mot · GN02Ub499 · 1999-10-05 00:00:00 — Oavsett orsaken innebär den lägre genomströmningenen ekonomisk påfrestning för utbildningsarrangören utöver den merkostnadsom tillkommer för utveckling av läromedel och kursplanering. Resurstilldel-ningssystemet måste ta hänsyn till den lägre genomströmningen inomdistansutbildningen. Regeringen bör återkomma med förslag till hur dettakan genomföras som utbildningskvaliteten, och motiven för den-samma, bibehålls. Detta bör ges regeringen till känna.Viktigt är dock att staten fortsättningsvis tar det ekonomiska huvud-ansvaret för distansutbildningen medan kommunerna kan svara för de lokalaförhållandena såsom att iordningställa studiecentra om sådana inte finns.Likaså bör de som studerar hel- eller halvtid på distans ha samma rätt tillstudiemedel som de som deltar i traditionell utbildning genom att fysisktnärvara vid högskolan.2.6 InternationaliseringI en utbildningsstruktur på eftergymnasial nivå skall en lång rad behovtillgodoses. är det viktigt att inte skapa ett lappverk därmeritvärdet av genomgången utbildning är oklart. Inte minst måsteutbildningarna vara gångbara inom övriga EU-länder och även i ettinternationellt perspektiv i övrigt. Utbildningen måste ges ett sådantinnehåll att individen efter avslutade studier - av olika längd - kan gesutbildningsbevis eller examina som har ett tydligt och väl käntmeritvärde på arbetsmarknaden. Meritvärdet skall vara gångbart, intebara i utan även internationellt. Omvänt måste det svenskahögskoleväsendet bli mer flexibelt vad gäller att tillgodoräknautbildningar från utländska lärosäten. Därför måste ett väl fungerandetillgodoräknande, ett ekvivalveringssystem av utländsk utbildning, finnasför att kvalitetspröva såväl det svenska som utländska kursutbudet. Detekvivalveringssystem för studier utomlands som råder gör att mångastudenter får problem dels i meritvärderingen till antagningen tillutbildningar, dels i ansökningsprocessen för att erhålla studiemedel. I entid med allt mer tilltagande internationalisering i utbildningarna och ettökat internationellt utbyte mellan svenska och utländska lärosäten måsteinstrumenten för meritvärdering följa med i utvecklingen. Det behövsgemensamma internationella initiativ för fungerandeekvivalveringssystem som är generöst och som tar hänsyn till eventuellasärarter i respektive medlemslands utbildningssystem. I första hand börett ekvivaleringssystem utarbetas inom ramen för EU. Regeringen har ettansvar att föra fram frågan inom EU. Detta bör ges regeringen till känna.2.6.1 Akademiker med invandrarbakgrundInvandringen till har fört med sig kunskaper som i storutsträckning förblir outnyttjade. Många invandrare har en kvalificeradeftergymnasial utbildning eller högskoleutbildning i bagaget. De kan fåsin utbildning värderad och översatt efter motsvarande svensk ellerinternationell standard. Detta är dock inte tillräckligt. Problemen kvarstårför många som inte kommer in på arbetsmarknaden dels för att de saknarpraktik och kontakter, dels för att det i vissa fall krävs kompletteringar avtidigare utbildning. De bör därför erbjudas att komplettera sin utbildningeller justera upp denna för att vara likvärdig med den utbildning somnyutexaminerade har. Vidare bör det inom denna utbildning ges enkvalificerad språkundervisning i svenska och fackspråk. Detta bör gesregeringen till känna.2.7 Forskningsfrågor2.7.1 Forskningen vid mindre och medelstora högskolorEnligt den forskningspolitiska utredningen 2000 som presente-rades "förutsätter ytterligare utbyggnad av de fastaforskningsresurserna vid de små och medelstora högskolorna att antaletforskarutbildade lärare ökar och att forskningen vid högskolorna visar siguppfylla kvalitetskriterierna t.ex. genom att andelen medel som erhålls ivetenskaplig konkurrens från forskningsråden ökar".Detta innebär rimligen också högt ställda krav på statsmakterna, och demindre och medelstora högskolorna måste ges möjlighet att bevisa sinvetenskapliga kvalitet. Vid många, främst