mot · GN02So450 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So450av , ()Socialtjänsten1 SocialtjänstenSocialtjänsten är en grundläggande del av välfärden. Den är bådesamhällets yttersta skyddsnät och en central del i vårt välfärdssystem.Synen på , dess innehåll, funktion och arbetssätt är enspegel av samhällets allmänna uppfattning om människans förmåga.Därför har synen på socialbidragen och dess föregångare varierat övertiden.Allmänhetens attityd till förändras i takt med att alltflermänniskor kommer i kontakt med den. Och är situationen den attbiståndsgivningen inom alltmer får tjäna som en allmäninkomstgarant för många människor. Fler människor än tidigare kommer ikontakt med , vilket förändrar den avvaktande och negativaattityd till socialbidrag som många känt, som det för individen ärförenat med skamkänslor och ett personligt misslyckande.En väl fungerande socialtjänst är en grundläggande del i välfärdssamhället.Människor ska kunna känna trygghet i att det finns ett yttersta skyddsnät omman inte klarar upp sin situation på egen hand eller genom anhöriga.Samtidigt är det viktigt att inte ersätter det civila samhälletsuppgifter. Ett väl fungerande civilt samhälle har också ett skyddsnät somskyddar den enskilde. Det viktigaste i socialt arbete, oberoende av om detsker inom den kommunala ram eller genomfrivilligorganisationer, är att det finns ett skydd för den enskilde motövergrepp och hjälp till den enskilde att stå på egna ben.1.1 En ny socialtjänstutredningI denna motion tar vi upp några av de förslag vi vill genomföra inomramen för nuvarande lagstiftning. Därtill anser vi att det behöver göras entotal översyn av hela socialtjänstlagstiftningen. Regeringen har tillsatt ensärskild utredare som avlämnat sitt betänkande Socialtjänst iutveckling (SOU1999:97). Utredningens uppdrag var begränsat till någradelar i lagstiftningen, främst att se över biståndets konstruktion ochfunktion. Den nuvarande socialtjänstlagstiftningen är ochdärefter har det gjorts justeringar, i större och mindre omfattning.Samtidigt har alltfler uppgifter flyttats till kommunerna genom reformersom t.ex. ädel, psykädel. I samhället i övrigt har det också skett storaförändringar, t.ex. befinner sig många människor utanför samhälletsskyddsnät. Alltfler människor engagerar sig i organisationer medinriktning på socialt arbete, inställningen till frivilligorganisationer ärmycket mer öppen än när lagen tillkom. 1991 tillsattes enparlamentarisk kommitté vars uppdrag var att göra en allmän översyn avsocialtjänstlagen. överlämnade sitt förslag till nylagstiftning 1994. Kommittén kunde inte i alla delar förutse de storaförändringar som välfärdssystemet skulle genomgå och därmed har inteutredningens förslag blivit föremål för lagstiftning. Behovet av en totalöversyn av lagstiftningen är dock inte mindre än när kommitténtillsattes 1991. Samhällsutvecklingen har gjort att får ta ettallt större ansvar för människors grundläggande trygghet och mångamänniskor har så låga inkomster att de inte klarar av sin försörjning påegen hand. Utsatta grupper känner också att de inte får det stöd som derimligen bör få. Vi anser därför att det bör göras en total översyn av helasocialtjänstlagstiftningen. Utredningen ska få i uppdrag att göra ensamlad översyn av den enskildes rätt i hela lagstiftningen, socialtjänstenssamarbete med det omgivande samhället och klarlägga om det finnsuppgifter inom som bör flyttas bort därifrån. Detta bör gesregeringen till känna.2 Individ- och familjeomsorg2.1 Barn och ungdomSocialtjänstlagens portalparagraf kompletterades 1998 med en nybestämmelse som syftar till att stärka barns ställning inom socialtjänsten.När åtgärder rör barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnens bästakräver. Bestämmelsen svarar mot artikel 3 i . Dettaär ett område med behov av utvecklingsinsatser. harenligt 12 § SoL skyldighet att verka för att barn och ungdomar växer uppunder trygga förhållanden. Nämnden ska också i nära samarbete medhemmen främja barns