mot · GM02Fi37 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi37av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:89 Förändringar i utjämningssystemet för kommuner och landsting1 Sammanfattning 22 Kommunerna kan bidra till tillväxt - men saknar incitament! 23 Förutsättningar för god verksamhet måste säkras. 34 Grundlagen skall respekteras 45 Nationell finansiering av vissa uppgifter underlättar 56 Ett nytt förslags struktur 57 Vad göra i väntan på detta? 58 Hemställan 6SammanfattningI denna motion föreslår vi att det grundlagsvidriga ochtillväxtfientliga inomkommunala utjämningssystemetavskaffas från den 1 januari 2002.För de systemet måste vara kvar föreslår vi vissa nödvändiga tempo-rära förändringar. Inom ramen för i grunden oförändrad utjämningsgradändrar vi inkomstutjämningen, så att effekten av alla positiva, relativaförändringar i skattekraft får behållas till . Därmed skapas - i bjärtkontrast mot nuvarande ordning - ett kraftigt incitament för alla kommuneratt vidta åtgärder som ger ekonomisk tillväxt genom lägre arbetslöshet ochökad förvärvsfrekvens.Kostnadsutjämningens olika faktorer föreslås inte bli förändrade underövergångstiden. Det av regeringen föreslagna systemet har av erfarnaforskare utdömts som minst lika skakigt som det gällande, och det finnsdå ingen anledning att justera det för en kort övergångsperiod.Vi föreslår att en utredning tillsätts med uppdrag att skyndsamt presenteraett nytt bidragssystem för kommunsektorn med statligt bidrag till kommuneroch landsting med för sina uppgifter otillräcklig skattekraft. Det skallgrundas på att systemet skall stimulera landets tillväxt samt vara grundlags-enligt och avsevärt enklare i sin uppbyggnad än dagens svåröverskådligasystem. Utformningen underlättas om vissa uppgifter som idagbekostas genom kommunerna och landstingen får en nationell finansiering.Kommunerna kan bidra tilltillväxt - men saknarincitament!Parollen att utjämningssystemet skall ge alla kommunerlikvärdiga förutsättningar har med det inomkommunalautjämningssystem som beslutades fått en ny ochmärklig innebörd. Denna är att en kommun eller ett landstinginte skall kunna påverka sin situation i positiv riktning ochdå skörda några frukter av en framgångsrik politik.De svenska kommunerna och landstingen har nämligen givits ytterst småmöjligheter att öka sina intäkter genom att föra en lokal politik somstimulerar till ekonomisk tillväxt genom ökad sysselsättning och lägrearbetslöshet. "Marginalskatten" på skattekraftsökningar utöver rikssnittetligger på . Om förvärvsfrekvensen i en kommun ökaroch fler får jobb, kan det t.o.m. uppstå "pomperipossaeffekter" som leder tilllägre intäkter än om den positiva utvecklingen uteblivit. Alla kommuner,oavsett om de har låg skattekraft, medelskattekraft eller hög skattekraft,befinner sig här i stort sett i samma situation. Ett tjugotal kommuner harenbart via inkomstutjämningen hamnat i ett läge, där varje skattekraftsökningutöver rikssnittet till får betalas till andra kommuner.Om ett lands kommuner tvingas verka i ett sådant system, leder det med allsannolikhet till stora skador för såväl kommunernas ekonomi som helalandets tillväxt och välstånd.Denna ordning har vi i vårt land som den politiska debatten medrätta alltmer handlar om behovet av ekonomisk tillväxt. Det är bisarrt att i ettsådant läge ha ett system som direkt motverkar att kommunerna bidrar tillekonomisk tillväxt i samhället.Kommuner besitter nämligen en rad verktyg som kan användas till attstimulera tillväxt, allra viktigast är låg skatt men också t.ex. ett bra ochvarierat utbud av skolor och barnomsorg. Det finns exempel på en radkommuner som framgångsrikt gjort satsningar, som i sin tur lett till bl.a.ökad skattekraft. Med dagens system får en sådan tillväxt inte behållas. Dettainnebär att alltfler kommuner upptäcker att deras medverkan i välstånds-bygget lokalt leder till minskade resurser och därmed sämre service ellerökad skattenivå. En sådan situation är ohållbar.Det självklara krav vi moderater ställer på statens agerande gentemotkommunerna är att dessa inom sina ansvarsområden tydligt skall stimulerastill åtgärder som ger den ekonomiska tillväxt som ytterst är till gagn för helalandet och dess medborgare. Ekonomisk tillväxt ligger i hela nationensintresse och får bl.a. till följd att det finns mer resurser att fördela äventill dedelar av landet som har en sämre utveckling.För att åstadkomma den nödvändiga stimulansen räcker det inte med enmarginell justering av utjämningsgraden i ett statsbidragssystem. I stället börfokus sättas på stimulans av all positiv förändring av skattekraft. Positivaskattekraftsförändringar skall sålunda kunna bibehållas, oavsett vilkenskattekraften varit föregående år. På så sätt ges kommunerna mycket