mot · GN02A2 · 1999-11-19 00:00:00 — Det vore rimligare att gärnings-mannen får sin frihet beskuren, istället för den hotade kvinnan. Lagen ombesöksförbud är ett viktigt skydd för kvinnor som hotas, förföljs ellertrakasseras. De män som överträder besöksförbudet bör förses med elektro-nisk fotboja, eller på annat sätt få sin frihet inskränkt. Straffsatserna förmänsom överträder besöksförbudet bör skärpas.Hotade kvinnor ska kunna få tillgång till trygghetspaket och larm. Ävenvittnen som känner sig hotade ska ha rätt till larmutrustning. finnsalldeles för få larmpaket och många hotade kvinnor får stå på väntelista.Detta är helt orimligt. Att upphandla fler moderna larm ska vara en priori-terad åtgärd.Alltför många män som förgriper sig på kvinnor får aldrig någon dom förde brott de begår. Ett hinder är de bristfälliga rättsintygen. Ska någonkunna dömas krävs att det finns bevis. Rättsintygen är ett sätt att säkra bevis.Knappt en tredjedel av rättsintygen är användbara. Resten är av för dåligkvalitet. Då kravet på objektivitet styr åklagarens arbete framstår betydelsenav att kunna säkra bevis med all tydlighet. I början av läkarutbildningeningår ett avsnitt om rättsintygen. Det finns skäl att repetera detta när studen-ten har nått en högre medicinsk utbildningsnivå och har en reell möjlighet attkunna göra en bedömning av misshandelsskador, som kan vara svårtolkade.Vid Rikskvinnocentrum, RKC, bedrivs forskning om sexualiserat våld. Därhar man samlat ett unikt material om kvinnor som utsatts för våld. Ett flertalkvinnor kan följas under sjukhusvård och rättsprocess. Rättsintygensbetydelse för utfallen i domstol kan undersökas. Hälsoekonomiska studierkan göras för att belysa samhällets kostnader för vården av misshandladekvinnor.För är det ett viktigt mål att få stopp på hela köns-handeln. Vi finner det ologiskt att man kriminaliserar köp av en tjänst, dvsstraffbelägger köparen, men inte säljaren. Därför är vårt förslag att all köns-handel ska kriminaliseras.Jämställdhetslagens förtydligandeBeträffande förändringarna i jämställdhetslagen som regeringen aviserar,så vill avvakta propositionen, men har ingainvändningar mot inriktningen.Löneskillnader på grund av könVägen till ett jämställt samhälle är fortfarande mycket lång. Inkomsternafördelar sig mycket olika mellan könen och skillnaderna bara ökar julängre man arbetar.1997 var männens medellön , medan kvinnornas var 16 200.Arbetslivsinstitutets undersökning "Kvinnors och mäns löner 1997" visar attden genomsnittliga löneskillnaden är något större mellan män och kvinnor ioffentlig sektor än i privat. Av 89 yrkeskategorier som Statistiska central-byrån gått igenom är det bara i tre som kvinnor tjänar mer än män:förskolärare/fritidspedagog, köksbiträde och speciallärare. Trots att svenskakvinnor har hög förvärvsfrekvens är arbetsmarknaden mer könssegregerad äni många andra länder.Statliga myndigheter skall enligt regeringens budgetförslag arbeta meraaktivt med jämställdhetsfrågor och lönefrågor. Dessa opreciserade formule-ringar motsvarar inte på något sätt kvinnors förväntningar om lika lön förlika arbete. Vi förutsätter att ingår i samma målformule-ring. Sanningen är dock att lönerna i är synnerligen ojäm-lika. Den senaste statistik som finns att tillgå () visarattbland handläggarna i exempelvis Statsrådsberedningen tjänar männen drygt6 mer än kvinnorna.I tabellen nedan redovisas medellönen för kvinnor och män i personal-kategorin "handläggare". Uppgifterna hämtade från mate-rial för kvartal 2, 1999.Tabell 1: (Departement Kvinnor Män Alla )Återigen vill vi åberopa vikten av att den regering som ständigt talar omatt är världens mest jämställda land bör föregå med gott exempelnationellt och internationellt. Vi förväntar oss att åtgärder vidtas för attkomma tillrätta med dessa missförhållanden.Kvinnor söker sig ofta till ett begränsat antal yrken och arbetsplatser vilketleder till ett utbudsöverskott som pressar ner lönen. Detta gäller särskilt vårdoch omsorg. Dessutom finns där