mot · GM02N9 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N9av och ()med anledning av skr. 1998/99:59 Öppen handel - rättvisa spelreglerDe internationella kontakterna och handelsförbindelserna harvarit och är en oundgänglig förutsättning för tillväxt i densvenska ekonomin och därmed den höjning avlevnadsstandard och välfärd som skett under helaindustrialiseringen. Som en liten öppen ekonomi med ettstort internationellt beroende har ett starkt intresseav att handelsförbindelser och andra internationella utbytenkan ske så obehindrat som möjligt, men inomramen för ett fungerande system av rättsregler ochöverenskommelser. Därför är fortsatta förhandlingar inomWTO om ytterligare liberaliseringar av handeln ochförbättring av de internationella spelreglerna mycketangelägna från svensk synpunkt.Det är ingen slump att frivilliga överenskommelser som syftar tillförbättringar kallas liberaliseringar. Även länder och regimer som på intetsätt kan kallas liberala inser i praktiken att förändringar iliberaliserande riktning gynnar också den egna nationen. skaparockså liberaliseringar inom handelns område på lång sikt ett tryck pådemokratiseringar i auktoritära och odemokratiska länder.Liberalisering av världshandeln har varit en motor för tillväxt i olikaländer. Det är de länder som varit öppna mot omvärlden som lyckats bäst setti ett längre perspektiv. Det finns en oro främst i i-länderna för attkonkurrens från låglöneländer ska slå ut företag och jobb i industrivärlden.Men erfarenheten från vår egen industrialiseringsprocess visar att vår ökadeöppenhet mot omvärlden ledde till tillväxt och ökad sysselsättning både iSverige och de länder vi handlat med. Att försöka skydda sig mot omvärldengenom tullar och andra handelshinder kan verka tryggt på kort sikt men lederbara till förstelning, sämre standard och lägre sysselsättning.Den finansiella oron har lett till att regleringsivrare avolika slag gripit tillfället att propagera för allehanda slag av handelshindersåsom regleringar, skatter och andra ingrepp. Sådana förslag bygger dock iflera avseenden på en felsyn. De utgår från att det är "en ohämmadmarknadsekonomi" som orsakat krisen. Så är inte alls fallet. Det är i ställetfrämst de länder som präglats av regleringsekonomi och bristande demokratioch insyn som drabbats värst, och är tydliga exempel.En liberal marknadsekonomi innebär öppenhet och snabb spridning avinformation. Den finansiella krisen har drivits fram av t.ex. dold kredit-givning till dåliga företag, mer eller mindre dolda kopplingar mellan stat,banker och vissa företag etc. Detta är raka motsatsen till marknadsekonomisköppenhet. Det är trycket från de internationella finansmarknaderna som lagtkriserna . När de enskilda länderna och deras företag kommit underfinansmarknadernas granskning har bristerna uppenbarats.Arbetet för en öppnare handel måste fortsätta, både för ekonomins ochdemokratins skull. Vi delar därför uppfattningen att det behövs en ny WTO-runda med en bred inriktning. Med en bred inriktning och omfattande ettstort antal länder ökar sannolikheten för att varje land kan finna någotpositivt för egen del i denna process. Områden som är aktuella är jordbruk,tjänster och t.ex. frågor som rör elektronisk handel, sambandet mellan handeloch investeringar, konkurrenspolitik och offentlig upphandling.Handeln med jordbruksprodukter är, som sägs i skrivelsen, en nyckelfråga.Den senaste tidens problem omkring jordbruksförhandlingarna inom EUvisar på behovet av liberaliseringar inom detta område. Det är en riktigbeskrivning som regeringen ger i skrivelsen:Den jordbrukspolitiskt reglerade högprislinjen inom EG och ett antal andra i-länder driver produktionen inom dessa länder och resulterar i enöverskottssituation. Utöver att konsumenterna belastas genom högalivsmedelspriser har skattebetalarna att bidra till avsättningen av dennaöverskottsproduktion i form av budgetkostnader för intervention ochexportbidrag. Härutöver missgynnas också producenterna i avkonstlat låga priser på världsmarknaden.Mot denna bakgrund är agerandet av Sverigesjordbruksminister i de avslutadejordbruksförhandlingarna inom EU anmärkningsvärt därSverige accepterat att kostnaderna för jordbrukspolitiken skaöka.Ett expanderande område är tjänstehandeln. Två tredjedelar av produktion-en i består av tjänster medan handeln med tjänster är mindre änhandeln med varor. Det finns ett betydande behov av avregleringar och bort-tagande av handelshinder för tjänstehandeln i de kommande förhandlingarna.Förutom de finansiella tjänsterna är transporterna ett sådant område.Regeringens skrivelse är förhållandevis insiktsfull när det gäller nyttan avett fritt varu- och tjänsteutbyte. Regeringen vill i WTO-förhandlingarna gåvidare för att nå en ökad öppenhet för tjänsteutbytet. Det är märkligt