mot · GN02N202 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N202av , ()Möjligheter att ordna nya jobb inom turismenTurismen är en bransch med stora framtidsmöjligheter! Härkan nya jobb skapas. Men det behövs åtgärder av olika slagför att branschen skall kunna växa.Sverige har en mycket stor potential:- Här finns natur och kultur med rikliga möjligheter till upplevelser.- Det finns outnyttjad kapacitet i våra anläggningar.- Det finns gott om ledig arbetskraft.- Det finns utmärkta kongress- och konferensanläggningar.- Infrastrukturen tål ytterligare tillväxt utan att det blir trängsel ellerköer.Kort och gott: har möjligheterna! Vi har t.o.m. unikakonkurrensfördelar i vårt vackra land. Vissa landskap harkanske bättre förutsättningar än andra. tillhörden kategorin.Det finns mycket som kan noteras om turistbranschen:- Turistbranschen är en mycket arbetskraftsintensiv bransch. I en av de storaturistanläggningar jag kontaktade var lönekostnaden av total-omsättningen, exklusive moms. Höga arbetsgivarkostnader och socialakostnader drabbar därför turismens sektor hårt. Man kan jämföra medskogsindustrin i arbetskraftskostnader.- Fastighetsskatten, för fastigheter inom branschen, borde klassas somproduktionsfaktorer, liksom andra investeringar som genererar arbetstill-fällen och andra skattekällor för stat och kommun. Branschen konstaterarkallt att fastighetsskatten är en "Rövarskatt".- Branschens företrädare tycker att investeringsbidragen och sysselsättnings-stöden skall ersättas av en sänkning av arbetsgivaravgiften. uppstårsnedvridningar i konkurrensförhållanden på området.- Mervärdesskatten måste förändras. Reducerad moms på restaurangtjänsterborde i vart fall vara ett första steg. Då det gäller moms på persontran-sporter (liftarna) har exempelvis - en stark konkurrent till exempel-vis dalafjällen - ingen moms på nämnda tjänster.- Branschen har hård konkurrens från en "svart del". Både arbetsgivar-liksom arbetstagarorganisationen jobbar hårt med problemet, men bör fåhjälp att komma till rätta med det.- Kommunerna, där anställningen sker, borde få skatteintäkterna. Ta baraMalungs och kommuner som exempel.- Elskatten? Branschen efterlyser samma villkor som industrin. finnsskattefrihet på snötillverkning.- Generellt kan sägas att vinstnivån måste upp inom turistbranschen.Man skulle kunna påstå och gissa att investeringarnakommer att öka om skatter och avgifter blir lägre. Det här ärockså en glesbygdsfråga. Tyvärr tänker de styrande oftast istorstadstermer.Just turistbranschen anställer förhållandevis många ungdomar som här gesmöjlighet att via turistnäringen komma in på arbetsmarknaden och skaffa sigen första erfarenhet av arbetslivet. Möjligheten till resebidrag för ungdomarunder , för att ge anställningsintervjuer, har dessvärre tagits bort. Dettases, av branschen, som hämmande för att anställa ungdomar.Då det gäller arbetsgivaravgifterna kan konstateras att Norrlandslänen, därdelar av ingår, tidigare haft en nedsättning av arbetsgivaravgiften som sänkts till . Ett av de företag jag varit ikontaktmed uppger att den förändringen i sin tur omöjliggör investeringar - dettagenom minskad lönsamhet. Just investeringarna måste ses som en viktig delinför framtiden - bl.a. i den hårda konkurrens som finns med , därstora investeringar görs.Just arbetsgivaravgiftens storlek kan för många turistanläggningar i mittlän vara skillnaden mellan röda och svarta siffror i bokslutet.Nuvarande beslut om nedsättning av arbetsgivaravgiften bygger på attnedsättningen försvinner . Detta ses som synnerligen allvarligtför de flesta av fjällanläggningarna. Det kan t.o.m. ses som en "vinst", förglesbygdsområdena, om nuvarande nedsättning av arbetsgivaravgiftenkvarstår.Det bör också, som tidigare nämnts, uppmärksammas att i exempelvisSälen är av de anställda s.k. gäst-arbetare. Vad är då anledningen till att skattepengarna inte skall styras tillden kommun