mot · GN02Ju803 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju803av , ()Psykologer inom rättsväsendetBakgrundJurister och poliser ställs inför svåra ochkomplicerade frågeställningar. Behovet av psykologisksakkunskap har blivit alltmer påtagligt.Forensisk psykologi är den gren inom psykologin som avser att integreradet psykologiska kunskapsområdet i det juridiska och det kriminalpolitiskasammanhanget. Inom den forensiska psykologin finns vetenskapligtgrundade kunskaper med direkt relevans för att utvärdera och förstå hurvittnen, brottsoffer och gärningsmän upplever, bearbetar och minns vålds-diskussioner som t.ex. misshandel, rån och sexuella övergrepp. Forskningkring minnesprocesser i vittnesmål och om faktorer som påverkarslutsatserna i rättegångar, kan bidra till att öka rättssäkerheten. Vilkapsykologiska skeenden råder när nämndemän vid domstolen bedömervittnens berättelser? Vilka psykologiska faktorer är verksamma när rättenfattar beslut i skuldfrågan? I pågår intensiv forskning om beslutfattandei naturalistiska situationer som kan bidra till förståelsen av hurdomstolsledamöter värderar och väger samman information.Den utvecklingspsykologiska forskningen ger ökad förståelse för bakgrun-den till psykiska störningar hos barn, ungdomar och vuxna. Kunskap fråndessa komplexa områden för psykologiskt fungerande kan överföras till detforensiska området och bidra till utveckling av redskap för diagnostik ochsamtalsmetoder med personer som annars ofta med svårighet kan berätta omhändelser de varit med om, bevittnat eller själva utfört. Psykologisk expertisanlitas ibland för att bedöma huruvida målsäganden, misstänkta eller vittnenär i stånd att utan att lida psykisk skada kan närvara vid och höras viddomstolens huvudförhandling.Psykologer medverkar i många olika roller och funktioner inom denrättsliga processen. Förfrågningar och begäran om insatser kommer frånpolis, åklagare, försvarsadvokater, målsägandebiträden och domstolar. Oftabehöver myndigheterna hjälp på flera plan och det är viktigt att klargöravilken typ av uppdrag som avses och att tydligt avgränsa dessa.Psykologs medverkan som sakkunnig i samband med rättsliga förhand-lingar kan vara av två slag:För det första kan psykologen ge rätten råd av olika slag och omfattning.Psykologen kan t.ex. ge förslag på litteratur av relevans för ett visst mål. Detkan bli fråga om förmedling av forskningsinformation i speciella frågor.Psykologen kan vidare ombes att mer generellt belysa olika frågor medpsykologisk kunskap från de kognitiva och psykodynamiska områdena.För det andra kan psykologen som sakkunnig utreda en viss fråga i ettspeciellt mål angående vittne, misstänkt eller offer. Psykologer kan anlitas ialla slags brottmål för personer i alla åldrar även om det ofta handlar omprövningar om ett barn varit utsatt för sexuellt övergrepp. Kunskapen om hurbarn fungerar i olika åldrar samt barnpsykologens olika metoder att kom-municera med barn efterfrågas. Den barnkliniska sakkunnighetsutredningeninnehåller beskrivningar av barnets förutsättningar i olika avseenden samtpekar på eventuella faktorer i barnets berättelse, som tyder på att berättelsenåterspeglar självupplevda händelser.Ofta formuleras uppdraget till psykologen som en begäran om bedömningav "målsägandens trovärdighet samt tillförlitligheten av de uppgifter dennelämnat". För att uttala sig om detta måste psykologen ha gjort en utredning idetta syfte, en utsagepsykologisk tillförlitlighetsanalys eller vad som vanligt-vis kallas en vittnespsykologisk utredning. skriver i sinaAllmänna råd (1191:3): "Det är helt oacceptabelt att rättssäkerheten sätts påspel genom att misstankar om sexuella övergrepp utreds av personer somvarken har erforderlig kunskap i psykologi eller om barn... Enligt Social-styrelsens mening bör således vittnespsykologiska utredningar göras avbarnpsykologer med vittnespsykologisk påbyggnadsutbildning. "Domstolarna har en skyldighet att förvissa sig om att de sakkunniga mananlitar verkligen är experter och har forskningserfarenhet och/eller kliniskkompetens inom det område sakkunniguppdraget berör.Syftet med psykologer i rättsliga sammanhang är att psykologen genom sinspeciella kunskap kan bidra till att bredda domstolens beslutsunderlag.Den fråga som successivt vuxit fram är hur man i systematiserade formerskall kunna förse rättsväsendets olika delar med adekvat kompetens rörandeden forensiska psykologin.Hösten 1996 startade därför , uni-versitet holding AB och vid universi-tet ett planerings- och utredningsprojekt för att säkerställa tillgången tillpsykologisk expertis för rättsväsendet.Uppgiften för ett planerat institut är att systematisera formerna för huradekvat psykologisk kunskap, kompetens och forskning kan användas,erbjudas och tillföras rättsväsendets olika delar - domstolar, polis, åklagar-myndigheten, m. fl. instanser.Genom bl.a. systematik i institutets verksamhet kommer forskningensframsteg att lättare kunna förmedlas till samhällets nytta, somhärigenom hela psykologkåren effektivare tillförs nya forskningsframstegoch därigenom ökar sin kompetens på området. Därtill kommer domstolarnaskostnader sannolikt att minska genom att man kommer att kunna fatta merunderbyggda och därmed säkrare beslut.Institutets verksamhet går ut på att bygga upp ett nationellt nätverk avpsykologiska forskare och yrkesutövande psykologer med speciell kompe-tens inom området forensisk psykologi (rättspsykologi). Den särskildakompetens som utvecklats vid bl.a. den psykologiska institutionen samt vidden juridiska fakulteten vid skall utifrån projektidénpå ett rationellt sätt sammanlänkas med institutets verksamhet. För att kunnabli ansluten till nätverket skall man uppfylla vissa av institutet fastställdakompetenskrav inom området forensisk psykologi samt vissa krav påkompetensutveckling.Ur bl.a. rättssäkerhetsaspekter bör samhället ha ett klart intresse av attaktivt stödja institutioner av denna typ genom vars verksamhet fattade beslutinom rättsväsendets olika delar blir säkrare.Ett sådant aktivt stöd kan ske på många olika sätt, dels ekonomiskt - fram-för allt under uppbyggnadsskedet - men också genom ett aktivt deltagande iinstitutets verksamhet från olika institutioner inom rättsväsendet, t.ex.Justitiedepartementet, , m.fl.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att säkerställa rättsväsendets behovav psykologisk expertis samt att därvid erforderligt stöd ges det imotionen skisserade projektet.Stockholm den 28 september 1999Siw ()