mot · GN02MJ736 · 1999-10-05 00:00:00 — För att systemet inte skallverka hämmande på tillkomsten av nya företag kan tillsynsmyndighetenreservera en viss procent av de totala utsläppsmängderna till nyetableringar.Det finns naturligtvis också problem förknippade med överlåtelsebarautsläppsrätter, inte minst när det gäller kontroll och uppföljning av "bubblor"på internationell nivå. Exakt hur olika system med utsläppsrätter skallutformas måste därför utredas, likaså för vilken typ av utsläpp samt på vilkennivå "bubblorna" skall etableras. Det är troligt att det för många typer avutsläpp är lämpligt att utforma så kallade bubblor på EU-nivå, andra kanskepå global eller nationell nivå. Det är viktigt att utnyttja de möjlighetersystemet med utsläppsrätter ger såväl inom som inom EU. Lämpligaområden att börja med på EU-nivå skulle kunna vara växthusgaser ochförsurande utsläpp. På global nivå skulle systemet med fördel kunnaanvändas för att minska utsläppen av koldioxid. På svensk nivå eller inomÖstersjösamarbetet skulle man kunna använda systemet för att på ettkostnadseffektivt sätt begränsa utsläppen av närsalter till Östersjön.5 Övergripande miljöfrågorDet är angeläget att leva upp till följande mål i miljöarbetet: Människorshälsa och miljö skall skyddas. Värdefulla natur- och kulturvärden skallskyddas och vårdas. Den biologiska mångfalden skall bevaras. ,vatten och fysisk miljö i övrigt skall användas så att en långsiktigt godhushållning tryggas.Många delar i miljöarbetet berör flera viktiga miljöområden. Försurningenpåverkar den viktiga frågan om biologisk mångfald i skogen, ijordbrukslandskapet och i vattnet. Miljöproblem som påverkar flera sektorermåste hanteras med särskild målmedvetenhet.5.1 Miljöforskning och miljöövervakningMiljöforskningen och miljöövervakningen är statliga kärnuppgifter sommåste prioriteras. Bägge verksamheterna är viktiga för att våra kunskaperpå miljöområdet skall öka. Med en bra miljöövervakning kan vi särskiljavad som är miljöförstöring och vad som är t.ex. naturliga variationer.Genom forskningen kan vi vinna kunskap om vilka effekter olika slagsutsläpp har på organismer. Dessa kunskaper är i grunden avgörande föratt vi skall kunna bedriva en effektiv miljöpolitik, med riktigaavvägningar och prioriteringar. Efter den socialdemokratiska regeringensneddragningar på miljöforskningen finns det ett stort uppdämtbehov speciellt av miljöeffektforskning. Stora problem ochkunskapsluckor återstår vad gäller olika ämnens miljöeffekter. Sverigevar tidigare en framstående forskarnation på miljöområdet men har undersenare år förlorat viktig kompetens och inte minst tid.Det behövs nu en kraftfull satsning på miljöforskningen för att bibehållakompetens och återupprätta internationella position. Det är ocksåviktigt att trygga försörjningen av ny forskarkompetens genom attuniversiteten ges tillräckliga resurser för utbildning av studenter som kan gåvidare till miljöforskning. Moderata samlingspartiet föreslår därför ökadeanslag till miljöforskningen.5.2 Försurning och övergödningFörsurningen, som orsakas av svaveldioxid och kväveoxider, är ett av demest allvarliga hoten mot den svenska naturen. avnedfallet härrör från andra källor än svenska. Stora utsläppskällor ärsjöfarten och användningen av fossila bränslen och biobränslen inomenergisektorn. En alltför stor näringstillförsel via bl.a. reningsverk,läckage från jordbruk och nedfall av luftburet kväve frånförbränningsprocesser leder till övergödning och påverkar därigenomlivsbetingelserna för olika arter. Tack vare en väl utbyggd svenskvattenrening - eller på grund av miljöförsummelser i de före dettasocialistiska diktaturerna - står enbart för avfosfor- och kvävetillförseln till Östersjön.En ökad fossilbränsleanvändning inom elproduktionen måste i dettasammanhang undvikas. Om ersätts med import avkolkraftsproducerad el från ökar utsläppen i närområdet avkväveoxider och svaveldioxid från energisektorn med mellan 10 och 25procent. Den planerade förtida kärnkraftsavvecklingen bör därför avmiljöskäl stoppas. Dessutom måste hårdare krav ställas på utsläppen frånenergi- och kommunikationssektorn. Inom kommunikationssektorn stårsjöfarten för en oproportionerligt stor andel av svaveldioxidutsläppen.Sverige bör såväl vidta nationella åtgärder som driva frågan inom EU.Vidare måste kväveoxidutsläppen från arbetsmaskiner och vägtrafik minska.Kraven på avgasrening på gräsklippare och utombordsmotorer måsteskärpas. De flesta gräsklippare och utombordsmotorer har ingen ellerbristfällig reningsutrustning och står för förvånansvärt stora utsläpp.