ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02N207 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N207av Molén, ()Ny folkomröstning om kärnkraftenEn folkomröstning om den svenska kärnkraftens framtidaroll på energiförsörjningens område ägde rum i mars 1980.De röstande erbjöds tre alternativ - två i form av JA och ett i form av Nej.Den ena JA-sedeln innehöll ett antal reservationer och krav. Uppläggningenledde till att det svenska folket inte gavs möjlighet att helt klart taställningtill ett klart JA eller NEJ.Nu har i det närmaste gått. Nya generationer av röstberättigade harkommit till, vars inställning till kärnkraften inte kunnat komma till sin rätt.Opinionsmätningar ger dock vid handen att inställningen tillkärnkraft skiftat.Det går inte längre att åberopa en folkomröstning vidutformningen av dagens och framtidens energipolitik. Kärnkraftstekniken harundergått en snabb utveckling - inte minst på säkerhetsområdet. Konse-kvenserna av utsläppen från förbränning av olja, kol och gas är idagkartlagda på ett sätt som de inte var i slutet av 70-talet.Sverige måste ges en långsiktig energipolitik befriad från utspel omkärnkraften och kvalfulla förhandlingar om avveckling av enskilda reaktorer,som belastar skattebetalarna i form av ökade skatter och onödigt högaenergiskatter.En ny folkomröstning om kärnkraften bör genomföras, som mera rättvistavspeglar det svenska folkets uppfattning och som bidrar till att förlegadepolitiska låsningar löses upp.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en ny svensk kärnkraftsomröstning.Stockholm den 24 september 1999Per-Richard Molén (m)()
mot · GN02N208 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N208av Egervärn, ()Vinstmedel från vattenkraftenUnder har det återkommande aktualiserats kravatt en del av vattenkraftens vinster återförs till de bygder ochlän där vattenkraften produceras. Sålunda har motioner idenna fråga framförts till och1990-talen.Länsstyrelsen i har enhälligt begärt att riksdag och regeringskapar ett system för sådan vinstöverföring; samma krav framställs av dennybildade Föreningen bör användas till investeringar i infrastruktur, näringslivhögskoleutbyggnad och forskning i berörda regioner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återförande av vinstmedel från vattenkrafts-produktion till bygder och län där den produceras.Stockholm den 23 september 1999Erik ()()()
mot · GN02N209 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N209av , ()EU-medel vid projektstartSverige har varit medlem i EU . I samband medmedlemskapet involverades i ett antal olikastrukturfonder, gemenskapsinitiativ o s v medmedfinansiering från EU. Alla geografiskt avgränsademålområden eller horisontella program har ett genomarbetathandlingsprogram, SPD, som godkänts av EU.Idag förs ett resonemang från EU om engagemang i dessamålområden, eftersom det finns en stor tröghet i utbetalandet av EU-medlen.Det är naturligtvis anmärkningsvärt att projektmedel inte betalas ut i detomfång som beviljats. Det finns dock förklaringar till dessa motsatsför-hållanden. har självt byggt in denna problematik i det svenskautbetalnings-/rekvireringssystemet.SPD/OP bygger på initiativ underifrån, såsom exempelvis nätverkssam-verkan, ideella föreningar, byalag, småföretagarsamverkan o s v. Ofta är detprojektägare som inte har egna resurser eller ens har möjlighet att erhållabanklån. För övrigt så är inte räntekostnader för EU-projekt bidrags-berättigade. Med det svenska systemet måste varje projektansvarig redovisakostnader innan EU-medel kan erhållas. Frågan är hur en projektgrupp,exempelvis ett nätverksprojekt för kvinnliga företagare, vars organisation äruppbyggd på en ideell förening, skall kunna ha tillräckligt med kapital för attligga ute med projektpengar? Det som skett är att beviljade projekt har lagtsned eller förhalats i väntan på att andra offentliga myndigheter kunnatträda in och låna ut pengar. Många projektägare har gett upp eller avstår frånEU-medlen. Framför allt så får dock detta en sådan effekt att underifrån-perspektivet håller på att gå förlorat och ger enbart offentliga myndighetermöjlighet att vara projektägare. Därför måste ändra sitt utbetalnings-system så att till beviljade projekt ges av de beviljade EU-medlen isamband med projektstart.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbetalningssystem för EU-projekt.Stockholm den 24 september 1999Åsa ()
mot · GN02N213 · 1999-10-05 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regionalpolitiken bör läggas om i enriktning som skapar fler jobb genom företagande,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en upprustning av vissa stamvägarsamt tjälsäkring av grusvägnätet, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av utbyggnader för IT-satsningar ochteleförbindelser i gles/landsbygd, skärgården och fjällvärlden, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildningens betydelse inom regionalpolitiken,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kulturen och regionalpolitiken,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om placering i tillfälliga stödområden,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att byråkratin vid administration av EU-stödm.m. skall minskas,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om småföretagens betydelse för grundservicen igles/landsbygden.10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om faktorer för skärgårdens samt fjällvärldensbetydelse och utveckling,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samverkans betydelse för regional utveckling,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statliga verk och myndigheters roll för att deregionalpolitiska målen skall förverkligas,13. att beslutar att alla län som önskar skall kunna blifrilän vad avser användandet av arbetsmarknadspolitiska medel.3Stockholm den 28 september 1999Runar ()()()()1 Yrkande 1 hänvisat till FiU.2 Yrkandena 3 och 4 hänvisade till TU.3 Yrkande 13 hänvisat till AU.