där man arbetar? För en så relativt liten kommun som Malungskommun innebär detta en tung belastning genom att kommunen behöver ochtvingas investera i samhällsservice. Elaka tungor säger och påpekar att "debofasta får subventionera gästarbetarna. "Totalt köps det i hotell- och restaurangtjänster för över 40miljarder kronor. Av restaurangkunderna är 2/3 privatgäster. På hotellen är2/3 affärs- och konferensgäster. av hotellgästernakommer från utlandet. Fyra tyskar som vistas i tar in likamycket som exporten av en Volvobil.Det finns över 10 000 hotell- och restaurangföretag i . Ett fåtal avdem är miljardföretag. Det är helt enkelt en typisk småföretagarbransch.Antalet årsanställda är cirka 70 000 varav majoriteten är kvinnor.På restaurangen är momsen högsta tänkbara, . Om man går tilllivsmedelsaffären och handlar färdigmat är momsen endast 12 procent.Mitt hemlän, , är ett län med en stark turistindustri. Här finnsett stort antal småföretagare som bara väntar på att regeringen skall förbättramöjligheterna för företagandet.Här finns optimismen, men man väntar på att regeringen skall inse möljlig-heterna. Här finns inte de "dysterkvistar" som näringsministern tycktes se dåhan besökte Dalarna.För att alla skall få en bild av vad turismen innebär skall jag ta ett företagsom exempel. I handlar det, då det gäller vinterturismen, om Sälenoch som de största orterna.Jag skall ta Stiftelsen som ett exempel.Antalet övernattningar uppgick till 437 467. Unikt för branschen äratt hela 105 233 härrörde sig . Antalet årsarbetare var 202,7och årslönesumman, inklusive sociala utgifter, uppgick till 50 miljonerkronor. Sammanfattningen visar också en viktig sak nämligen attantalet ortsknuten arbetskraft har fortsatt att vara hög. varmantalsskrivna i kommunen, alltså har betalat vinst- och fastighetsskattmed och dessutom har de anställda betalat 137,1miljoner kronor i preliminärskatt varav kommer från1998. Dessa siffror talar för sig själva.Också en koppling till EU och EU-bidrag finns genom EU-mål 6 Dalarna.16 olika projekt finns där: fiske, orientering, fjällvandring, golf,längdåkning,projektet , internationellt träningscenter, projektet , ettprojekt kallat och Dryck, Sameby, , Kultur och mötes-platser, äventyrsturismen, transporter, boende och ett projekt kallat "Miljö".Satsningen handlar i ett första skede om en satsning på 2,2 miljoner kronor.I branschen finns alltså en stor kapacitet, men också en framtidstro om derätta möjligheterna ges.Småföretagen pratar många så vackert om - före olika val. Sedan är detinte lika positivt. Vi vet att av alla företagare i den här branschenhar färre än 10 anställda. Här kan man alltså tala om småföretag i dess rättamening.Branschen har själv räknat ut att en omsättningsökning på tio procentskulle kunna ge 10 000-15 000 nya jobb.Här finns också andra investeringar som måste till. Den s.k. kan sägas vara ett exempel på en vägdär standarden måste bli bättre. Också vägarna i norra länsdelen, frånÄlvdalen och norrut, behöver förbättras.Det höga bensinpriset (bensinskatten) är också en viktig del. Det högabensinpriset gör att låg- och medelinkomsttagarna drabbas hårdast ochkanske inte har råd att ta bilen till fjällanläggningarna.Det finns konkreta exempel där fjällanläggningarna, i Sälen-området, harproblem att rekrytera folk som bor i kommun enbart p.g.a. attresekostnaderna är för höga. Det lönar sig bättre att stanna hemma - och fåarbetslöshetsersättning!Oftast är familjerna i denna del av landet tvingade att ha två bilar.Kostnaden för andrabilen är mycket hög.Resor och turism har , globalt sett, haft en stor tillväxt.Sverige har inte kunnat hänga med i denna tillväxt.Låt oss nu ta till vara möjligheten att bygga ut denna framtidsbransch -detta såväl i som i mitt hemlän Dalarna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förutsättningar för en ökad turism i Dalarna.Stockholm den 21 september 1999Rolf ()