mot · GN02U206 · 1999-10-05 00:00:00 — Detta är specielltviktigt då man inom WTO har påbörjat en diskussion om en ökadliberalisering på jordbruksområdet. Då får inte EU vara den som bromsar föratt försvara sitt eget jordbruk till varje pris. måste också gå i tätenikampen för att EU-ländernas tullar och även kvoter inom jordbruksområdetförsvinner. bör med kraft driva dessa frågor vid Loméförhand-lingarna.Ett annat problem för utvecklingsländerna är EU:s regel om att minst 55procent av en varas värde ska härstamma från ursprungslandet. Dettaförhindrar att utvecklingsländerna med sin billiga arbetskraft blir attraktivaför s k ihopsättnings-industrier. Det försvårar också tillverkning av en radprodukter då ofta är beroende av komponent-import. För att geutvecklingsländerna en chans att finna en väg bort från biståndsberoendemåste handeln uppmuntras. EU bör se över regeln om ursprungsland.En oroande hög andel av EU:s bistånd är livsmedelsbistånd. Syftet har oftavarit att bli av med EU:s eget livsmedelsöverskott. Effekten för mottagarenär dock förödande eftersom det riskerar att slå ut deras egna jordbruk.Biståndet har minskat men det bör upphöra helt och endast tillämpas vidkrissituationer.EU-biståndet har också kritiserats för en alltför ogenomtränglig byråkrati.Denna leder till att utbetalningar försenas, vilket försvårargenomförandet av biståndsinsatser. bör verka för att EU:s bistånd iökad utsträckning sker i form av programstöd istället för projektstöd.Stödet till länderna i är mycket viktigt och det ärbra att EU satsar en stor andel av biståndet på det. De nya demokratierna iEuropas närhet är värda allt stöd som behovet fortfarande äroerhört stort i andra världsdelar. liberalerna känner sympati förEU:s starka betoning av demokrati i sin biståndsgivning. kan hamycket att lära av EU inom detta område. Men vi känner också en oro för attde fattigaste länderna blir allt mindre attraktiva för biståndsinsatser frånEU:ssida. EU kan här hämta inspiration från fattigdomsinriktade bistånd.Regeringen bör verka för att en balans mellan AVS-staterna samt de nyademokratierna i upprätthålls i EU:s biståndsgivning.Sverige bör inom EU, såsom i alla andra internationella sammanhang,verka för att medlemsländerna i sina nationella budgetar fullföljer FN:srekommendation om att av BNI ska avsättas till bistånd.Folkpartiet liberalerna anser även att kontoret som hanterar EU:skatastrofbistånd, ECHO, bör läggas i Sverige.Bistånd till ÖsteuropaSveriges samarbete med länderna i Central- och Östeuropahandlar, som liberalerna många gångerframhållit, inte om samma saker som samarbetet medländerna i tredje världen. Det grundläggande i Öst- ochCentraleuropa är att bryta den förlamning som decennierskommunistiskt styre inneburit och återknyta band mellanEuropas olika delar som brutits mot medborgarnas vilja.Det viktigaste är att länderna i Öst- och så fullständigt sommöjligt kommer med i det demokratiska olika institutioner ochintegreras i det normala ekonomiska utbytet mellan olika europeiska länder.EU bör vara öppet för alla demokratiska länder som helt eller delvis ligger iEuropa. Även om det kan ta innan länder som , ochVitryssland är fullvärdiga medlemmar är det viktigt att denna princip, medsin grund i , hålls levande.Samarbete och bistånd i många former kommer att vara nödvändigt underlång tid framåt, i första hand för att möjliggöra en snar integrering avländerna i Öst- och i det europeiska samarbetet. villvi uttrycka vår oro för att det bilaterala såväl som det multilaterala biståndettill dessa länder i alltför hög utsträckning används till att finansieraanpassningen till gemenskapens aquis, på bekostnad av insatser till attförbättra ländernas sociala sektor.Budgetpropositionen,enprocentsmålet ochbegränsningsbeloppUnder har svenskt bistånd sänkts från nivån 1 %till av bruttonationalinkomsten. säger nejtill denna ständiga nedprioritering av biståndet. Att biståndetenligt regeringens förslag endast skall uppgå till 0,72 procentav BNI är oacceptabelt.Vi föreslår att biståndet höjs med . Den totalabiståndsramen uppgår därmed till av BNI. Vi föreslår attbiståndet även höjs successivt åren därefter. Vi har reserverat utrymme förfortsatta stegvisa höjningar . Vi anslår 2200respektive utöver regeringens anslag för åren 2001 och2002. Med vårt förslag kommer den totala biståndsramen att uppgå till 0,84respektive av BNI , att jämföra medregeringens alternativ där biståndet stannar vid 0,73 respektive 0,74 procentav BNI. Den ökningstakt föreslår innebär att