tydligasignaler om att medverkan till ekonomisk tillväxt belönas lokalt. Vårttidigare framlagda förslag om fullständiga incitament för skattekraftsför-ändringar måste därför ingå som en viktig ingrediens när ett nytt bidrags-system för kommuner och landsting utarbetas.Förutsättningar för godkommunal verksamhetmåste säkrasDe kommuner som haft en svag sysselsättningsutveckling,befolkningsminskning och/eller strukturella störningarbefinner sig i en besvärlig situation. Konstruktionen avgällande utjämningssystem har dessutom inneburit att de heltsaknar incitament att själva åstadkomma förbättringar. Omde gjort detta och t.ex. lyckats sänka arbetslösheten, har dettastraffats med lägre intäkter. Regeringens politik innebärsålunda att problemen består och fördjupas.Det är viktigt att god samhällelig service finns för medborgarna i helalandet. Bl.a. av denna anledning finns det skäl att överväga en nationellfinansiering av viss service som skall vara rikstäckande. Den nationellaskolpengen skulle säkra rätten för föräldrarna att ha tillgång till en bra skolaoavsett var man bor i landet. En allmän sjukvårdsförsäkring tillförsäkrarmedborgarna en vårdgaranti oavsett bostadsort.Kommuner med för sina uppgifter otillräcklig skattekraft måste tillförasstatliga medel, som kompletterar den kommunalskatt som uppbärs. Dagensinomkommunala system innebär att det är andra kommuner som till storadelar skall svara för denna utfyllnad. Men det är en orimlig ordning att varjefinansiell förstärkning av svaga kommuner skall bäras av andra kommuner.Vi vill fastslå att denna fördelningsuppgift är statlig och skall bestridas medstatligt uppburen skatt. Detta innebär att dagens generella statsbidrag perinvånare i sin helhet bör ersättas med ett statligt utjämningsbidrag med dettasyfte.För många kommuner i är det av avgörande betydelse att vi får ettpositivt företagarklimat, som stimulerar till nya företag och fler riktiga jobbpå arbetsmarknaden. Får vi detta, kan kommunerna i sin tur medverka till attförutsättningarna lokalt tas tillvara. Genom en tillväxtvänlig och offensivnäringslivspolitik kan även regioner i vilka haft en svagutveckling lyckas vända den. Trots dagens politik har vi kunnat se godaexempel på detta i t.ex. , , och Västerbotten.Exempelvis har kommuner som , , , , ,Kumla, , , , och haft en skattekrafts-tillväxt per invånare långt över rikssnittet. Denna tillväxt har konfiskerats avskatteutjämningssystemet, vilket ger en orimlig signal. En bättre regionalbalans kan uppkomma, om hela landet får utvecklas till en tillväxt- och före-tagarnation.Grundlagen skallrespekterasDet gällande inomkommunala utjämningssystemet stridermot den svenska grundlagen. I vår regeringsform angestydligt att det som upptas i lokal skatt endast får användasför skötseln av den egna kommunens angelägenheter.Dagens grundlagsvidriga system måste därför också av denanledningen ersättas med en ordning som respekterar densvenska grundlagens lydelse.Vi noterar att regeringen inte lagt fram de grundlagsändringar som Kom-mittén om den kommunala självstyrelsens grundlagsskydd presenteradehösten 1996 och som skulle göra den inomkommunala utjämningen laglig.Att de framlagda grundlagsändringarna inte förts vidare till beslut bör ledatill slutsatsen att dagens system måste ersättas.Vi finner det självklart att tillskott till kommuner och landsting med försina uppgifter otillräcklig skattekraft skall utgå i form av statsbidrag. Enordning där kommuner och landsting själva får svara för hela den mycketlångtgående utjämningen innebär i praktiken att ett statskommunalt systeminförts och att kommunalskatten förlorar sin legitimitet som lokal skatt. Ommålet är att avskaffa den kommunala självstyrelsen och låta kommunerna ipraktiken utvecklas till lokala statliga förvaltningskontor dit staten efteregnakriterier styr resurser - då kan man möjligen förstå konstruktionen. Vimoderater som respekterar och vill utveckla den kommunala självstyrelseninom de områden där kommunerna även skall ha ansvaret anserdet uppenbart att ett nytt grundlagsenligt system måste arbetas fram.Nationell finansiering avvissa uppgifter underlättarBehovet av omfattande utjämning av skattekraft ochkostnadsstruktur beror i hög grad på att så mångakostnadskrävande uppgifter lagts på kommuner ochlandsting. Om fler av dessa uppgifter finansierades nationelltgenom staten (exempelvis nationell skolpeng) eller genomen obligatorisk försäkring (sjukvården), skulle behovet avlångtgående utjämning av skattekraften för kvarvarandelokala uppgifter vara betydligt mindre. Det kan noteras attSocialdemokraterna i och län varit inne pådenna tanke, när de presenterade en modell medstatskommunal basskatt för vissa uppgifter och en renkommunal skatt utan utjämning därutöver. Även om viavvisar den