mot · GN02N241 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N241av Runegrund, ()Levande skärgårdar1 Levande skärgårdarAtt skapa förutsättningar för en livskraftig landsbygd och skärgård medmänniskor i alla åldrar och med goda arbetsmöjligheter, god service, bramiljö och rik kultur är ett centralt mål för den kristdemokratiskaregionalpolitiken. Skärgårdslandskapen är genom sin naturskönhet ochvariationsrikedom av stort värde för friluftsliv och rekreation. De flestaskärgårdar har haft bofast befolkning i många , vilket är enförutsättning för att hålla skärgården levande.I näringsutskottets betänkande (1998/99:NU7 sid. 33) anges att "de sombor och arbetar i skärgården måste ha goda villkor och att kommunikationer,service, skolor och en levande turism har stor betydelse för skärgårdensbefolkning. Detta gäller både åretruntboende och dem som bor och arbetar iskärgårdarna ." Detta positiva uttalande från utskottets sida om desvenska skärgårdarna måste leda till att förutsättningarna för en sådansituation skapas. Tvärtom har skärgårdsbefolkningens förutsättningar förfortsatt utkomst och boende i skärgården försämrats.Det måste vara ett riksintresse att Sveriges skärgårdar kan hållas levande.Strävan måste vara att möjligheterna till boende i skärgården förstärksliksom möjligheten till fast utkomst i "skärgårdsnäringar".Ett sätt är att utveckla kompetens och idérikedom och på så sätt slå vaktom befintlig verksamhet. Den kvinnliga kreativiteten måste tas tillvara ochderas ställning på arbetsmarknaden i skärgården stärkas. Kvinnorna är idagde mest aktiva och pådrivande i skärgårdens samhällsföreningar och liknandesammanslutningar.Det övergripande målet är därför att behålla och skapa nya varaktigaarbetstillfällen i skärgården i ett samspel mellan människa och natur och därockså hänsyn tas till den unika natur- och kulturmiljön. Härigenom uppnåsmålet i en levande skärgård i ordets verkliga mening.2 Fiskerinäring och småföretagandeNya arbetstillfällen i våra skärgårdsområden måste i huvudsak tillkommainom småföretagen. Ju fler småföretag desto mindre sårbarhet vid enkonjunkturnedgång! Helt nödvändigt är att förenkla regelverket för före-tagande. Nya arbetstillfällen ökar skatteintäkterna, vilket i sin tur kan geytterligare jobb och bättre service. En livskraftig fiskerinäring är enviktig förutsättning för en levande skärgård. Därför måste bl.a.fiskerinäringens konkurrenssituation stärkas genom undanröjande avkonkurrenssnedvridande pålagor och skatter.3 UtbildningDet måste ges förutsättningar för ungdomsutbildning som dels inriktas påskärgårdens traditionella näringar, dels bejakar den modernainformationsteknikens möjligheter. Informationstekniken ger ocksåmöjlighet att utveckla lokal kompetens- och vidareutbildning för vuxna isamverkan med befintliga företag i skärgården.4 FastighetstaxeringenDen nya fastighetstaxeringen innebär för många att det i stort sett äromöjligt att bo kvar i de fastigheter som ofta gått i arv i fleragenerationer. När regeringen höjt fastighetsbeskattningen somtaxeringsvärdena skjutit i höjden försvåras och i vissa fall omöjliggörsdet för många att bo i skärgården. Många tvingas helt enkelt bort frånsina hem på grund av orimligt höga fastighets- och förmögenhetsskatter.Likaså har den äldre generationen inte råd att bo kvar i sitt eget hus pågrund av upptrissade huspriser i attraktiva skärgårdssamhällen.Fastighetsskatten måste sänkas och särskilda regler för taxering ochbeskattning av skärgårdsfastigheter införas.5 StrukturfondsmedelGenom medlemskap i omfattas skärgården av EU:sstrukturfonder. De medel som står till förfogande för skärgården har tillsyfte att stärka, stödja och utveckla förutsättningarna för en levandeskärgård. Medlen används till olika utvecklande projekt som ytterst skallskapa bra förutsättningar och arbete för dem som vill bo och verka iskärgården året om. Permanenta skärgårdskontor kan förvalta detintresse, kunskap och lokala engagemang som finns bland skärgårdensbefolkning.6 MyndighetssamordningAvsaknaden av statlig samordning av myndighetsuppgifter i skärgårdenkan leda till uppsägningar och därmed förlust av arbetstillfällen.Sjöfartsverkets nedläggningar av sjöbevakningsstationer aktualiserarfrågan om nödvändigheten av samordning av olika statliga myndighetersverksamhet i skärgårdsområdena. Försvaret, , Polisen,Posten och är exempel på statliga verksamheter som är beroendeav att det finns boende i skärgården. När en myndighet prioriterar sinaegna besparingskrav kan detta leda till att kostnaderna ökar för andra. Enbesparing hos en myndighet kan leda till en samhällsekonomisk förlustpå grund av att man inte ser till helheten. En bättre samordning av deolika myndigheternas uppgifter bör innebära ökade förutsättningar för attarbetstillfällen blir kvar i skärgården.7 En samlad skärgårdspolitikDe praktiska konsekvenserna av skärgårdsutredningen (SOU1994:43) lyser fortfarande