mot · GN02N215 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N215av , ()Avreglera fjärrvärmenNu efter med avreglerad elhandelsmarknad därföljen blivit lägre elpriser för konsumenterna är det attgå vidare.I dag sitter många fast i ett fjärrvärmesystem där de inte i realiteten kanpåverka sina priser. Fjärrvärmeaktörer kan bygga nya anläggningar, och ävendär investering kan vara ekonomiskt mycket tveksam kan den alltid räknashem genom höjda taxor, detta utan att konsumenten kan agera, det är bara attbetala en ny högre taxa. En tillsynsmyndighet behövs över hur kommuner/aktörer sätter sina taxor, eftersom det i princip är en monopolmarknad.Möjliggör för en avreglering av fjärrvärmemarknaden. Ett sätt att ökakonkurrensen är att, till exempel, en industri med mycket spillvärme fårmöjlighet att sälja den värmen på det lokala fjärrvärmenätet direkt tillkonsument.För att börja skapa konkurrens och ett sunt marknadstänkande även påfjärrvärmemarknaden måste handeln med fjärrvärme avregleras och entillsyn skapas av taxesättningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fjärrvärmen.Stockholm den 29 september 1999Ewa ()()
mot · GN02N216 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N216av Egervärn, ()Regionalpolitiska krav på statlig verksamhetDe regionalpolitiska kraven på statens verksamhet måsteskärpas och förtydligas. Det visas tydligt i en undersökningdär kartlagt ett urval av de statligaverksamheter inom service- och infrastrukturområdet sompåverkar gles- och landsbygdens befolkning. Kartläggningenvisar vilka formella krav som gäller, vad kommuner och läntycker och hur företrädare för verksamheterna självauppfattar situationen.De tre grundläggande frågorna som ställs är:- vilken regionalpolitisk hänsyn som tas när det gäller verksamheten/servicen,- vilken hänsyn som tas när det gäller lokal sysselsättning och- hur hänsynstagandet totalt sett förändrats de senaste fem åren.Glesbygdsverkets viktigaste slutsats är att det brister istyrning och uppföljning från regeringens sida, vilket ledertill att man inte tar hänsyn till regionalpolitiska mål. Det ären allvarlig kritik, och det är en kritik som måste beaktas.Riksdagen formulerade 1995 att regionalpolitiken ska skapa förut-sättningar för en uthållig ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så attlikvärdiga levnadsvillkor skapas för hela landet. Regionalpolitiken ska ocksåmotverka regionala obalanser. För gles- och landsbygden ska förut-sättningarna för ekonomisk tillväxt och sysselsättning utvecklas och visskommersiell och offentlig service upprätthållas.I verksförordningen och/eller instruktionerna till myndigheterna uttalas attchefer/styrelser för verk och myndigheter skall "beakta de krav som ställs påverksamheten" med hänsyn till bl a "regionalpolitiken". Men om regeringeninte följer upp hur de regionalpolitiska kraven tillgodoses får verksför-ordningens formulering i praktiken ingen betydelse.Riksdagen bör därför kräva att:- de regionalpolitiska målen och ansvaret för dessa tydliggörs ochkonkretiseras i regleringsbrev för myndigheter och avtal för affärsverk-samheterna- statliga myndigheter och bolag, till exempel i årsredovisningarna, skallges i uppdrag att beskriva de regionalpolitiska mål och krav som gällerför verksamheterna och återrapportera hur dessa uppfylls under året- statliga verksamhetsförändringar som får betydande regionalpolitiska ochlandsbygdspolitiska konsekvenser skall föregås av "landsbygdskonse-kvensbeskrivningar" som upprättas i dialog med berörda regioner ochkommuner.- 10F- PHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regionalpolitiska krav på statlig verksamhet.Stockholm den 28 september 1999Erik ()