biståndet åter når enprocent av BNI , alltså . Med regeringensföreslagna ökningstakt dröjer det innan enprocentsmålet uppnås.Mer bistånd ger mer, men är ändå alltid för lite i förhållande till de globalabehoven. Effektivare bistånd ger också mer, men inte mer utrymme förmindre bistånd eftersom behoven alltid är större än allt bistånd man kan fåfram. liberalerna håller fast vid att enprocentsmålet för det totalasvenska u-landsbiståndet skall vara något mer än bara vackra ord. För oss ärdet ett moraliskt grundat åtagande mot de fattiga länderna som åter böruppfyllas möjligt. I en situation med enorma behov av katastrofhjälpoch omfattande behov av bistånd till stöd för demokratiska och ekonomiskareformprocesser är det inte svårt att se angelägna ändamål för vår u-hjälp.Biståndsminister anförde att företagna begränsningaravseende utvecklingssamarbetet inte innebar att några pengar försvann, utanatt de blev disponibla . I budgetpropositionen framkommer dock attav de som stoppades av årets biståndsutbetalningaråterges enbart . Det saknas alltså 900miljoner kronor för att regeringen skall fullfölja sina utlovade åtaganden.Samtidigt lägger den socialdemokratiska regeringen återigen en begränsningpå utgiftsområdet för det internationella utvecklingssamarbetet. Ännu engång tvingas tidigare åtaganden skjutas upp och möjligheter att agera vidhastigt uppkomna situationer försvåras eller omintetgörs. Förtroendet försvenskt utvecklingssamarbete riskerar att urholkas och biståndets inriktningoch måluppfyllelse försämras allvarligt.Det är viktigt att slå fast att regeringens nedskärningar inom bistånds-politiken inte kan motiveras med uteblivna resultat. Biståndet har ihög grad bidragit till positiva resultat. Investeringar i "mänskligt kapital"harexempelvis ofta varit mycket framgångsrika. Biståndet har främjatläskunnighet, försett människor med rent vatten, lärt dem vikten av hygienoch gett dem tillgång till en fungerande hälso- och sjukvård. Stödet tilldiktaturernas offer i och södra har inte bara varithumanitärt motiverat utan har också förbättrat förutsättningarna för dendemokratisering som pågår. Lyckade biståndsinsatser hamnar sällan itidningen men de existerar likafullt och är många. De som hävdar att biståndär onödigt saknar grund för sitt påstående.BudgetanslagenFN:s utvecklingsprogram UNDP spelar en central roll inomFN:s utvecklingsverksamhet. Vi föreslår att UNDP anslåsytterligare 40 miljoner kronor.FN:s hjälporganisation för palestinaflyktingar UNRWA anslås ytterligare20 . För UNIFEM, för kvinnor, anslåsytterligare 20 miljoner kronor.Vi föreslår att delposten Multilaterala konfliktförebyggande insatser ökasmed 50 miljoner kronor.International är ett institut med säte i . Dess syfte är blandannat att arbeta för fria val och underlätta när sådana genomförs. Folkpartietanser att den verksamhet som bedrivs vid International är mycketangelägen. brottas fortfarande med sena inbetalningar frånstiftarländerna. En garantifond skulle lösa dessa problem. Den skulle kunnaanvändas för att överbrygga sena inbetalningar från andra länder ocheventuella underskott. Vi föreslår en ökning av delposten Övriga mindreinsatser inom anslaget Övrigt multilateralt samarbete med 20 miljoner kronorsom öronmärks för att International ska kunna inrätta en garantifond.Detta belopp ska vara utöver det grundbelopp som institutet förväntas få.Den globala miljön är en överlevnadsfråga för mänskligheten. börspela en pådrivande roll i det internationella miljöarbetet i synnerhet när detgäller vattenfrågor. förslår att multilaterala miljöinsatser fårytterligare utöver regeringens förslag. För övrigtmultilateralt samarbete anslås ytterligare till utsatta barnifattiga länder. För det totala multilaterala utvecklingssamarbetet anslårFolkpartiet ytterligare utöver regeringens anslag.Det bistånd som förmedlas via enskilda organisationer har stor betydelsebl.a. för att stärka det civila samhället i mottagarländerna. Vi föreslår attdenna anslagspost höjs med 215 miljoner kronor.Vi förespråkar en något starkare inriktning på södra . För Sydafrikainnebär det ett ökat anslag på ytterligare utöverregeringens anslag.Eritrea har av krig bakom sig och är nu äntligen på väg att byggaupp landet under fredliga förhållanden. Landet är i skriande behov avbiståndsinsatser. går utvecklingen alltför långsamt vad gällerdemokratiutvecklingen. Här återstår mycket att göra. föreslår ettpåslag på till utöver regeringens förslag.Dessutom föreslås ytterligare till samt 20miljoner kronor ytterligare