utveckling. Till detta kommer ansvaret för skyddför och stöd till barn och ungdom som far illa eller riskerar att utvecklasogynnsamt. Detta ansvar är tydligt i SoL. Reglerna om socialtjänstensutredningsskyldighet och medverkan till att underåriga får god vård ochfostran, men också SoL:s bestämmelser om anmälan m.m. motunderåriga är centrala i dessa sammanhang.Bestämmelserna om anmälan i 71 § SoL innebär dels att var och en somfår kännedom om att en underårig blir utsatt för fara för sin hälsa ellerutveckling, t.ex. misshandel, bör anmäla detta till socialnämnden. Dels finnsen skyldighet för myndigheter vars verksamhet berör barn och ungdomar,andra myndigheter inom hälso- och sjukvård och socialtjänst, anställda hosmyndigheter inom hälso- och sjukvård och socialtjänst samt anställda hossådana myndigheter att genast anmäla till om de i sinverksamhet får kännedom om något som kan innebära att socialnämnden böringripa till en underårigs skydd. Skyldigheterna gäller även dem som ärverksamma inom motsvarande verksamheter på det privata området.Socialtjänsten har det formella ansvaret för att utreda och agera till skydd förunderåriga. Det finns anledning att undersöka om barnperspektivet har fåttgenomslag i arbete och om anmälningsplikten fungerar ochvid behov vidta åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna.2.2 Kvalitetssäkring av vårdnadsutredningarCenterpartiet anser att grunden för vårdnad om barnen ska varagemensam vårdnad i enlighet med nuvarande lagstiftning. Det finns dockanledning att kvalitetssäkra de vårdnadsutredningar som socialtjänstenansvarar för vid skilsmässa eller separation. En vårdnadsutredning är imånga fall avgörande för vem som ska få vårdnaden om barnen vid entvist. En vårdnadsutredning som bygger på felaktigheter eller som påannat sätt ger en missvisande bild ligger trots detta till grund för denkommande processen. En väg kan vara att införa en s.k. second opinion,det vill säga möjlighet till ytterligare en social prövning om endera partenanser sig missbedömd. anser att frågan om enkvalitetssäkring av vårdnadsutredning med en second opinion börutredas. Detta bör ges regeringen till känna.2.3 SocialbidragenNär andra skyddsnät inte klarar uppgiften att ge människor inkomstersom kan täcka dagliga vardagsutgifter ska det finnas en socialtjänst somgaranterar de medel som behövs för att nå en social grundtrygghet. Attslå vakt om detta sociala skyddsnät som en medborgerlig rättighet ärviktigt för att behålla kvaliteten i välfärdssamhället. Men dennagrundinställning får inte förskjuta det faktum att hela socialtjänstensförsörjningsstöd bygger på att förvärvsinkomster ochsocialförsäkringssystemen i normala situationer ska klara det som enenskild eller familj behöver för sin försörjning. Socialtjänstensförsörjningsstöd ska inte ta över andra trygghetssystem inomsocialpolitiken. Syftet med ska vara att bidra till att flermänniskor blir oberoende av ekonomiskt bistånd.Kommunerna har genom fått ta ett allt större ansvar förmedborgarnas ekonomiska trygghet. Detta är inte en rimlig utveckling. generella trygghetssystemen är inte generella utan enbart trygga för demsom har rätten att omfattas av dem. Många människor är istället hänvisadetill individprövat bistånd och därmed har tryggheten blivit alltmer selektiv.Centerpartiet vill istället ha en generell välfärdspolitik byggd pågrundtrygghetsprincipen, som omfattar alla samhällsmedborgare. Vi har i enmotion till presenterat ett förslag till en allmän trygghetsförsäkring(1999/2000:Sf260) som utgår från grundtrygghetstanken, istället för ett sy-stem där man enbart kvalificerar sig genom gjorda prestationer. Vårt förslagtill en allmän trygghetsförsäkring skulle lösa många av de problem sommänniskor möter , när de inte har någon möjlighet att kvalificera sig tillsocialförsäkringarna och därmed inte omfattas av den ekonomiskatryggheten.Centerpartiets förslag om en trygghetsförsäkring ersätter intesocialtjänstens uppgift att ge förutsättningar för rimliga levnadsförhållandenoch att