nästan bara en köpare, nämligen denoffentliga sektorn. Bemanningsföretagen har något förändrat situationen. Detär ytterst angeläget att regeringen öppnar för ökad konkurrens på dekvinnodominerade sektorerna.Trots ett idogt arbete har kvinnor på arbetsmarknaden inte heller uppnåttlika lön för likvärdigt arbete. Det är en anständighetsfråga att undanröjasakligt omotiverade löneskillnader. Det är en grannlaga uppgift med högstaprioritet. Ett arbetsredskap att använda sig av är könsneutral arbetsvärdering.Då gör man kvinnors arbetsuppgifter synliga genom att analysera ochbeskriva dem. Arbetsvärdering är en metodik som gör det möjligt att se omman handlar konsekvent. Fullständig objektivitet går inte att uppnå. I ettprejudicerande fall 1995 i beslutade Arbetsdomstolen att arbets-värderingen inte var tillräckligt genomförd och det blev ingen dom. JämO:suppgift bör vara att hitta arbetsvärderingsinstrument som håller för rättsligprövning.En annan väg som JämO tagit fasta på är möjligheten att åberopa . I det ratificerade Amsterdamfördraget stadgas attlikvärdiga jobb ska ha lika lön. Fyra sådana mål ligger nu i Arbetsdomstolenför avgörande.Arbetslivsinstitutets undersökning visar också att de genomsnittliga löne-skillnaderna mellan kvinnliga och manliga chefer ärrelativt små, sedan växer de. En förklaring är att yngre kvinnor väljersektorer och har en utbildning som är mer konkurrenskraftig/mer likmännens. Av de kvinnliga cheferna är mot av demanliga cheferna. av de yngre kvinnliga cheferna är anställda iprivat sektor.I samhällsbarometer 1998 redovisas ett antal frågor som rörattityder till bl a arbetsmarknaden. Frågorna ställdes till 1 500 personer. 42 %av männen och av kvinnorna anser att män har mycket bättre ellernågot bättre möjligheter att avancera på arbetsplatser. av kvinnornaanser att man sätter lön efter kön, mot av männen. All statistik ovanindikerar på att ännu mycket återstår att göra.Kristdemokraterna har motionerat om att satsningar måstegöras för att IT-sektorn ska få en jämn könsfördelning. Det finns ett mycketstort arbetskraftsbehov inom sektorn. Kvinnor bör ha en given roll iinformationssamhället. presenterade DN en undersökningöver hur jämställdheten såg ut i de nya IT-företagen. Det visade sig att dessaär ännu mer mansdominerade än de gamla börsbolagen och inget av de 22granskade företagen hade upprättat någon jämställdhetsplan. JämO bör ges iuppdrag att skyndsamt göra en kartläggning, och regeringen bör återkommamed åtgärdsförslag till riksdagen.ArbetsmarknadSverige har en unik uppdelning mellan hushållsarbete och lönearbete. Vikristdemokrater vill i stället se båda dessa kategorier som lika viktiga föratt livet ska bli en god helhet, både för män och för kvinnor. Båda arbets-miljöerna tillför människan livserfarenhet, gemenskap och trygghet.Båda behövs för att livet ska fungera, praktiskt, socialt och ekonomiskt.Sett ur ett livscykelperspektiv har de båda miljöerna olika stort utrymmeunder olika tider. För att detta ska fungera på bästa sätt måste arbetstidenkunna variera utifrån aktuell livssituation. Detta innebär att en generellarbetstidsförkortning inte är gagnefullt utan arbetstidsfrågan bör avgörashos den enskilde, det lokala företaget och arbetsmarknadens parter.Den starkt könssegregerade arbetsmarknaden har berörts i tidigare skriv-ningar. Den offentliga sektorn består av verksamhet som bedrivs av staten,socialförsäkringssektorn, kommunerna och landstingen. Gemensamt förverksamheterna är att de styrs av en politiskt vald församling. Kvinnorsarbetsmarknad är alltså till stor del präglad av politisk styrning och politiskamål. Trots detta har kvinnorna lägre löner än männen. Regeringens mot-strävighet mot att konkurrensutsätta verksamheter inom t ex omsorg och vårdär mot denna bakgrund anmärkningsvärd.NUTEK:s rapport 1999 visar att arbets-platser där ett kön dominerar har lägre lönsamhet. Jämställdhet är alltsålönsamt för företag! Undersökningen är gjord på 14 000 svenska företag. Deförändringar som krävs