Åtgärder som stimulerar en snabbare förnyelse av bilparken bör vidtas.Nya kostnadseffektiva medel för att minska kvävetillförseln från mark ochreningsverk behövs. De kommunala reningsverken borde på relativt kort siktkunna omfattas av ett system med köp- och säljbara utsläppsrätter förnärsalter. Härigenom kan investeringar i reningsverk och annan vattenreningstyras så att de sker där marginalkostnaden för att reducera utsläppen är lägst.Dessutom bör anläggandet av våtmarker i odlingslandskapet ochskyddszoner utmed vattendrag stödjas i syfte att öka naturens egen förmågaatt bromsa näringsläckaget. Utdikningen av våtmarker har tidigare forceratsav staten genom bidrag och rådgivning, vilket gör det rimligt att staten ocksåtar ett visst ansvar för återställandet av våtmarker på strategiskt valdaplatser.Kalkningsinsatserna av försurade sjöar och vattendrag måste fortsättnings-vis genomföras på en tillräcklig nivå. Principen skall vara att sjöar ochvattendrag som kalkats skall ingå i den kommande nationellakalkningsplanen. Den socialdemokratiska regeringen har tidigare anslagit förlite pengar till kalkningsinsatser och dessutom försummat den viktigauppföljningen med allvarliga försurningsskador som följd. Regeringen börvidare ges i uppdrag att utforma ett sammanhållet program för skogs-kalkning. Det internationella samarbetet i samt inom EUmåste ytterligare intensifieras för att få till stånd bindande avtal omutsläppsminskningar.5.3 KlimatpolitikenSverige har varit ett föredöme när det gäller att minska ochkontrollera utsläppen av växthusgaser. Tack vare utbyggnaden avkärnkraften kunde vi minska vårt oljeberoende.Utsläppen av koldioxid kunde sänkas med . I slutet av1980-talet beslutade , som ett av de första länderna, om ettnationellt mål för att begränsa koldioxidutsläppen. Det senasteriksdagsbeslutet om koldioxidutsläppen fattades 1993. Enligt detta skallSverige stabilisera utsläppen av koldioxid från fossila bränslen år 2000till nivå, för att därefter minska dem. har detemellertid blivit allt mer uppenbart att målet att begränsakoldioxidutsläppen inte längre tillhör de mest prioriterade områdena iden socialdemokratiska regeringens miljöpolitik. Ingenting tyder påatt målet att stabilisera utsläppsnivåerna nivåkommer att uppnås. Scenariot blir inte bättre av den planerade förtidaavvecklingen av kärnkraften som med säkerhet kommer att medföra endramatisk ökning av utsläppen av koldioxid.Den agerande i klimatfrågan skadar Sverigesanseende på miljöområdet. Vi kommer å ena sidan inte att klara av detnationellt uppsatta målet om begränsning av utsläppen av koldioxid samtidigtsom vi å andra sidan släpar efter när det gäller att ta ansvar förgenomförandet av internationella avtal. enades EU:s miljö-ministrar om målet att EU i enlighet med protokollet årsklimatkonferens i Kyoto skall minska utsläppen av växthusgaser med 8procent till 2010, jämfört med . förhandlade till sigrätten att öka utsläppen . hamnar därmed i sammagrupp som , , och som också får öka sinautsläpp, medan övriga EU-länder skall frysa eller minska utsläppen.Moderata samlingspartiet menar att måste ta sitt ansvar iklimatarbetet. Det behövs en genomtänkt svensk klimatpolitik som gör attSverige åter kan spela en viktig roll i det internationella klimatarbetet.Den förtida avvecklingen av kärnkraften leder till att den svenskaenergisektorns negativa miljöbelastning ökar radikalt. Följden av de ökadeutsläppen blir större utsläpp av växthusgaser, försurande