med sin frånvaro. har sedannämnda utredning i ett brett samrådsförfarande med dem som ärengagerade i skärgårdsfrågorna arbetat fram ett nationellt strategiskthandlingsprogram för skärgården. Underlag för beslutsfattande finnssåledes när det gäller skärgårdsproblematiken. För att undanröja deolägenheter som skärgårdsbefolkningen nu är utsatt för bör förslag om ensamlad skärgårdspolitik läggas fram. Det är också nödvändigt atttillskapa ett tydligt statligt samordningsansvar för skärgården.Exempelvis skulle ett särskilt statligt skärgårdsråd kunna vara en väg attgå för att få denna samordning till stånd. Det är inte tillräckligt att idenna fråga hänvisa till regionala och lokala initiativ.8 SkärgårdsbegreppetBegreppet skärgård bör också vidgas till att gälla såväl fastlandsremsan itypiska skärgårdsområden som öar både med och utan broförbindelse.Sverige borde också verka för detta vidgade skärgårdsbegrepp inom EUså att den nya programperioden för strukturfondsprogrammen kanomfatta hela skärgården.9 SkärgårdstrafikEtt väl fungerande transportsystem sänker transportkostnaderna,förbättrar konkurrenskraften och är en viktig förutsättning för att helaSverige ska kunna leva. Ju bättre samordningen är mellan olikatrafikslag, desto större blir vinsten. Detta är särskilt viktigt i och kringvåra skärgårdsområden.För att kunna behålla levande skärgårdar spelar skärgårdstrafiken en viktigroll mellan öar och till fastlandet. Bristande kommunikationer innebär attskärgården avfolkas och att underlaget för samhällets service försvinner. Isyfte att ge skärgårdsområdena bättre möjligheter att utvecklas bör detutredas vilka samhälleliga insatser som behövs och hur man kan lösa behovetav trafikförbindelser i områden med litet underlag.Vägverkets färjeleder ingår som en del i det statliga allmänna vägnätet. Föratt en eller enskild färjeled ska få bidrag ska färjan vara avseddför transport av motorfordon. Bidrag utgår inte till fartygstrafik för enbartpersontransporter.Eftersom färjetrafiken är en livsnerv för de boende på en ö är det angelägetatt tillämpningen av reglerna för färjetrafik blir enhetliga och bidrar till enlevande skärgård. I en separat motion har vi behandlat skärgårdstrafiken!10 Förvärv av fritidsfastigheterMöjligheten att hävda intresset av bosättning vid fastighetsöverlåtelse iskärgårdarna är begränsade. I en separat motion menar vi attkustsamhällen och kustområden måste ges förutsättningar att behålla denåretruntboende befolkningen. En modell skulle därför vara att införa enboendeplikt som innebär att kommunerna i sina detaljplaner gesmöjlighet att avgränsa områden för åretruntboende.11 Försvarsmaktens betydelseUnder årens lopp har den svenska marinen spelat en stor roll förskärgårdsbefolkningen i . Vid minst två befaradesenapsgasincidenter längs har Marinen kunnat göra snabbainsatser mot fiskebåtar på grund av att ett av flottans fartyg fanns inärheten. Otaliga sjöräddningsinsatser och sjuktransporter harhelikopterförbandet på genomfört. Många människor i svårasituationer har sina liv att tacka för deras snabba insatser. Helikoptern harstor betydelse i det fredstida samhället när det gäller övervakning ochkontroll av sjöterritoriet samt stöd till samhället inom sjukvård ochräddningstjänst. Skärgårdsbefolkningen och fartygstrafiken serhelikoptern som en trygg och säker sjöräddningsfunktion.De olika förbanden på har också i samverkan med andramyndigheter och organisationer genomfört stora sjöräddningsövningar ochannat förebyggande säkerhetsarbete. Ett väl fungerande räddningssamarbete iSkagarrak och har utvecklats tillsammans med danska och norskahelikopterförband. Ett gott resultat av allt säkerhetsarbete kunde vi erfara vidfartygsbranden på den gångna sommaren.Sveriges långa kust kräver kontinuerlig övervakning bl.a. av våra vid-sträckta skärgårdsområden och för att ska kunna markera sinaintressen i . stridskrafter bör därför även i fortsättningenbaseras och utbildas i liksom helikopterförbandet på . Detta ären viktig säkerhetspolitisk signaleffekt utifrån operativa behov som även ärpositivt ur rekryteringssynpunkt. Som bonuseffekt ökar tryggheten i detcivila samhället till lands och sjöss i och kring rikets andra stad.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fiskerinäringens konkurrenssituation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om informationsteknikens möjligheter att utvecklakompetens- och vidareutbildning,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordningsansvar för statliga verksamheter iskärgården,4. att hos regeringen begär förslag till en samlad politikför utveckling av Sveriges skärgårdar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett vidgat skärgårdsbegrepp,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Försvarsmaktens betydelse på . 17.Stockholm den 3 oktober 1999Rosita Runegrund (kd)()1 Yrkande 6 hänvisat till FöU.2 Yrkande 2 hänvisat till UbU.