för att göra företag och organsiationer mer jämställdaär oftast åtgärder som ökar hela personalens motivation. Bred kompetens-utveckling och decentraliserat beslutsfattande är exempel på detta.Eftersom forskningen visar att jämställdhet lönar sig bör detta i framtidenavspeglas i företagens rekrytering till ledande befattningar. Profilbanker avdet slag som vi tidigare tagit upp har en viktig funktion att synliggörakvinnors kompetens.Kvinnor får ofta billigare och kortare arbetsmarknadsutbildningar än män.Detta måste åtgärdas. Inte minst måste kvinnor beredas möjlighet till brautbildningar inom IT-sektorn. Lika många kvinnor som män går utbild-ningar, men männen får toppjobben. Arbetsförmedlingarna har en uppgift attmatcha kvinnorna på detta område. Kvinnorna måste få chansen att formaframtidens IT-utbud i lika hög grad som männen.Såväl kvinnor som män ska ha tillgång till ett livslångt lärande. Kvinnorvisar ofta ett större intresse för fortbildning och kompetenshöjning, exempel-vis . En väg att stimulera kompetensutveckling är viautbildningskonton. föreslår att arbetstagare och arbets-givare skall få möjlighet att upp till en viss nivå, avsätta pengar till ettavdragsgillt utbildningskonto. skulle man kunna ta utpengar från kontot för att finansiera arbetsuppehållet. Det uttagna beloppetbelastas då med inkomstskatt. För den enskilde innebär utbildningskontot enutmärkt möjlighet att genom skattefri avsättning själv välja tidpunkt för attutan ekonomiskt avbräck genomföra studier. Anställda kan genom ettväxande konto själva söka efter lämpliga utbildningsvägar som ger möjlighettill nya arbetsuppgifter, till avancemang och högre lön. Det ligger i denanställdes eget intresse att finna utbildningar som leder till ett kunnande somefterfrågas på arbetsmarknaden. utbildningskonto skiljersig avsevärt från det system som regeringen antyder, även om någon exaktutformning ännu inte finns, där det framför allt är arbetsgivare och fack somkommer att styra den enskildes utbildning.Den kunskap som förvärvats på arbetsmarknaden och i hemarbete börockså värderas vid ansökan till utbildning eller anställning. En dokumen-tation som erhålls genom provavläggelse hos ett valideringsinstitut är enorganisation som diskuterats i samband med synliggörande av invandrareskunskap. Detta system bör kunna användas för alla medborgare. Förslagetbör utredas närmare.Jämställdhetslagen stadgar att alla företag med över 10 anställda måsteupprätta en jämställdhetsplan där bl a arbetsgivare ska kartlägga arbetsför-hållanden, löneskillnader etc mellan könen. av företagen medmer än 10 anställda har en jämställdhetsplan. Jämställdhetsplanernasfunktion behöver utvärderas. Fyller de en funktion i arbetet för ökad jäm-ställdhet, eller är de bara skrivbordsprodukter som samlar damm? Ansvaretvilar såväl på arbetsgivare som på arbetstagarorganisationer att se till attjämställdhetsplanerna blir verkningsfulla instrument i verksamheten.Näringsliv/regionalpolitikVåren 1998 fattade beslut om en ny näringspolitik, där denregionala näringspolitiken knyts ihop med den nationella. De regionalatillväxtavtalen (RTA) är ett instrument för lokal och regional utveckling.Tillväxtavtalen är en arbetsform som blivit permanent. Arbetet harinte gått smärtfritt. Rollfördelningen mellan staten och kommunernaupplevs som oklar. Företagens erfarenheter måste bättre tas tillvara ikommunernas verksamheter. Det upplevs på flera håll som omlänsstyrelsen helt dominerat och styrt arbetet. Den demokratiskaförankringen i kommunerna är undermålig.Det är viktigt att tillväxtpolitiken integreras med familjepolitik, välfärds-politik och jämställdhetspolitik. En nödvändighet är att såväl kvinnliga sommanliga synsätt tillförs processen. Tillväxtavtalen ger kvinnor chans att deltai det regionala utvecklingsarbetet och inte bara vara föremål för jämställd-hetsåtgärder. Tyvärr har jämställdhetsperspektivet och tanken om "mainstreaming" kommit bort i den första etappen av arbetet med tillväxtavtalen.Kvinnor har