modellen, bl.a. därför att den inte avses gemedborgarna valfrihet inom skola och omsorg, är detintressant att notera att det även på socialdemokratiskt hållförekommer en delvis annorlunda ansats än dagens helt låstaoch tillväxtfientliga system.Av det vi anfört framgår att vi vill få till stånd en snabb och ingåendeutredning som utformar ett nytt statsbidragssystem för kommuner ochlandsting. Det är nödvändigt att utredningen innefattar en översyn av vilkauppgifter som skall ha statlig, nationell, finansiering och vilka uppgifter somkommunerna även fortsättningsvis skall ha ett finansieringsansvar för.Utredningen bör även studera de modeller som Svenska Kommunförbundetsskattebasberedning arbetar fram som underlag för en diskussion om denframtida finansieringen av kommunala uppgifter.Ett syfte med en sådan översyn bör då vara att även ta tillvara de möjlig-heter som yppas att utforma ett betydligt enklare och mer genomskinligtsystem för kostnadsutjämningen.Ett nytt förslags strukturVi föreslår sålunda att den nya utredningen skall utforma ettsystem som skall tillgodose följande i det föregåenderedovisade önskemål.? Dagens tillväxtfientliga system skall ersättas med en ordning som tydligtbelönar tillväxt och kostnadseffektivitet för alla kommuner och landsting.?? Dagens grundlagsvidriga system skall ersättas med ett system somrespekterar den svenska grundlagen. Den kommunala självstyrelsen medbl.a. dess syn på den kommunala beskattningsrätten skall säkras. Detskall vara staten (och inte kommunsektorn) som ger bidrag till kommuneroch landsting med för sina uppgifter otillräcklig skattekraft.?? Dagens ogenomträngliga system skall ersättas med ett enklare och mergenomskinligt system som en följd bl.a. av att en översyn görs av vilkauppgifter som bör få en nationell finansiering. ?Vad göra i väntan på detta?Vi sitter fast i dagens system. Detbör emellertid justeras med avseende på sina värsta avarter iväntan på en ny ordning.? Det viktigaste är då att alla kommuners åtgärder för att åstadkommaekonomisk tillväxt och sysselsättning belönas och inte - som -uttryckligen motverkas. De groteskt tillväxtfientliga inslagen i dagenssystem kan på olika sätt elimineras. Vi föreslår att all positiv förändringav den relativa skattekraften i en kommun eller ett landsting fr.o.m. 1999skall få behållas till . Det blir en mycket kraftig signal tillkommunerna att vidta åtgärder som bidrar till ekonomisk tillväxt ochökad förvärvsfrekvens. Om denna bestämmelse gällt mellan åren 1997och 1998 hade ca 120 kommuner som med dagens system fått sin ökadeskattekraft konfiskerad i stället fått behålla denna. Kommuner somförlorar skattekraft föreslås få behålla sin nuvarande garanti och fårdärmed ett bidrag som täcker bortfallet av skattekraft. Dessa förändringarfinansieras genom att det generella invånarrelaterade bidraget justerasmed den begränsade "kostnad" (motsvarande ca per invånare)som uppstår i det inomkommunala systemet.?? Nuvarande uppbyggnad av kostnadsutjämningen fryses under de kvar-varande två åren för systemet. Vi är medvetna om att det i den senasteutredningen föreslås förändringar som är väl underbyggda. Stora delar avförändringarna har dock utsatts för en mycket tung saklig metodkritik averfarna forskare. Bl.a. har sambandet mellan strukturella kostnader för atterhålla en högre skattekraft till stora delar negligerats. Detta gällerexempelvis förhållandet mellan kommunens kostnader för högre löner ioffentlig sektor och en högre genomsnittlig skattekraft till följd av detta.Det föreslagna systemet åtgärdar inte, utan förstärker, de brister somfinns med dagens ordning. En frysning sätter också ett större tryck på dennya utredningen att arbeta snabbt.?? kommuner och landsting är helt infasade i gällandekostnadsutjämningssystem. Ett antal kommuner har förlorat stort påinkomstutjämningen . Med hänsyn till behovet av engenomgripande ändring av systemet föreslår vi attinkomstutjämningen för dessa kommuner "fryses" på nuvarande nivå. ?Vi förutsätter att den utredning vi föreslagit skall arbeta såatt ett nytt system skall vara infört att gälla fr.o.m.1 januari 2002. Det är viktigt att fastslå detta därför attdagens system inte är förenligt med vår svenska grundlag.Riksdagen föreslås därför besluta att dagensinomkommunala utjämningssystem skall upphöra att gällavid denna tidpunkt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av skyndsam utredning om ett nytt statsbidragssystem förkommunsektorn ,2. att beslutar avskaffa det inomkommunala utjämningssystemetfr.o.m. i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar om temporära ändringar för åren 2000 och 2001av gällande utjämningssystem i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 22 april 1999Carl Bildt (m)()()()()()()()()()()Per ()Per ()