mot · GN02T466 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T466av Molén, (-m)Åkerinäringens förutsättningarDen svenska åkerinäringen verkar både på internationell och svensktransportmarknad och är starkt konkurrensutsatt. De svenska företagenkonkurrerar inte enbart inom den egna näringen och med andratransportmedel utan också med utländska åkeriföretag. Många uppleveratt konkurrensen med utländska åkeriföretag är svårast att möta eftersomman menar att konkurrensen inte alltid sker på lika villkor. Nuvarandesituation leder till att åkare, chaufförer och transportledare arbetar underpressade förhållanden. Till bilden hör också den utsatthet och fokuseringi trafiken som gäller för tung lastbilstrafik.De svenska åkeriföretagen verkar i konkurrens med företag från andraländer på en alltmer öppen och gemensam marknad. Den 1/7 1998 borttogsden sista regleringen gällande cabotage (det innebär tillfällig inrikestrafik iett land med fordon som är registrerat i annat land). Den nya situationenkräver att den svenska åkerinäringen ges möjlighet att konkurrera pålikvärdiga villkor. En viktig faktor är därvid företagens kostnadsbild. Skill-nader i företagens kostnader leder till skillnader i konkurrensvillkoren, vilketi sin tur medför att företagen i ett land med hög kostnadsnivå riskerar attförlora marknadsandelar och därmed också arbetstillfällen.Det svenska näringslivet, med betydande import och export, är angelägetatt ha tillgång till en konkurrenskraftig svensk åkerinäring för att klara sinatransporter till och från . Det kan inte ligga i intresse attvianationella beslut försämra den svenska åkerinäringens villkor i sådan ut-sträckning att vi i blir ensidigt beroende av utländska aktörer påområdet.Även om det finns ett gemensamt regelverk inom EU så har nationellaregler och bestämmelser alltjämt stor betydelse. Det finns därmed skillnader ikonkurrensförutsättningarna som framför allt de svenska åkerier som ärverksamma inom utrikestrafiken utsätts för. De svenska åkeriföretagen harliksom den svenska rederinäringen bidragit till att distributionskostnadernakunnat pressas. De svenska konsumenterna är av naturliga skäl ocksåangelägna att livsmedel och andra konsumtionsvaror som importeras intepåföres onödigt höga fraktkostnader.De konkurrensnackdelar som svenska åkare har gentemot utländska liggersåledes i kostnadsbilden, där de tre största kostnadsposterna är löner, bränsleoch avskrivningar. Småföretagsdelegationens förslag skulle hjälpa åkeri-företagen då den t.ex. föreslår att beskattningen av tjänstebilar börschabloniseras, en enklare registrering av företag samt en förenkling av tull-procedurerna.Utvecklingen visar att inrikesåkerierna har klarat konkurrens genomrationaliseringar och samgåenden. Branschstrukturen håller på att förändras,företagen blir allt större genom att medelstora företag går samman. Vi får enstruktur med stora företag och små nischföretag. Utrikesåkerierna däremothar tappat stora volymer till konkurrenter från andra länder. har man istor utsträckning utländska chaufförer, man anlitar utländska dragbilsåkerieroch alltfler åkerier etablerar verksamheter i andra länder. Utvecklingenkommer att fortsätta om inte villkoren för de svenska åkerierna förbättras.Konkurrensen från utländska åkeriers inrikestrafik har tydligastvisat sig inom den s.k. dragbilsverksamheten, dvs. den trafik som består avdragbilar som kopplar på en trailer för vidare transport. Därtill har ocksåutländska åkerier tagit över transporter av framför allt större sändningspartiersom ska transporteras mellan några få punkter med viss regularitet.Men detta är troligen bara början. När exempelvis stårfärdig kan vi förvänta oss ytterligare konkurrens i även inomandra vägtransportsektorer.Skillnaderna i konkurrensförutsättningar drabbar inte bara åkerierna utanäven sysselsättningen, miljön, trafiksäkerheten och samhällsekonomin i stort.I utrikestrafiken har många arbetstillfällen försvunnit. Miljön påverkas nega-tivt genom att de utländska fordonen som trafikerar inte har sammakrav