mot · GN02N217 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N217av , ()bevarandeEn förtida stängning av kan komma attkosta staten ända och kommeratt öka miljöutsläppen av bland annat koldioxid; även andraluftföroreningar i kommer att öka.Stängningen av kommer att ge ökade utsläpp av växthusgaser,då ersättningskraften huvudsakligen kommer från kolkraftverk, detta underlång tid framöver. För varje terawatttimme (TWh) el som produceras i ettkärnkraftverk istället för ett kolkraftverk undviks utsläpp av nära en miljonton koldioxid. Stängningen av ökar koldioxidutsläppen medcirka . Det mer än fördubblar bidragtill de globala koldioxidutsläppen från elproduktion.En kapitalförstöring, som ju stängningen av är, är inteförsvarbar, det både urholkar äganderätten och påverkar tillväxten negativt.För att påvisa hur mycket pengar det handlar om vill jag ge några exempel påvad man skulle kunna få för tio miljarder kronor.190.000 platser i à , eller750.000 elever i skolan skulle kunna få sin egen dator à 12.500 kronor.Alternativt skulle man kunna få,42.000 nya platser à inom äldreomsorgen, eller25.000 sjuksköterskor i arbete under ett år.Eller ocksåBorttagande av förmögenhetsskatten , ellerBorttagande av skatt på aktieutdelning fem miljarder kronor.För vår skånska miljös skull och för ett sunt ekonomiskttänkande, behåll reaktorerna vid i drift.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reaktorers stängning.Stockholm den 29 september 1999Ewa ()
mot · GN02N218 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N218av , ()Enklare regler för att starta egetIntresset för att "starta eget" - att bli sin egen arbetsgivare -är glädjande stort i . Häri ligger också en stormöjlighet att skapa nya och flera jobb, vilket i sin tur är enförutsättning för utveckling och välfärd.Det är emellertid en omvittnad svårhanterlig byråkrati och krångliga reglersom möter den som vill bli egen företagare i vårt land. Bland de förstastötestenarna, som en blivande företagare råkar på, är att få sin firma ellerbolag inregistrerat hos . Det finns exempel påatt sökande får vänta i månader på besked om huruvida det namn hanföreslagit på sin verksamhet är godkänt. Eftersom myndigheten tar rundligtbetalt för sina tjänster är dröjsmål överhuvudtaget inte acceptabelt. Innan densökande kan gå vidare med till exempel ansökan om F-skattsedel ellerupprätta en hemsida på Internet måste han eller hon naturligtvis veta vilketnamn företaget ska ha. Enligt vår uppfattning borde - med dagens möjlig-heter till databehandling - en registrering av namn hos PRV kunna behandlasmed vändande post.Svårigheten och problematiken omkring möjligheten att erhålla F-skatt-sedel är tidigare påtalad i olika sammanhang.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att utreda vilka möjligheter somfinns för att förenkla möjligheterna att starta eget företag i hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att förenkla processen att starta egetföretag.Stockholm den 29 september 1999Carl G ()()
mot · GN02N219 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N219av , ()Utförsäljning av statligt ägda skogarI syfte att stärka ett lokalt företagande och enskilt ägande ijord- och skogsbruket bör det underlättas för enskilda aktivabrukare att få förvärva skogsmark där staten ärmajoritetsägare.I och med bildandet av ges möjlighet för staten att i riktlinjernaför förvaltning och skötsel ge sådana signaler att försäljning av t.ex. mindreenklaver bör utbjudas till enskilda aktiva brukare.Även lokal förvaltning av statligt ägd skog skulle stärka sysselsättning ochboende i skogsbygder och småorter.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utförsäljning av statliga skogar.Stockholm den 26 september 1999Birgitta ()()()
