mot · GN02Ju910 · 1999-10-05 00:00:00 — De ökade polisinsatserna och det störreantalet ingripanden försämrade inte polisens relation till allmänheten, utanfick motsatt effekt.Resultaten av försöket i är goda, även om ett halvårs projektinte lånar sig till alltför definitiva ställningstaganden. Våldsbrotten på gatoroch torg minskade under projektet. Skadegörelsen i centrum minskade.Under 1996 minskade misshandelsfallen under fredags- och lördagskvällarmed . ökade antalet misshandelsbrott i landet i sinhelhet.En intressant iakttagelse är att projektets start fick skjutas upp p g a attpolis och socialtjänst hade svårt att samarbeta. Forskarna talar om "förvirringöver varandras roller" och "splittring". Samarbetet mellan socialtjänst ochpolis behöver förbättras på många håll i Sverige.Folkpartiet förespråkar en omläggning av polisarbetet med Eskilstuna-modellen som förebild.Ökad närvaro närpoliserPolisen över hela landet måste organiseras så att den ökar sinnärvaro, koncentrerar sina insatser på de mest drabbadeområdena och samordnar sin verksamhet både internt ochmed och kommunernas fritidsverksamhet.Närpolisområden och distriktsuppdelning böralltid sammanfalla för att underlätta samarbetet.Närpolisverksamheten innebär att polisen får chansen till lokal anpassning.Verksamheten bör mindre präglas av centrala kampanjer än av lokalprioritering. Närpolisen skall vara så organiserad och ha sådana resurser attpoliserna verkligen visar sig ute, bygger upp relationer och skaffar sigkunskap om människorna inom området. Närpolisen måste få reellamöjligheter att påverka sin egen budget.Närpolisreformen är på många orter positiv. Men den är bara en början.Det krävs att närpoliserna blir tillräckligt många och får tillräckligt högstatusinom polisorganisationen. Det kräver såväl högre löner som bättrekarriärmöjligheter för närpoliser. Närpoliser skall naturligtvis ha sammamöjligheter att göra karriär som andra poliser.Närpolisen måste ha tid och utbildning för att kunna sättaigång utredning av rapporterade brott. Om närpolisen kallas till ett lägenhets-inbrott är det viktigt att detta inte leder till rapport och en senare nedlagdutredning, utan att den som är först på platsen också kan startautredningen. Sannolikheten för att brottet löses ökar på det sättet.Satsning på närpolisen är en god investering. Att ingripa och förebyggavardagsbrottslighet är sannolikt det bästa sättet att minska den framtidarekryteringen av grova heltidsbrottslingar.Mindre byråkrati, tydliga målSuccessivt har antalet synliga poliser minskat. Ingen kansäkert uppge hur många som arbetar som uniformerad polis iyttre tjänst, men antalet uppskattas till knappt 10.000. Desenaste årens förändringar har också inneburit attbiträdespersonalen minskat och att utbildade poliser därförkan ägna mindre tid åt egentligt polisarbete.De enskilda polisernas kunskap och engagemang har missbrukats genomen trögrörlig och byråkratisk organisation. Flera utredningar bl a frånRiksdagens revisorer och har också konstaterat attpolisorganisationen är ineffektiv och dyr. Mycket av det som kritiseratsåtgärdas , men hela organisationen måste ses över. fickpolisen starkt ökade personresurser, men dålig organisation och lågeffektivitet gjorde att allmänheten fick dåligt utbyte av miljarderna.Av RRV:s granskning framgick t ex att turlistorna "i alltför stor omfattningvar utformade efter personalens krav på bekostnad av verksamhetsintresset".Normalarbetstiden för poliser är . I t ex och Bohuslänfann RRV att av personalen hade 34 timmars arbetsvecka. IVarberg hade de fackliga organisationerna fått igenom tjänstgöringslistorsom gav . ger i huvudsak RRV rätt i sinkritik. egna undersökningar är sådana att de "i alltväsentligt verifierar de iakttagelser om hinder som RRV har gjort".Det nya arbetstidsavtal som träffats inom polisen är ett steg på vägen.Likaså en rad andra åtgärder som genomför. Dock finnsmycket mer att göra, främst vad gäller datorisering och polisensövergripande organisation.Datorsystemen inom polisen medger fortfarande för dålig kommunikationoch informationssökning. Det leder till tidskrävande dubbelarbete. Inomvissa brottstyper, bl.a. mc-brottslighet