varit underrepresenterade i arbetsgrupperna och jämställdhets-perspektivet saknas i många av de inkomna dokumenten. Detta leddetill att regeringen gav bakläxa åt regionerna/länen.Verksamheten vid Nationellt resurscentrum för kvinnor ska nu integreras itillväxtavtalen och bli en del av ordinarie verksamhet. Avsikten ärenligt budgetpropositionen att verksamheten ska ligga i linje med rege-ringens jämställdhetspolitik. Resurscentrum arbetar för att stärka kvinnorsinflytande i regionen och stärka kvinnors ställning i samhället. Det totalaantalet kvinnliga företagare ökade under åren 1987 till 1997.Antalet företag som leds av män ökade med under sammaperiod. Risken att försvaga kvinnors möjligheter i och med den föreståendeintegreringen får inte underskattas. anser att utvecklingennoga bör följas.Kvinnor satsar ofta på små företag. växer i den takt somsjälvfinansieringsfrågan medger. Ökad tillgång till riskkapital är en väsentligfaktor för en positiv utveckling när det gäller kvinnors möjlighet tillföretagande. Det förslag om entreprenörsfonder som utvecklats gemensamtav och är angeläget att genomföra. Här ges ocksåprivatpersoner förutsättningar att delta. ser positivt påutvecklingen av entreprenörsfonder.UtbildningspolitikAlla barn är unika. Skolan ska sträva efter att möta varje barn utifråndess särskilda behov. Skolan ska också ta tillvara skillnader mellanpojkar och flickor i mognad, värderingsmönster, språk och prestationer.Jämställdhetsarbetet i skolan får aldrig ta sikte på att utjämna biologiskaskillnader mellan flickor och pojkar, utan istället att skapa respekt förolikheter och att ge utrymme och lika möjligheter för båda könen.Skolan har en viktig roll att som ett komplement till föräldrarna förmedlanormer och värderingar till elever. Det är viktigt att berätta att den värde-grund som finns fastlagd i läroplanen har sitt ursprung i en etik som förvaltasav tradition och västerländsk humanism. Den handlar alltså om allamänniskors lika värde, om att behandla sin kompis som man själv vill blibehandlad osv. ser positivt på att ett värdegrundsprojekthar startats av Utbildningsdepartementet.I värdegrunden finns också basen för att aktivt bekämpa varje tendens tillmobbning. menar att en nollvision mot mobbning måsteinföras. Alla barns rätt till en trygg skolgång och skolmiljö måste säkras. Denkönsrelaterade mobbningen i form av könsord som är vanligt före-kommande på skolgårdar måste uppmärksammas som den kränkandehandling den är. Åtgärder för att förebygga och komma tillrätta med den börinrymmas i varje skolas åtgärdsplan mot mobbning.Kristdemokraterna delar inte regeringens uppfattning att maxtaxan ledertill ökad jämställdhet och att den ger familjerna större frihet att lägga uppfamiljeliv och arbetsliv efter egna behov. Tvärtom skulle införande av enmaxtaxa i regeringens modell bli en oerhört styrande reform. Man kan klartskönja myrdalska tankar om att professionell personal bör ta hand ombarnens uppfostran.Kristdemokraternas uppfattning är att föräldrar är de viktigaste personernai varje barns liv, att barn är olika och att föräldrar måste få välja barnomsorgefter barnets och familjens behov. Möjlighet ska också ges till ekonomiskersättning till den förälder som själv vill vårda och fostra sitt barn, ellertillbarnomsorg som inte ryms inom det offentliga, exempelvis föräldra-kooperativ. Maxtaxan innebär att alla andra val än offentlig barnomsorgdiskvalificeras fullständigt ur ekonomisk synvinkel.Regeringen klargör syftet med maxtaxan när man skriver: "I nuvarandearbetsmarknadsläge, med en stigande efterfrågan på arbetskraft på mångahåll, inte minst inom vård- och omsorgssektorn, skulle maxtaxan kunna bidratill att sysselsättningen kan fortsätta öka och arbetslösheten minska. "Barnens och kvinnornas behov sätts i bakgrunden och arbetsmarknadensbehov i förgrunden. Det är uppenbart att regeringen avser att fler kvinnor skaarbeta mer inom vården och därmed få mindre tid tillsammans med sinabarn. Denna reform får förmodligen