mot · GN02N221 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N221av , ()GlesbygdsombudsmanUrbaniseringen i har tagit full fart. Flyttlassen gårmot städerna, först och främst till de fyra stora tillväxtorternaStockholm, , samt i Norr. 20.000 nyainnevånare är kalkylen för län. Enligtstatistik är årets siffra 10.000 för uppnådd.Även andra storstadsområden har positiv statistik. Enligt våruppfattning driver staten en politik som i alltför storutsräckning gynnar tillväxtområden, vilket leder till attglesbygden utarmas.InfrastrukturerVägar, järnväg, IT-utbyggnaden samt glesbygdsflyget äringet som satsas på. Nej, istället accepteras ett grusvägnätmed tjälskador som betyder avstängning de flesta vintrarsamt ett vägnät med urusel beläggning som på många platserbedöms som livsfarlig.Avståndet och framkomligheten till skolor och sjukhus är sådan attmänniskorna inte vågar bo kvar. Detta måste åtgärdas med en ny politik.För att utreda och hjälpa till i dessa glesbygdsfrågor har tillkommit. Bra men inte tillräckligt. Det material som Glesbygdsverkethar tagit fram skiljer man mellan gles- och landsbygd på ett bra sätt. Härfinns underlag till en politik men ingen politisk vilja från de styrandepartierna.GlesbygdsombudsmanUrbaniseringsvågen leder till att många i glesbygdssverigelever farligt. Ja, frågan är om deras situation är laglig. Vargår gränsen för en grundservice från samhällets sida som är iparitet med skatteuttaget, och var går gränsen förinfrastrukturens kvalitet? Tillgängligheten måste ha någonnedre gräns för att behöva accepteras.Pressombudsman, jämställdhetsombudsman m.fl. har inrättats. Derasverksamhet verkar fylla en demokratisk rättighetsfunktion. Samma arbetssättsom för de övriga ombudsmännen bör ligga till grund för inrättandet av englesbygdsombudsman. Möjligheten att koppla denna funktion till glesbygds-verket bör undersökas. material för bedömning av gles/landsbygd bör utgöra ombudsmannens rättesnöre vid bedömningar.Anmälare till glesbygdsombudsmannen borde kunna vara enskild person, ettföretag (t.ex. en åkare eller en småbrukare), en kommun eller ett landsting,som anser att statens skyldigheter inte följs eller kan bedömas som orimligasett ur anmälarens synpunkter på rättigheter till grundservice från samhället.Regeringen bör få i uppdrag att utreda möjligheten att inrätta englesbygdsombudsman med de i motionen påtalade sakområdena som an-svarsområde. Det bör också utredas möjligheten att koppla denna glesbygds-ombudsman till Glesbygdsverket.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av en glesbygdsombudsman,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att koppla glesbygdsombudsmannen till Gles-bygdsverket.Stockholm den 28 september 1999Runar ()()()
mot · GN02N222 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N222av , ()Miljökonsekvensanalys av kärnkraftsavvecklingDen förtida avvecklingen av kärnkraften som regeringen,och ställer sig bakom, leder till storamiljöförsämringar. Inledningsvis främst i , omBarsebäcksverket stoppas. En fortsatt avstängning avreaktorerna i , och Forsmark kommeratt leda till mycket betydande försämringar för miljön påmånga håll i Sverige.Att tvingas använda samtliga oljebaserade elproduktionsenheter i Sverigesamt att importera el från danska med flera andra länders kol- ocholjebaserade elproduktionsenheter leder till ytterligare miljöbelastningar. Attvidare t.o.m. importera elkraft från östeuropeiska "sämre" kärnkraftverk, ände som regeringen vill stänga här hemma, är direkt utmanande.Sverige kan inte heller klara utställda mål för minskade koldioxidutsläppvid en avveckling av kärnkraften. Regeringens reträtt i koldioxidfrågangenom sitt krav att i EU få acceptans för att öka de svenska koldioxid-utsläppen underminerar förtroendet för ambitioner på miljö-området.Vi anser att konsekvenserna för miljön av en förtida avveckling avkärnkraften i inte är tillräckligt klarlagda varken på kort ellerlängre sikt. Därför anser vi att det finns mycket starka skäl att genomföra enbred miljökonsekvensanalys av kommande effekter för miljön av enkärnkraftsavveckling i i såväl det korta som längre perspektivet.Denna miljökonsekvensanalys bör genomföras omgående och slutföras innanen eventuell avveckling får inledas.En förtida avveckling av den svenska kärnkraften är varken av energi-politiska, samhällsekonomiska eller miljöpolitiska skäl ansvarsfull ellerförsvarbar.Då det dessutom föreligger en klar