och ekonomisk brottslighet, ärförövarna långt bättre kunniga och utrustade på IT-området än polisen.Förstatligandet av polisen 1965 framstår i efterhand som ett misslyckande.Det skulle dock vara negativt för polisverksamheten med ytterligare engenomgripande omorganisation. Dock bör organisationen förenklas, i ettförsta steg genom att länsstyrelsenivån slopas samt att Rikspolisstyrelsenssamordnande roll stärks.Ledarskapet och ledningsfunktionen inom polisen måste bli tydligare,modernare och öppnare. De lokala polisstyrelserna måste ges ansvaret förrättstryggheten inom sitt område och sätta upp enkla och tydliga mål. Blandmålen för polisen bör vara:- Alla våldsbrott måste utredas. Sådana brott får inte avskrivas förränpreskriptionstiden inträtt.- Misshandelsbrotten skall minska . Erfaren-heterna från tyder på att det är möjligt att åstadkomma.- Antalet ouppklarade lägenhetsinbrott skall minska från 93procent (!) till 70 procent.Låt polisen göra rätt saker!Polisen gör ofta fel saker. Polisarbetet borde ses över ochvarje uppgift systematiskt prövas: skall detta göras avpolisen eller av någon annan? Polisen skall utföra dearbetsuppgifter den är bäst på. I och med att andelencivilanställda minskat har polisutbildadpersonal fått ta över åtskilliga arbetsuppgifter som kanutföras av civilanställda. Det väsentliga är att helapolisorganisationen kan koncentrera sig på de polisiärahuvuduppgifterna. En radikal utrensning av icke-polisiäraarbetsuppgifter måste ske.Det finns flera arbetsuppgifter som bör överföras till andra myndigheter,t ex:Tillståndsärenden. Polisen handhar olika tillståndsärenden, bl avapenlicenser. Dessa bör kunna handhas av andra myndigheter, främstlänsstyrelsen.Parkeringsfrågor. Parkeringsfrågorna bör bli en helt uppgift.Kontroll av dörrvakter. Även kontroll av dörrvakter bör kunna skötas avandra, i första hand kommunerna, som ju har hand om utskänkningstillstånd.Utbildning av ordningsvakter. Utbildning av ordningsvakter sköts idagsåväl av polisen som av privata säkerhetsföretag. Det borde helt kunna skötasi privat regi.Hittegodsförvaring och -hantering. Skälet till att polisen har hand omhittegods är att hanteringen har visst samband med att spåra stöldgods.Ansvaret för hittegodset bör dock tas över av kommunerna, som i sin tur kansamarbeta med bussbolag eller privata företag.Passfrågor. Passhanteringen bör överföras på och samordnasmed framställning och utfärdande av körkort.Beträffande passfrågorna innebär att poliser måste ta övergränskontrollen från civilanställda. Det innebär en olycklig och felaktigomprioritering av resurser. bör diskutera definitionerna medSchengenmyndigheterna och, om det inte är möjligt att ha civilanställda ipasskontrollen, verka för en ändring av reglerna.I samband med t ex fotbollsmatcher krävs ofta betydande polisinsatser. mån inte arrangörerna kan garantera ordningen i lokalerna eller påarenorna med hjälp av egen personal eller personal från säkerhetsföretag börde åläggas att betala en del av de kostnader som åsamkas polisen.Statsbesök innebär ofta stora kommenderingar och mycket övertid förpolisen. Det drabbar polisverksamheten genom ryckighet och svårighet attplanera arbetstidsuttaget. Det frivilliga hemvärnet samt militärpolis bordekunna ta över huvuddelen av de uppgifter som utförs av polisen.Fungerande medborgarkontor skulle avlasta polisen i åtskilliga frågor.Många förfrågningar som kommer till polisen berör andra myndigheter ellerkommunala förvaltningar. Dessutom kan det finnas praktiska ochekonomiska fördelar med samordning mellan polis och medborgarkontor.Antalet "civilanställda" bör öka så att poliser kan ägna sig åt polisarbete.Idag sköts alldeles för mycket kontorsarbete av poliser. Det minskar polisenssynlighet och är ineffektivt.Idag är det vanligt att poliser skaffar sig specialkompetens genom attvidareutbildas, t ex för att kunna utreda ekonomiska brott. (Den nyaekobrottsmyndigheten har i hög grad rekryterat poliser.) Det är bra och det ärviktigt att det finns utvecklings- och karriärmöjligheter inom polisen.Samtidigt borde revirtänkandet brytas och polisen i långt högre grad skaffakompetens utifrån.Polisorganisationen behöver förnyas, både