,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att mer praktik inom lärarutbildningen inte fårske på bekostnad av ämneskunskaper,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lärare och elever behöver ordning, reda ocharbetsro i skolan,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att elevstyrda skolor riskerar att urholka rektorsoch lärares ansvar och status,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skolan har en skyldighet att erbjuda fort-bildning och vidareutbildning till lärare,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att värna läraryrkets kompetens,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skolledaren skall ges goda förutsättningar föratt leda den skola där han eller hon verkar.Stockholm den 30 september 1999Ulf ()()()