opinion hos svenska folket mot enförtida avveckling av kärnkraften anser vi det helt fel att nu påbörja enavveckling. Mot denna bakgrund är det rimligt att svenska folket i nyfolkomröstning skall få ta ställning till om befintliga svenska kärnkraftverkskall drivas så länge de är miljömässigt säkra och det är ekonomisktmotiverat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en bred miljökonsekvens-analys av vad den aviserade kärnkraftsavvecklingen innebär för miljöni enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade koldioxidutsläpp vid en kärnkraftsavveck-ling i ,3. att hos regeringen begär förslag om ny folkomröst-ning kring användandet av de svenska kärnkraftsreaktorerna i enlighetmed vad som anförts i motionen.Stockholm den 28 september 1999Ingvar ()()
mot · GN02N223 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N223av , ()Översyn av familjeföretagandets villkorFamiljeföretagen har haft och har en stor betydelse för denpositiva utvecklingen i vårt land. Entreprenörskap,framåtanda och gedigen arbetsinsats har präglat arbetet medatt driva familjeföretag. Detta gäller olika former avverksamheter såsom inom tillverkningsindustrin,servicenäringen eller inom jordbruket. Denna form avägande har också skapat en trohet till verksamheten ochbygden ifråga, och det har oftast funnits starka band mellanort och verksamhet. Det som också ofta är kännetecknandeför familjeföretaget är den nära kontakten mellan företagarenoch den anställde medarbetaren. Informationsvägarna ärkorta och direkta.Vi står nu inför en allvarlig utveckling i vårt land. Familjeföretagandet harinte alls den positiva utveckling som behövs. Institutionsägandet ökar, vilketär nödvändigt i vissa fall. Problemet består dock i att även där familjeägandetkunde fortleva och rent av vara en fördel övergår företagen i mera anonymaägarformer. Det familjeföretag som vuxit sig starkt och med det personligaägaransvaret direkt förankrat på orten övergår i mera anonyma ägarformer,och där besluten fattas långt från produktionsplatsen. Ja kanske rent av i ettannat land.Det talas mycket om avfolkning av stora områden i . De flestakommunerna i landet har en negativ befolkningstillväxt, och kraven påpolitiska insatser ökar. Dessa insatser består då oftast i begäran omytterligare skattesubventionerade insatser på den ena orten efter den andra.Åtgärder som oftast har visat sig vara föga framgångsrika. Ett betydligtbättre sätt att komma till rätta med glesbygdsproblemen är att stimulerafamiljeföretagandet. Inte med subventioner, utan med en vettig politik somunderlättar att driva enskilt ägda företag. Dagens situation är på mångapunkter ohållbar. Det kan gälla skatteregler, avgifter, krångliga regelverk,finansieringsfrågor eller annat som försvårar för privat ägande.Vi måste slå vakt om familjeföretagandet och underlätta för denna form avägande och likaså befrämja nyföretagandet. Små företag startar, de växer ochblir större och de utgör en viktig och i många fall helt avgörande faktor förorten ifråga. Enligt min uppfattning måste nu en heltäckande översyn görasnär det gäller familjeföretagandets villkor. Småföretagardelegationensförslag kan ligga som grund för en sådan översyn. Detta bör ske i närasamarbete med företrädare för familjeföretagarna. Regeringen bör skyndsamtåterkomma med förslag i frågan. Det finns klart och realistiskt underlag förett snabbt handlande.Läget är bekymmersamt. Vi måste snabbt växla om i riktning mot ökatprivat ägande och ökat familjeföretagande. Detta är positivt såväl frånägarsynpunkt som regionalpolitisk synpunkt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om snabba åtgärder för att underlätta för familje-företagen i vårt land.Stockholm den 24 september 1999Göte ()
mot · GN02N225 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N225av , ()BarsebäckBevara !HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att bevara Barsebäcksverket.Stockholm den 23 september 1999Bertil ()