mindre, högskolor finns inteförutsättningarna för att konkurrera om forskningsmedel med någotsånärlikvärdiga förutsättningar som de stora högskolorna och universiteten. Högreutbildning skall bedrivas på vetenskaplig eller konstnärlig grund. En egenforskning är därmed nödvändig för att säkra grundutbildningens kvalitet vidalla lärosäten. Dels måste lärosätets egna lärare ges möjlighet att forska föratt vidareutvecklas i sin roll, dels är högskolornas forskning viktig för attkunna attrahera nya lärare och forskare.De skrivningar som fanns med i regeringens proposition 1998/99:94 Vissaforskningsfrågor om de nya högskolornas forskning är därför djupt otillfreds-ställande. En medveten kvalitetssatsning måste följa på den expansion somskett. Detta måste också innebära ökade resurser till alla lärosäten för attbygga upp och kvalitetssäkra den egna forskningen och därmed möjliggöraen prövning för fortsatt ökade forskningsresurser i den kvalificeringstrappavi föreslagit ovan. Staten har ett ansvar för att dessa forskningsmiljöerkommer till stånd och att högskolorna ges förutsättningar att själva utvecklasin forskning och därmed att konkurrera om forskningsmedel till exempelfrån råden. Det finns därför skäl att nu lägga fast en plan för att bygga uppoch stärka forskningsmiljöerna vid alla landets högskolor. Regeringen böråterkomma med förslag kring en sådan plan. Detta bör ges regeringen tillkänna.2.7.2 Myndighetsstrukturen för forskningsfinansieringEnligt den forskningspolitiska utredningen bör myndighetsstrukturen förforskningsfinansiering renodlas till fyra nya forskningsråd, motsvarandede fyra vetenskapsområdena. Detta förslag är också det som väckt störstdebatt och blivit mest kritiserat. Debatten visar tydligt att det krävsytterligare överväganden inför ett beslut om en förändradmyndighetsorganisation. har tidigare efterlyst besked frånregeringen kring hur strukturen för denna kan göras enklare och meröverskådlig. Vi har särskilt pekat på behovet att också tryggafinansieringen för den tvärvetenskapliga forskningen, som till exempelmiljöforskning, forskning om lärande och socialvetenskaplig forskning, iden fortsatta beredningen. Regeringen bör återkomma med förslag kringdetta. Detta bör ges regeringen till känna.En tänkbar modell för den framtida forskningsfinansieringen skulle kunnavara att de fyra forskningsråd och den samverkansnämnd som denforskningspolitiska utredningen föreslår kompletteras med ett mindre antaltvärvetenskapliga råd, motsvarande angelägna forskningsinsatser som intepassar in i de disciplinärt orienterade råden. Dessa bör självfallet varaforskarstyrda och ge anslag baserade på inomvetenskapliga kriterier. Antaletråd, liksom deras syften och anslag, bör prövas återkommande och dåförslagsvis i anslutning till de forskningspolitiska propositionerna.Ytterligare en modell skulle kunna vara en medveten satsning på att stärkaforskningsrådens samverkansnämnd, som också föreslogs i utredningen, ochförbättra dess möjligheter att finansiera tvärvetenskapliga projekt. Detta bör iså fall förenas med en medveten satsning på utbyggnad av sektoriellt motiverade forskningen.Vad gäller statens övergripande roll anser att grundforsk-ningen och forskarutbildningen är ett särskilt statligt ansvar. Det är endastgenom en god grundforskning och forskarutbildning som kunskapsförsörj-ningen till den tillämpade forskningen kan säkras, och därmed svensktnäringslivs konkurrenskraft tryggas. Emellertid kan diskuteras,som Forskning 2000 förtjänstfullt gör, vilken gränsdragning som egentligenråder mellan grundforskning och tillämpad forskning. Det händer att likhets-tecken sätts mellan grundforskning och disciplinärt orienterad forskning.Centerpartiet vill framhålla att också tvärvetenskaplig forskning kan varagrundforskning, vilket inte alltid framkommer i diskussioner om forsk-ningspolitik. Mycket grundforskning bedrivs också över de traditionelladisciplinära gränserna, vilket inte alltid uppmärksammas i forsknings-finansieringen. Staten