ämnen och ämnensom bidrar till övergödningen av . Stängningen av två reaktorer iBarsebäck innebär på kort sikt att drabbas av ökade utsläpp avkoldioxid på , vilket motsvarar utsläppen från 1,4miljoner personbilar, samt en betydande ökning av utsläpp som leder tillförsurning och övergödning. Merparten av utsläppen kommer dock att ske iDanmark, m.fl. länder varifrån vi kommer att importera el somproduceras i kolkraftverk. Avveckling av gör dessutom att densocialdemokratiska regeringens framförhandlade rätt att öka utsläppen avväxthusgaser inte kommer att räcka till. Utsläppen blir med all sannolikhetstörre än vad de internationella avtalen tillåter.Den av Socialdemokraterna förda energipolitiken leder därmed till enkraftigt försämrad miljösituation i , större utsläpp, storasamhällsekonomiska och privatekonomiska kostnader beroende påkapitalförstöring och ökade elpriser. Energipolitiken är därmed ett myckettydligt exempel på den socialdemokratiska regeringens oförmåga tillhelhetssyn, som framförallt drabbar miljön, men också samhällsekonominoch skattebetalarna. Det är därför av stor vikt att en ingående konsekvens-utredning genomförs beträffande kärnkraftsavvecklingens negativa påverkanpå miljön.5.4 Äganderätten och miljöbalkenDet privata ägandet är en viktig hörnsten i det demokratiska systemet.Därför krävs ett starkare grundlagsskydd för detta ägande. I sambandmed miljöbalksarbetet aktualiserades frågan om skyddet föräganderätten. Trots att Lagrådet påtalade att balkförslaget stred motäganderättens grundlagsskydd, beslutade riksdagsmajoriteten antabalkförslaget på nämnda punkt. Vi har således en miljöbalk som stridermot grundlagen. Moderata samlingspartiet kan inte acceptera detta.Konflikten mellan äganderättsskyddet och berör i storutsträckning de aréella näringarna, med urholkat äganderättsskydd som följd.Tillämpningen av den "allmänna hänsynsregeln", "stoppregeln" och"lokaliseringsregeln" kan medföra intrång i pågående markanvändning utanatt ersättning utgår. Detta är inte rimligt. måste omarbetas så attden allmänna hänsynsregeln, stoppregeln och lokaliseringsregeln intetillämpas på jord- och skogsbruket inom ramen för pågående mark-användning.Ett annat problem ur äganderättssynpunkt gäller den lagregleradetillämpningen av allemansrätten vad beträffar verksamhet på annans mark.Det naturliga är att kommersiell eller liknande verksamhet på privat markalltid skall kräva markägarens tillstånd. Lagen är orimlig på den punkten dådet är som skall pröva verksamheten ur miljösynpunkt, menmarkägaren skall inte ha möjlighet att säga nej ur äganderättssynpunkt.Lagen måste ändras så att markägaren får rätt att säga nej till verksamhetenutifrån äganderättens intresse.Moderata samlingspartiet var positivt till beslutet om miljösanktionsavgift,men påtalade felaktigheten i att avgiften skulle kunna tas ut innan ettöverklagande avgjorts. Det visar sig nu vid tillämpningen av miljösanktions-avgiften att vissa kommuner driver denna möjlighet orimligt långt. en kommun, utan att påminna vederbörande, kräva en näringsidkare påflera i miljösanktionsavgift bara därför att vederbörandeförbisett att lämna in en årlig miljörapport . Det minsta man kan begäraär att näringsidkaren får en påminnelse och därefter möjlighet att fullgöra sinskyldighet innan någon miljösanktionsavgift krävs ut. Reglerna för rätten attta ut miljösanktionsavgift måste ses över.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljömålsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utgångspunkter för det fortsatta miljöarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om handel med utsläppsrätter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöforskningen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försurning och övergödning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om klimatpolitiken,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om äganderätten och miljöbalken.Stockholm den 4 oktober 1999Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()