stor genomslagskraft till priset avfortsatt inlåsning för kvinnor i offentlig sektor eftersom regeringenhårdnackat vägrar privata alternativ inom vården. Vad är då talet om ett jäm-ställt arbetsliv värt.Högskolan har en viktig uppgift när det gäller att skapa ett mer jämställtsamhälle. Många av framtidens opinionsbildare och beslutsfattare inom bådeprivat och offentlig sektor finns på våra högskolor. Högskolan hardärför ett särskilt ansvar för att erbjuda studenterna de förutsättningar somkrävs för att attityder och normer skall förändras. Debatten har alltför oftainriktats och fokuserats på ett kvantitativt synsätt på jämställdhet därkönsfördelningen har fått stå i fokus. Visst måste könsfördelningen förändrasinom högskolan och på många andra håll, men minst lika viktigt är atthögskolan präglas av ett jämställt tänkesätt och en jämställd arbetsmiljö.I högskolornas jämställdhetsarbete bör jämställdhetsplanerna vara ettviktigt inslag. Beklagligt nog saknar många högskolor en jämställdhets-plan. Detta måste åtgärdas. Planerna behöver dock inte omfattastudenterna eftersom de inte omfattas av jämställdhetslagen. Vi krist-demokrater menar att studenterna skall åtnjuta samma rättsliga skydd somanställda vid högskolan. Enligt undersökningar gjorda vid högskolor ochuniversitet är det oroväckande många av de kvinnliga studenterna som harvarit utsatta för någon form av sexuella trakasserier. Det är svårt att direkttillämpa jämställdhetslagen även för studenter eftersom det är en arbetsrätts-lig lag, men det är rimligt att jämställdhetslagen används som förebild för attinföra en jämställdhetslagstiftning i högskoleförordningen. Regeringen börsnarast återkomma till med ett förslag om detta.En högskolelärarexamen bör införas, där jämställdhetsfrågor och genus-perspektiv ingår. Forskningsbetingelserna måste kunna formas så att hänsyntas till kvinnors och mäns specifika situation i samband med att de blirföräldrar.En forskningsrapport från Förvaltningshögskolan i visar attendast av kurslitteraturen vid de undersökta institutionerna ärskrivna av kvinnor. har författats av kvinnor och män gemensamtoch resten av män. Män och kvinnor skildrar med olika språk, från olikaperspektiv och med olika stoffurval vilket kan stimulera studenternastänkande och debatt. De största utgivarna borde ta ett större ansvar för attfrämja jämställdheten genom tillgång till litteratur av såväl kvinnliga sommanliga författare i någorlunda goda proportioner.Studiestödet/studiefinansieringen måste ses över så att inte ensamståendemed barn missgynnas i en studiesituation, utan att det är möjligt att fullföljastudierna i kombination med aktivt föräldraskap. förordaren översyn av studenternas helhetssituation. Särskilt bör de ekonomiskavillkoren för studerande med barn samt ett mera enhetligt regelverk avstudiefinansiering vid gymnasiestudier belysas.SocialpolitikArbetsskadeförsäkringenFörsäkringskassorna i landet tolkar behovet av stöd för rehabilitering förolika personer på olika sätt. I budgetpropositionen påpekades attkassans samordning av den arbetsinriktade rehabiliteringen inte fungerartillfredsställande. Insatserna sker för sent ochrehabiliteringsutredningarna är bristfälliga. Allvarligt är också att det ärsvårt att bedöma om de medel som budgeterats för rehabilitering gerönskat resultat.I TCO:s rapport om arbetsskadeförsäkringen framkommer att kvinnor hardubbelt så svårt som männen att få en anmäld arbetssjukdom godkänd. Avsamtliga godkända arbetsskadefall är kvinnor. Devanligaste orsakerna till psykosociala sjukdomar är högt arbetstempo/stressoch mobbning/trakasserier. Drygt två tredjedelar av anmälningarna på dethär området kommer från kvinnor. Varannan anmälan kommer från personersom arbetar inom vård och omsorg.Det statistiska underlaget vad gäller arbetsskadeförsäkringen är sam-mantaget bristfälligt. är medvetet om behovet att delsförbättra statistiken, dels höja kvalitén på handläggningen av arbetsskade-ärenden. RFV avser att anordna seminarier för att öka