genom att fler tas in tillPolishögskolan och genom att "civila" rekryteras. Ingen skulle komma påidén att som har ungefär lika många anställda i Sverigesom polisväsendet enbart skulle anställa personer som genomgått en internföretagsskola och att man räknade med att dessa personer stannade resten avlivet på företaget. Polisen måste söka sig bra krafter där man kan få tag i dem oavsett polisiär bakgrund. Det skulle också underlätta för att få kompetentapoliser på gatan.Kriminella mc-gängEtt område som måste prioriteras ytterligare är kampen motkriminella mc-gäng. Denna kamp kan aldrig bliframgångsrik om inte alla myndigheter inser att det inteenbart är polisens sak utan alla myndigheters angelägenhet.Alla myndigheter måste göra sina insatser. Kommunernamåste se till att följs flera av deanläggningar som mc-klubbar hyr eller äger har kommit till istrid med gällande regler. Skattemyndigheterna måstebehandla gängmedlemmar med samma nit som andrasamhällsmedborgare. Men även om andra myndigheteragerar mot de kriminella mc-gängen krävs ändå ytterligareresurser till polisen utöver regeringens förslag.HögerextremisterSamarbetet mellan den öppna polisen och säkerhetspolisenmåste förbättras, inte minst när det gäller kampen mothögerextremister och nynazister. bör få iuppdrag att särskilt överväga hur samarbetet kan fungerabättre.Fler poliser på gatornaFolkpartiets brittiska systerparti har förten kampanj under temat . Det behövsen motsvarande förnyelse i : Fler poliser på gatorna!Närvarande, synlig, polis skapar trygghet och förebygger brott. Det ärviktigt att polisen i tätorterna fotpatrullerar eller cyklar. Med bra tele-kommunikation bör poliser i långt högre grad kunna vara ute en ochen.Polisarbetet och arbetstidens förläggning har i alltför hög grad styrts avpersonalens önskemål. Det borde vara självklart att poliser finns i tjänst närbehovet är störst.Ibland är andra än polisen först på platsen. Ofta kommer försttill en bilolycka. Brandkårspersonalen bör ha resurser och till uppgift att t exfotografera bromsspår och göra enklare iakttagelser. Det skulle avlastapolisen och innebära bättre möjligheter till prioritering.Samarbetet mellan polis och kan, speciellt i glesbygd,innebära att polisens resurser ökar till rimlig kostnad. Den statligaTrygghetsutredningens förslag om att främst skall kunna skötavissa polisuppgifter bör genomföras.För att få långt fler poliser på gatan krävs i första hand omorganisation ochprioritering inom polisen, men det behövs också mer resurser, både genomen ökad intagning till , genom anställning av fler civila förbåde kontors- och utredningsarbete och genom investeringar i främst IT-relaterade system.Vi räknar med att genom de förslag om resursförstärkningar som vi förfram kunna öka antalet poliser i yttre tjänst med ca 1 000. Vi tror vidare attde åtgärder som skisserats tidigare i detta program att rationaliseraorganisationen och lyfta av polisen vissa arbetsuppgifter samt en ökaddatorisering och ett nytt arbetstidsavtal - kommer att motsvara ett hundrataltjänster. Sammantaget skulle ett par tusen poliser kunna komma ut iyttre tjänst ut på gatorna.Våra förslag till ökningar av anslag till polisväsendet avser en ökadantagning av poliser till samt anställning av civil personal.Vidare budgeteras för en intensifiering av polisens insatser mot de kriminellamc-gängen.DomstolsväsendetDomstolarna utgör en hörnsten i rättsstaten. Det är därföroroande att arbetsläget för domstolarna försämrats undersenare år. Målens genomströmningstid ökar liksom målensgenomsnittsålder.Det ständigt pågående reformarbetet när det gäller domstolsväsendetsorganisation och arbetsformerna i domstolarna har inte varit lyckat. Enligtvår uppfattning måste nu en samlad, förutsättningslös översyn göras i formav en parlamentarisk kommitté varefter bör få säga sitt.Även om resursförstärkningar naturligtvis inte är tillräckliga för att på långsikt garantera rättssäkra och effektiva avgöranden, bedömer vi att ytterligarebesparingar i domstolsväsendet inte är möjliga och avsätter därför 100miljoner kronor i vårt budgetalternativ.