på sig att tanka den miljövänligare och dyrare miljöklass 1-diesel somtillhandahålles i . Vidare försämras trafiksäkerheten genom attutländska fordon i betydligt högre grad än svenska bryter mot trafikreglersom exempelvis kör- och vilotider. Därtill kommer att staten förlorarskattemedel genom att fordonen tankar utomlands, att brott mot regler intebeivras samt att vägavgifterna är svåra att kontrollera.Statistik visar att utländska fordon bryter oftare än svenska motkör- och vilotidsreglerna. kan sanktionerna endast i undantagsfallverkställas. Vid trafikkontroller måste böter kunna drivas in på plats -alternativt skall fordonet stoppas för vidare färd tills böterna betalas. Dettasystem tillämpas i de flesta andra länder.Drivmedel är vid sidan av arbets- och kapitalkostnad de stora kostnads-posterna. har skatten på drivmedel skärpts, vilket försämratkostnadsläget. Enbart dieselskatten har höjts med mer än per liter omregeringens budgetproposition vinner bifall. Under den gångnamandatperioden har dessutom förslag förts fram om ytterligare höjdabränsleskatter. och harlagt förslag om höjda bränsleskatter. Även inom Fordonsbeskattningsutred-ningen har detta diskuterats. senast har regeringen föreslagit en höjddieselskatt med per liter. Den skatteväxling som regeringen talat omblir inte en realitet. Om en sådan genomförts hade ett normalt s.k. tjänste-åkeri behövt en sänkning av de sociala avgifterna med , enbartför att motverka de ökade kostnaderna för dieselskattehöjningen. Om dennapolitik får fortsätta leder det otvetydigt till en omfattande utflaggning avsvenska åkeriföretag och ökad miljöbelastning.Vår oro bekräftas också av , som offent-ligt beskrivit sin syn på branschens problem. Man har sagt att många åkare tvingas att fuska med skatter och av staten uppställda regler, som ärbetydligt hårdare än de som tillämpas för de utländska åkeriföretagen.Två av varandra oberoende undersökningar visar att problemen blir stora.Högskolan i liksom () har visat att svenska åkerier har högre kostnader än devärsta konkurrenterna från , och . Det är framförallt de mycket höga lönebikostnaderna i som är problemet. Somexempel kan nämnas att ett svenskt åkeri får betala utöverlönen i sociala avgifter - ett danskt endast 10 procent.Svenska Åkeriförbundet har, tillsammans med Transportarbetareförbundetoch , uppvaktat regeringen vid olika till-fällen . Ännu har vi inte sett någon form av åtgärd frånregeringens sida, förutom dieselskattehöjningen som ju är en direkt negativåtgärd.För att förbättra Åkeribranschens villkor vill vi därför gemensamt betonafyra punkter:- Sänkta och konkurrenskraftiga skatter. De borgerliga partiernas alternativsänker skatterna och vi är eniga om att skadliga företagsskatter måste tasbort. Skattebördan bör anpassas till EU-nivåer.- Enklare regler. De förslag som Småföretagsdelegationen presenterat börgenomföras. Detta skulle gynna åkeribranschen som präglas av mångasmå företag.- Kontroll och sanktionsmöjligheter. Regler för bl.a. vilotid underkörningar bör samordnas och kontrollen av att reglerna efterlevs måsteockså bli effektivare. Kontrollen av fordon måste skärpas och åtgärdergenomföras som leder till att en bot som skrivs ut i också blirbetald av den utländska åkaren.- . Eftersom transportnäringen är en bransch som i högre grad änandra branscher består av mobila produktionsmedel, betyder likvärdigavillkor mycket för konkurrenskraften. måste därför ta en meraktiv roll i EU-samarbetet.- 10F- PHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkta skatter och borttagande av företags-skatter,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om genomförande av Småföretagsdelegationensförslag för att få till stånd ett bättre företagsklimat i ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kontroll och sanktionsmöjligheter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att måste ta en aktivare roll i Europa-samarbetet.Stockholm den 5 oktober 1999Per-Richard Molén (m)()()1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till SkU.