kompetensen vidbedömning av arbetsskador samt för att studera försäkringen ur ett köns-perspektiv. anser att regeringen bör ge RFV i uppdrag attåtgärda underlagsrapporteringen så att tillförlitlig statistik kan erhållas.Könsspecifik märkning av läkemedelLäkemedelsforskningen har oftast mannen som norm. Dessvärre står detidag helt klart att män och kvinnor har olika symptom och olikavårdbehov vid en del sjukdomstillstånd, bl a vid en hjärtinfarkt. Såvälläkemedels- som vårdforskningen måste inriktas på både kvinnor ochmän.Flera studier har visat att kvinnor får fler läkemedelsbiverkningar än män.Delvis kan förklaringen vara att konsumtionen av läkemedel är högre hoskvinnor, doserna kan vara relativt för höga eller också rapporterar kvinnorbiverkningar i högre grad än män.Mycket tyder på att läkemedelsmisslyckandena, bl a feldoseringar p g akön, inte är mindre i än i de länder där man genomför en köns-specifik kartläggning.Den dokumentation som finns om hur läkemedel bör doseras byggerhuvudsakligen på s k kliniska prövningar av läkemedlen. Kunskapen omvilka läkemedel som bör doseras olika till män och kvinnor är fortfarandeofullständig. Först har det blivit vanligt att analysera resultatetkönsspecifikt. I finns lagstiftning om att ha könsspecifik representationvid kliniska undersökningar. För att läkemedlet skall bli godkänt skallmaterialet ha analyserats könsspecifikt.I finns inte detta lagstiftningskrav. menar att endylik lagstiftning behövs också i . Läkemedel bör före marknads-godkännande normalt studeras på patienter som representerar hela denpopulation som avses bli behandlad med läkemedel. Kunskap om skillnaderoch erkännande av dessa kan leda till säkrare och mer effektiv användning avläkemedel. Ett kvalitetssystem bör utvecklas för att påvisa lämplighetenkönsspecifikt. Den skulle vidare innehålla optimal läkemedelsbehandling vidolika tillstånd. Jämställd vård - olika vård på lika villkor (SOU 1966:133)berör frågan i kapitlet .Regeringen bör återkomma till med förslag i frågan.ÄldreÄldre omsorgstagare, boende på kommunala serviceinrättningarr, harinkomster som ligger klart under genomsnittet för åldrarna över 65 år.Många, varav flertalet är kvinnor, får knappast något över.Kommunernas höga avgifter gör att åldringar börjar gömma sina sparadeslantar i madrassen eller helt sonika avstår från hjälp. Många avstår idagfrån exempelvis tandvård. Enligt Äldreuppdraget 97:8 hamnar hela 30procent under socialbidragsnorm redan före avgifter för sjukvård ochäldreomsorg. Räknar man efter avgifter för sjukvård och äldreomsorgskulle jämkning vara aktuell för mer än hälften. Kvinnornas utrymme av männens enligt , närfolkpension, garantipension och ATP räknats. 1997 konstrueradeKonsumentverket en modell för beräkning och bestämning avkommunens förbehållsbelopp. Här ansågs inte ens kvinnor ha sammaekonomiska behov som män. förutsätter att dennamodell inte används, när avgifter beräknas i kommunerna.AnhörigvårdNärståendevården utgör basen i vård- och omsorgsarbetet. När deanhöriga har ökat sina hjälpinsatser är det framför allt kvinnor som harberörts. Det gäller både äldre hustrur och medelålders döttrar.Enligt en dansk studie har äldre gifta män bättre hälsa än ogifta män,medan äldre gifta kvinnor har sämre hälsa än ogifta män. När gamla föräldrarbörjar behöva hjälp är döttrarna oftast . I den här åldern förvärvs-arbetar av kvinnorna. Det innebär att många kombinerar sittomsorgsansvar för föräldrar med förvärvsarbete. Vilka psykiska påfrest-ningar det innebär vet vi mycket lite om, men vi vet att medelålders kvinnors- men inte mäns - hälsa har försämrats . Medelålderskvinnor har haft valfriheten att förvärvsarbeta utan oro för hur deras gamlaföräldrar klarar sig. när "valfrihet" står särskilt högt på topplistan överpolitiska värdeord, innebär äldreomsorgens förändringar att gamla män-niskors och deras anhörigas valfrihet hotas i praktiken.Kristdemokraterna menar att den fysiska och psykiska hälsan hosanhörigvårdare måste tas på allvar.