ÅklagarväsendetEkobrottsmyndighetenFör att säkerställa satsningen på () och bekämpningen av ekobrottsligheten anser vi attfler åklagaraspiranter måste anställas. Vi anslår 6 miljonerkronor motsvarande omkring 18 aspiranter.Tillkomsten av EBM splittrar åklagarorganisationen och verksamhetensamt minskar kostnadseffektiviteten. Vi har föreslagit att RÅ måste hahuvudansvaret för all åklagarverksamhet i hela riket. EBM skall därförsortera under RÅ och då även anslagsmässigt. Därför bör anslagen B 1 ochB 2 slås ihop till ett och samma anslag. Om man så önskar kan EBM görastill en särskild anslagspost inom åklagarväsendets anslag. Genom den nuförordade integrationen av EBM uppnås renodling och kostnadseffektivitetinom åklagarväsendet.Återinför den allmännarättshjälpen!På regeringens förslag har beslutat om en nyrättshjälpslagstiftning som innebär ett rättsligt systemskiftegenom att rättshjälpen blir "generellt subsidiär tillrättsskyddet". Det innebär att den som har en rättsskydds-försäkring som täcker den aktuella angelägenheten inte skallfå rättshjälp. Inte heller skall den som med hänsyn till sittförsäkringsskydd i övrigt eller sina ekonomiska ochpersonliga förhållanden borde ha haft en rätts-skyddsförsäkring kunna få rättshjälp. Den nya rättshjälpenträdde i kraft den 1 december 1997.Folkpartiet liberalerna motsatte sig denna försämring av flera skäl. Vimenade att den står i strid med den europeiska konventionen angående skyddför de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna eftersom detdär stadgas att staten skall ha det finansiella ansvaret för medborgarnasrättshjälp. Enligt vår uppfattning drabbar förändringen genom ändringar påfamiljerättsområdet i första hand lågavlönade kvinnor och vi menar att detfinns stor risk att antalet tvister på det familjerättsliga området kommer attöka betydligt och att dessa kan bli betydligt mer komplicerade än de hadebehövt vara om båda parter hade haft tillgång till juridiskt biträde frånbörjan.Folkpartiet liberalerna anser att bör upphäva beslutet om en nyrättshjälpslag och anslår därför ytterligare medel till rättshjälpen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förebyggande insatser från skola och socialamyndigheter för att minska risken att barn kommer snett i livet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att samarbetet mellan socialtjänst och polisbehöver förbättras,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppmuntran av Farsor och morsor på stan,grannsamverkan och liknande medborgarengagemang,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utvärdering, utifrån frekvensen av återfall ibrott, av insatser för de ungdomar som dömts till vårdinom ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bygga bort brott,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att stärka brottsoffrens ställning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en omläggning av polisarbetet med Eskilstuna-modellen som förebild,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokal anpassning av närpolisverksamheten samtvikten av ökad status och karriärmöjligheter för närpoliserna,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mindre byråkrati, tydliga mål, ledarskapet ochledningsfunktionen inom polisen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en radikal utrensning av icke-polisiära arbets-uppgifter inom polisverksamheten,11. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avordningslagen att också ideella föreningar exempelvis fotbolls-klubbar kan åläggas betala del av polismyndighetens kostnader vidanordnandet av offentlig tillställning i vinstsyfte i enlighet med vadsom anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kriminella mc-gäng,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förutsättningslös och samlad utredning omdomstolsväsendet,14. att beslutar att upphäva rättshjälpslagen (1996:1619)så att den allmänna rättshjälpen återställs till vad som gällde före den1 ,15. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag för anvisar anslagen under ut-giftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställning:Tabell 1: (Utgiftsområde 4 Anslag Regeringens förslag() Anslagsförändring () )den 5 oktober 1999Siw ()()1 Yrkande 4 hänvisat till SoU.