till . För och , sominte kan uppvisa några påtagliga demokratiska framsteg, föreslås en sänkningav biståndet med 35 respektive 55 miljoner kronor.Mot bakgrund av vår kritiska uppfattning om bristen på demokratiskutveckling finner vi det även naturligt att sänka biståndet till . Viföreslår att Vietnam-ramen sänks med och att inga nyaåtaganden görs förrän landets regim visar en politisk vilja till demo-kratisering. Likaså föreslås en sänkning av biståndet till med ytterligare25 miljoner kronor.Sverige har en lång erfarenhet av samarbete med . Dålandsstrategier arbetas fram bör inriktningen vara på demokratiinsatser samtfattigdomsbekämpning (främst utbildning och vatten). Vi föreslår att anslagetLatinamerika ökas på med 130 miljoner kronor.Dessutom vill vi öka anslaget till /med ytterligare 40miljoner kronor. För det totala bilaterala utvecklingssamarbetet anslårFolkpartiet ytterligare utöver regeringens anslag.Våra ändringsförslag i förhållande till regeringens budget:Tabell 1. Multilateralt utvecklingssamarbete:Tabell 1: (UNDP + 40 )HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den utredning om de biståndspolitiska målensom regeringen har aviserat bör tillsättas ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att göra demokratimålet överordnat delmålen idet svenska biståndet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om det så kallade oberoendemålet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om att handelns betydelse som utvecklingsmotormåste betonas starkare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett särskilt åtgärdsprogram för demokrati-biståndet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i de fall bistånd skall bedrivas i diktaturstater,totalitära stater eller stater som ej tillåter flerpartisystem skall det skevia enskilda organisationer,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att undvika bilaterala biståndsengagemang iländer vars regimer inte strävar efter demokratisering,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att informationstekniken bör bli ett viktigt inslagi svenskt demokratibistånd,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör ta fram en särskildrapport för läget i våra mottagarländer beträffande demokrati ochmänskliga rättigheter,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör stödja de i /föreslagna ändringarna av ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att såväl bilateralt som multilateralt börintensifiera arbetet med att försvara och förbättra skyddet för demänskliga rättigheterna,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättsstatens betydelse för utveckling,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att mer kraftfullt stödja ekonomiska reformer ide nya demokratierna,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bistånd skall ges i former som inte snedvridermottagarländernas ekonomier,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prioriteringar av kunskapsöverföring ochinvesteringar i "det mänskliga kapitalet",16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljö och bistånd,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att satsningar på frågor som rör sexuell ochreproduktiv hälsa bör föras in i de bilaterala förhandlingarna,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hälsoproblemen i ,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att barnen måste ges särskild uppmärksamhet ibiståndspolitiken,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett genusperspektiv och att arbetet inombiståndet med att öka jämställdheten mellan kvinnor och män börintensifieras,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betydelsen av enskilda organisationers bistånds-arbete,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samspelet mellan bistånds- och flyktingpolitiken,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU och ,24. att till A1 Biståndsverksamhet för budgetåret 2000anvisar utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes ,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den totala biståndsökningen till 0,80, 0,84respektive av BNI för ,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återgång till enprocentsmålet ,27. att med avslag på regeringens förslag, till riksdags-beslut i motsvarande delar, bemyndigar regeringen att göra de ut-fästelser och åtaganden som förordas ovan i motionen beträffandemulti- och bilateralt utvecklingssamarbete enligt tabell 1 och 2.Stockholm den 4 oktober 1999Lars ()()()()()()()