bör rimligen ha ett ansvar, utöver vad regeringen före-slagit i propositionen 1998/99:94, för att främja gränsöverskridande perspek-tiv och tvärvetenskaplig forskning. Detta bör ges regeringen till känna.2.7.3 En samlad forskningsbudgetEn svårighet för forskningspolitiken är att samhället saknar överblicköver de samlade offentliga forskningsresurserna och att prioritering avforskning därigenom blir svårare. ansvarar för drygt hälften av de offentliga medlen till forskning. Den andrahälften består av sektorsmedel och kontrolleras av en mängd andradepartement samt ett antal olika forskningsråd. De olika departementensforskningsanslag är i sin tur utspridda på en rad olika statliga verk.Oavsett hur den framtida myndighetsstrukturen för forskningsfinansieringutformas, kommer den offentliga forskningsfinansieringen att vara för-hållandevis oöverskådlig, inte minst då varje myndighet föreslås få ansvarför den egna uppdragsforskningen. Sammanställningar av strukturerna förforskningsfinansiering visar tydligt på behovet av att skapa en samlad bild avhur offentliga medel för forskning används. anser att enordning bör prövas där all offentlig forskningsfinansiering bör redovisas i ensamlad forskningsbudget. Detta bör ges regeringen till känna.2.7.4 ForskningsstiftelsernaEn viktigt princip för är att forskningen som huvudregelbör vara forskarstyrd. Statsmakternas behov av forskning bör tillgodosesgenom den konstruktion som såväl utredning som proposition förordar,nämligen genom myndigheters beställningsforskning. De särskildaforskningsstiftelserna kan tillföra värdefulla resurser till svenskforskning, om de får användas fritt i enlighet med urkunderna.Centerpartiet motsatte sig den socialdemokratiska regeringenslagändring, innebärande att regeringen fick ändra i förordnandet rörandehur statliga stiftelsers styrelser utses. Vår kritik i det principielltfelaktigai detta förfarande kvarstår, även då ändringarna av stiftelseurkundernakvarstår. föreslog i en motion (1996/97:L6) med anledningav ändringen i stiftelselagen att regeringen i statliga stiftelser skulle fågöra sådana ändringar av urkunderna att regeringen fick utse högst entredjedel av ledamöterna. Detta förslag äger fortsatt giltighet rörande hurstiftelsernas styrelser skall utses i framtiden.Även om förordnandet nu ger regeringen utrymme att utse stiftelsernasstyrelser och regeringen utfäster sig att alltid låta forskare vara delaktiga istyrelserna, så är det fel att stiftelsernas styrelser skall utses av regeringenoch att stiftelserna för sin bidragsgivning därmed blir beroende avregeringens intentioner. förordar att stiftelsernas styrelserskallutses i enlighet med den ordning som gäller för grundforskningsrådenoch att regeringen skall få utse högst en tredjedel av ledamöterna. Detta börges regeringen till känna.2.7.5 Det fortsatta beredningsarbetet kring forskningsfrågornaDen forskningspolitiska utredningen menade att dess slutbetänkandeborde utgöra grunden för en fortsatt diskussion om den svenskaforskningspolitiken. Det blev också en hel del diskussion kringbetänkandet. Den diskussionen bör inte avstanna med den nupresenterade reformen. Många viktiga frågor, såsommyndighetsorganisationen, tvärvetenskapens finansiering ochforskarutbildningen, återstår att lösa och förtjänar en fortsatt breddiskussion också utanför Utbildningsdepartementet.Den fortsatta beredningen av forskningspolitiken bör därför inte ske internti . förutsätter att regeringen kommer att låtaberedningen ske i en dialog med alla forskningspolitikens intressenter.Samtidigt bör forskningspolitiken förankras bland alla partier.Regeringen bör därför inbjuda såväl de politiska partierna som forsknings-intressenterna till överläggningar inför den fortsatta beredningen av forsk-ningspolitiken. Detta bör ges regeringen till känna.2.7.6 Nationellt inom ITSI enlighet med vad tidigare föreslagit anser vi att ettnationellt inom ITS, ,bör inrättas vid . Den moderna informationstekniken iallmänhet, och