attdenna insikt om öppenhetens och konkurrensens positiva effekter i fråga omvaru- och tjänstehandel inte finns hos regeringen när det gäller den inhemskaproduktionen av tjänster. Då hyllas i allmänhet (det offentliga) monopolet påett sätt som är uteslutet när det gäller utrikeshandel. I t.ex. Konjunkturrådetsrapport Vägen till välstånd redovisas hur mycket sämre med-borgarnas möjligheter att få rättelser av felaktigheter och förseningar, att fåinformation, att kunna utöva kvalitetskontroll och att kunna byta leverantörär när det gäller de tjänster som det offentliga tillhandahåller och där intekonkurrens är tillåten. Det är anmärkningsvärt och beklagligt, och medförstora kostnader och besvär för den enskilde, att de insikter om fördelarnamed öppenhet och konkurrens som regeringen ändå tycks ha när det gällerutrikeshandel helt saknas vad gäller de offentliga tjänsterna.Det är möjligt att det behov av multilaterala regler för investeringar sominte kunde lösas genom de MAI-förhandlingar som fördes inom kanlösas inom WTO. Det är av stor vikt att man kan nå fram till överens-kommelser som ger stabila ramar för internationella investeringar och somsamtidigt tar hänsyn till olika berörda parters legitima intressen.Sverige har ett intresse av att konkurrensfrågor också beaktas i ettinternationellt sammanhang. Enligt skrivelsen har sambandet mellan handeloch konkurrens studerats inom WTO under ett par års tid. Det är positivt omdet går att nå multilaterala överenskommelser som stärker konkurrens-politiken. Nära kopplat till detta område är antidumpningsreglerna. Dessaanvänds ofta i praktiken som handelshinder. bör i förhandlingarnaeftersträva att möjligheterna att åberopa antidumpningsklausuler begränsas.Handeln med immateriella rättigheter kommer att expandera underkommande år. Det s.k. om handelsrelaterade aspekter avimmaterialrättigheter inkorporerades med det multilaterala handelspolitiskaregelverket i samband med WTO:s tillkomst. Implementering av avtaletpågår. Även om regeringens bedömning att det därför inte är troligt att någrastörre förändringar kan ske är riktig är det angeläget att vårt intresse avsuccessiva anpassningar av avtalet till den moderna utvecklingen, bl.a. pådataområdet, sker.I ett stort antal länder sker den offentliga upphandlingen endast i begränsadomfattning i konkurrens. Med ett stort antal multinationella företag skulleSverige ha mycket att vinna på att upphandlingen i ökad utsträckning skeddei konkurrens. Men detta är inte enbart ett egenintresse för eller andrai-länder. Liberaliserades den offentliga upphandlingen skulle medborgarna ide länder det gäller få ut mycket mera av den offentliga verksamheten. Sommed ökad frihandel i stort skulle detta leda till att båda parter skulle vinna.Handel och miljö är en delvis kontroversiell fråga inom WTO. Många fruktar att i-länderna använder miljökrav som dold protektionism.Ökad handel bör åtföljas av en effektiv miljöpolitik. Om miljöfrågor skakunna inkluderas i en kommande WTO-runda krävs en uppläggning så attäven kan se en nytta i en förhandling.Internationell handel och arbetsvillkor är ett mycket kontroversielltområde. Många fruktar med rätta att de krav på förbättrade arbets-villkor i som ställs av i-länder i själva verket är en form avprotektionism. Det är berättigat att ställa frågan varför inte ska hamöjligheten att arbeta sig upp ur fattigdom på samma sätt som de nuvarandei-länderna gjorde under sin industrialiseringsprocess. har det visatsig att de krav som konsumenterna i i-världen ställer på de produkter sombjuds ut kan vara ett kraftfullt instrument för att via de multinationellaföretagen driva fram bättre arbetsvillkor och utbildning i de därdessa företag är verksamma.Den elektroniska handeln växer starkt. Det är oklart om viktiga handels-politiska aspekter av elektronisk handel täcks av nuvarande WTO-regler. Detär angeläget att det finns ett fungerande regelverk som inte i onödan hindrardenna handel.Tvistlösningssystemet inom WTO bör ses över. I det s.k. banankrigetmellan och hävdar båda parter att man anpassat sig till WTO:sregler. Förutom det beklagliga att man från EU-håll över huvud taget givitsig in på något som i praktiken liknar protektionism visar detta fall att fråganom hur ska efterlevas behöver lösas. bör inom EUvara pådrivande när det gäller liberaliseringar av handeln. Det gäller inteminst att öppna EU-marknaden för utanförstående.Sammantaget är det oerhört viktigt att den kommande WTO-rundan kanleda till fortsatta handelsliberaliseringar till nytta för människorna i både i-och u-länder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de förhandlingar om liberaliseringar av handeln och förbättringarav de handelspolitiska spelreglerna som väntas starta inom WTO nästa år.Stockholm den 25 mars 1999Runar ()()