ITS i synnerhet, är ett betydande stöd för att uppnå detrafikpolitiska målen. ITS är ett kunskapstema som fokuserar på IT somett verktyg för att förbättra trafiksäkerhet och miljö samt ökaeffektiviteten och framkomligheten i trafiksystemet. I Regionen en nationell och unik bas för uppbyggnad och etablering av ettnationellt kompetenscentrum.Den viktigaste aktören i denna uppbyggnad är organiserar forskning, utbildning och samverkan med samhället itematiska profil- eller utvecklingsområden med ambitionen att inom dessavara regionalt förankrad, nationellt ledande och internationellt intressant. Ettled i detta är att genom forskarskolor i samarbete med andra lärosäten byggaupp en gemensam bas av forskarutbildade inom ITS-området. Målsättningenär att skall förvärva rätt att examinera doktorer i ämnensom är relevanta för kunskapsområdet ITS. bör anslaget tilldenna beräknas under utgiftsområde 22. Detta bör ges regeringen till känna.3 Studiesociala frågor3.1 StudiefinansieringssystemetCenterpartiet presenterar i en särskild motion sitt förslag till nytt studie-finansieringssystem som svar på regeringens proposition. Vårt mål är attbidrag och lån skall utgöra vardera av totalbeloppet i studie-medelssystemet. Återbetalningen utformas som ett modifieratannuitetslån och fribeloppet höjs till två basbelopp.Centerpartiets förslag innebär att skuldbördan blir hanterlig för allastudenter och att möjligheten att undvika lån blir större genom ett höjtfribelopp.3.2 Studenterna och transfereringssystemen3.2.1 ArbetslöshetsförsäkringenGenom den nya lag om arbetslöshetsförsäkring som antogs 1997 ochAMS tolkning av denna har studenter, som är berättigade till utbetalningfrån arbetslöshetsförsäkringen, kommit att mista denna ersättning undersommamånaderna. Förändringen har inneburit svåra påfrestningarframförallt för äldre studenter, ofta med försörjningsansvar. Det harförekommit att studenter tvingats avbryta sina studier för att åter få rätttill ersättning. Varken enskilda eller samhället tjänar på en sådanordning.Effekten var uppenbarligen inte avsedd. Lagen bör därför ändras på ettsådant sätt att det klart framgår att studenter även framgent skall ha rätt tillersättning från arbetslöshetsförsäkringen i de fall de inte kan finna jobbunder sommarmånaderna. bör utan föregående beredning kunnabesluta om detta.3.2.2 SocialbidragOckså socialtjänstlagen berör studenternas situation. Kommunerna hargenom ny lagstiftning rätt att begära motprestationer av ungdomar under25 år samt av studenter som erhåller socialbidrag. Lagen har tillkommit iett läge där många studenter tvingas ansöka om socialbidrag dåkonkurrensen om feriearbeten blivit allt hårdare.Motiven för att begära motprestationer av ungdomar är lättförståeligt dådet handlar om att förhindra passivisering av ungdomarna. Detta gälleremellertid inte för studenter. Då de i många fall har sina studier att återvändatill torde behovet av aktiveringsåtgärder vara begränsat. Socialtjänstlagen bördärför ändras så att studenter inte omfattas av kravet på motprestationer avsocialbidragstagaren. bör utan föregående beredning kunnabesluta om detta.3.2.3 BostäderTrots att det viktigaste inslaget i den studiesociala miljön är enfunktionell bostad fortsätter bostadssituationen för studenter attförsämras. Det framgår bland annat av SFS årliga bostadsrapport. Antaletutbildningsplatser på högskolorna har ökatkraftigt vilket lett till att allt fler studenter flyttat till högskoleorterna.Detta utan att byggandet av studenbostäder ökat i samma takt. finnscirka 63 000 studentbostäder i vilket innebär att avSveriges drygt 250 000 studenter kan få plats i dessa lägenheter. Svårastatt få tag på en studentbostad är det vid de större universitetsorterna och iHalmstad, och . I fanns vidterminsstarten 14 000 studenter i kö till studentrum och 3500 tilllägenheter. I var motsvarande siffra 2390, i och iGöteborg 7200.De allra största problemen kring studenters boendesituation är vidhöstterminens start. Eftersom de flesta program börjar på höstterminerna ärefterfrågan på bostäder då som högst . Dock är intenybyggnationer den enda metoden för att komma tillrätta med de långakötiderna. Vid i har försök inletts med att i störreutsträckning jämka intagningarna till utbildningarna mellan terminerna föratt därigenom kunna erbjuda fler studenter rum redan vid inskrivnings-datumet. Följden har blivit att kötiderna till studentrum har halverats.Enligt och förväntat bostads-byggande planeras 4500 bostäder för ungdomar ochstudenter. Regeringens förslag om antalet utbildningsplatser för hösten 2000uppgår till 20 000. Följden blir att studenter ofta tvingas hyra lägenheter ivanliga bostadsbestånd där hyrorna inte är anpassade till studenternasekonomiska situation. blir bostäderna belägna allt längre frånuniversitetet vilket ställer högre krav på fungerande kommunikationer.Bristen på studentbostäder riskerar att öka den sociala snedrekryteringensamtidigt som rörligheten försvåras.För många studenter är bostaden inte bara ett hem utan även denhuvudsakliga arbetsplatsen. När nya högskolor etableras eller antaletutbildningsplatser utökas kraftigt på någon ort är det gemensamma socialaansvaret särskilt stort för stat och kommun. Staten fördelar utbildningsplatseroch utformar regler runt bostadsfinansiering som kommunerna haransvar för utbudet av bostäder inom ansvaret för kommuninvånarna. I etttidigt skede måste berörda parter, inklusive representanter från studenterna,planera för det ökade bostadsbehov som uppstår till följd av att studenterflyttar till orten. Med det delade ansvaret riskerar man annars atthelhetssynen på studentboendet går förlorad. Kommunerna kan underlätta förnybyggnation genom att bidra med tomtmark eller tomma fastigheter. Dettahar till exempel gjort i stor omfattning, vilket fått somföljd att studerande vid utbildningar garanteras bostad trotsatt både högskolan och kommunen expanderat kraftigt de senaste åren.Enligt SFS bostadsrapport finns det endast fem kommuner somgaranterar bostad på orten till nya studenter. Den trygghet som finns iÖrebro, , , och borde så mångastudenter som möjligt kunna erbjudas. Likväl som hänsyn skall tas tillutbildningskvalitet och ett lärosätes forskningsmiljö vid tilldelandet avutbildningsplatser bör studiesociala faktorer såsom bostadssituationen vidorterna beaktas. Fördelningen av platser bör också ske så pass tidigt attkommunerna hinner planera boendet.Eftersom studenter är en heterogen grupp med olika behov måstestudentbostäderna präglas av flexibilitet och mångfald. Då de flesta studenterhar stora omkostnader för exempelvis kurslitteratur eller hemresor ochkanske vill prioritera annat än boendet, behövs enkla och billiga bostäder förstudenter. De nybyggnationer av studentbostäder som görs präglas ofta av enprojektering som överträffar dem som redan finns på högskoleorterna vadgäller rumsstorlek, standard och tillgång till faciliteter. Detta trots attstudenter föredrar att bo billigt och enkelt framför högre hyra och högstandard. Regler som berör byggande av studentbostäder bör ses över medinriktning mot enklare regler. Detta bör ges regeringen till känna.Fram till och med fanns ett särskilt investeringsbidrag för attstimulera nybyggnation av studerandebostäder. I samband med att dettasystem avvecklats har det uppstått svårigheter i att bedöma vilka byggprojektsom skall erhålla bidrag från detta system. I budgetpropositionen anslårregeringen till finansieringen av återstående utbetalningarför anordnande av studentbostäder . Enligt krävsdock att de finansieringssystem som införs blir stabila . Regeringenhar också ett ansvar att inbjuda berörda kommuner, högskolor ochstudentkårer till överläggningar om hur bostadssituationen för studenter skallhanteras framgent. Användningen av de resurser som avsatts för att stimuleranybyggnation av studentbostäder bör avgöras genom dessa diskussioner.Likaså bör den parlamentariska bostadssociala beredning som tillsatteshösten 1998 ges i uppdrag att särskilt belysa studenters behov och situationpå bostadsmarknaden . Detta bör ges regeringen till känna.3.2.4 Anpassning och behovDistansutbildning är ett allt viktigare inslag i den akademiska världen.Tyvärr undviker många människor att söka till denna då tillgången påbilliga övernattningsrum vid högskoleorterna oftast är knapp. Destudenter som läser på distans och endast vistas på högskoleorterna undervissa perioder av terminerna måste ha tillgång till temporärainkvarteringsrum i närheten av lärosätena till en rimlig kostnad.Studenter med barn är en annan drabbad grupp ur bostadssynpunkt, dåflera högskoleorter har få mindre studentlägenheter till en rimlig hyreskost-nad. Denna grupp måste erbjudas förtur i bostadsköerna.Centerpartiet anser att det är angeläget att följa upp och utvärdera defunktionshindrades högskolesituation. Sisus kartläggning av den fysiska till-gängligheten till universitet och högskolor är värdefull. Ytterst få personermed funktionshinder studerar vid universitet och högskolor. Undersökningarvisar att elever med funktionshinder ofta tvekar eller avstår från studier viduniversitet och högskolor. Samhällets mål om att alla skall ha samma rätt tillhögre utbildning uppfylls således inte. anser också att det finnsanlednig att se över formerna för högskoleprovet så att eventuella hinder förfunktionshindrade undanröjs.Studerande med funktionshinder måste få hög prioritet i bostadsköerna.Vissa högskoleorter, såsom , saknar dock helt handikappanpassa-de studentbostäder och på många andra högskoleorter är antalet student-bostäder för studenter med funktionshinder starkt begränsade. För att dessastudenter skall kunna erbjudas boende med anpassning för sitt funktions-hinder måste antalet anpassade bostäder öka kraftigt och integrerasi övrigt studentbostadsbestånd. Tillträde till en sådan bostad måste kunnaerbjudas utan extra kostnad för den enskilde studenten. Detta bör gesregeringen till känna.På vissa högskoleorter drabbar bostadsstiftelsernas otidsenliga köreglermånga studenter. Främst gäller detta de fall när två eller flera personer avsamma kön inte kan hyra lägenheten tillsammans eller då två personer intetillåts söka bostad ihop för att de inte har ett kärleksförhållande. Sådanaregler är oacceptabla. Kösystemen måste utformas så att studenter kan sökabostad på samma villkor.Studentens bostad är ofta också till stor del dennes arbetsplats varförbostaden måste anpassas efter dessa behov. Så långt det är möjligt skallstudenterna erbjudas möjlighet till direktkommunikation med skolans dator-nät, vilket genomförts i bland annat och med gott resultat somföljd. Kompetent högskolepersonal samt studentrepresentanter bör delta iplaneringen av detta arbete för att kunna utveckla vilken typ av tjänster somskall finnas tillgängliga från bostäderna.3.3 Enhetligt studerandebegreppFrån statliga myndigheters sida råder ingen samfälld syn på vad detinnebär att vara student vid ett svenskt lärosäte. Det finns en rad exempelsom illustrerar detta: I , , regler anses en individ som bedriverhögskolestudier på helfart vara student 12 månader , vilket gör attstudenters chanser att få arbetslöshetsersättning under längre ferier ärmycket begränsade. Enligt socialtjänstlagen har kommuner rätt att begära motprestation iform av arbete då en person som annan tid bedriver högskole-studier ansöker om socialbidrag. Personer som fyllt och bedriver högskolestudier är enligtFörsäkringskassans regler inte berättigade till bostadsbidrag. Enligt SFS statistik har så mycket som en fjärdedel av Sverigesstudenter någon form av försörjningsansvar. Föräldrapenningen för enstudent är dock den lägsta möjliga, per dag, dåersättningen beräknas på disponibel inkomst.Det är inte svårt att inse de problem som uppstår när en person omfattasav samtliga ovanstående regler. Exemplen visar tydligt på att det saknasen enhetlig syn från statliga och kommunala myndigheters sida på vaddet innebär att vara student och hur stor del av året en individ är det.