ge bistånd till enskilda personer. Men det innebär att socialtjänstenkan ägna mer tid åt sin grundläggande uppgift - att vara ett samhälletsyttersta sociala skyddsnät för människor med svåra sociala problem.Socialbidraget har mist sin karaktär som tillfälligtekonomiskt stöd. Antalet personer som är långvarigt beroende avsocialbidrag har flerdubblats . Oberoende av konjunkturlägettyder också utvecklingen på att fler människor kommer att vara varaktigtberoende av socialbidrag. fick ca 367 000 hushåll socialbidragnågon gång . Bidragstagarnas andel av befolkningen var knappt 8procent. För många människor har socialbidraget i praktiken blivit ensocialförsäkring på lokal och låg nivå.2.3.1 RiksnormenI utvärdering av försörjningsstöd konstaterar man attriksnormen har blivit en enhetsnorm istället för en riksnorm, något somCenterpartiet varnade för när riksnormen infördes. Vi konstaterade attriksnormen "blir ett tak istället för ett golv". Därtill klarläggs det iSocialstyrelsens utvärdering att socialbidragshandläggningen har ökatadministrationen inom . Något som vi också påpekade införbeslutet.Centerpartiet anser att det är , och ytterst de förtroendevalda,som ska ha ansvaret för bedömningar utifrån de förutsättningar som finnsoch de åtgärder som krävs, baserade på de lokala förutsättningarna. Vi villockså understryka att ska ses utifrån helhetsbedömningar ochatt avsikten med socialtjänstlagen vid dess tillkomst var att den enskildesbehov ska ses utifrån en samlad bedömning. Frågan om det ekonomiskabiståndet skulle utgöra en viktig del.Riksnormen som den nu är konstruerad ger inte den rättvisa som böreftersträvas för landets invånare. Att den i princip är utformad i kronor ochören, gör att biståndet i vissa delar av landet är otillräckligt medan det iandradelar kan upplevas som alltför generöst. Därför anser vi det vara bättre att ilagtexten ange socialbidragens konstruktion och innehåll, och attkommunerna fastställer beloppets storlek med utgångspunkt i kostnadsnivåni kommunen. Med en sådan konstruktion, där innehåll regleras i lag,uppnås bättre enhetlighet i landet och en bättre anpassning till rådandelevnadsförhållanden. Med vårt förslag blir det också möjligt att överklaganivån som fullmäktige fastställer, vilket inte är fallet . Vi föreslårdärföratt socialbidragsnormen ska fastställas av fullmäktige så att rättssäkerhetenökar för den enskilde och att nivån i socialbidraget också kan anpassas tilllokala förhållanden. Detta bör ges regeringen till känna.2.3.2 Socialbidragen - några förslag till förändringarDen sociala omsorgen bör ha sin utgångspunkt i människors behov avsmå, naturliga gemenskaper. Det är därmed centralt för socialpolitiken attse de sociala frågorna utifrån ett närhetsperspektiv enligtsubsidiaritetsprincipen. individ- och familjeomsorg skautgå från en helhetssyn och inriktas på att utveckla människors egnaresurser.Ett begrepp som fått betydelse i tolkningen av nuvarande socialtjänstlag är"skälig levnadsnivå". Enligt vår tolkning innebär detta en socialtjänst somgaranterar alla en social grundtrygghet. Därför vore det naturligt att också ilagen använda begrepp som uttrycker att den enskilde genom biståndet skatillförsäkras en "social grundtrygghet". Ingen i vårt land ska behöva saknabostad, kläder, livsmedel, etc.När andra skyddsnät inte klarar uppgiften att ge människor inkomster somkan täcka dessa dagliga vardagsutgifter ska vi i välfärdssamhället ha ensocialtjänst som garanterar de medel som behövs för att nå en socialgrundtrygghet. Att slå vakt om detta sociala skyddsnät som en medborgerligrättighet är viktigt för att behålla kvaliteten i välfärdssamhället. Men dennagrundinställning får inte förskjuta det faktum att hela socialtjänstensförsörjningsstöd bygger på att förvärvsinkomster och övrigasocialförsäkringssystem i normala situationer ska klara de utgifter som enenskild eller familj har för sin försörjning. försörjningsstödska inte ta över andra trygghetssystem inom socialpolitiken. Syftet medsocialtjänsten var och bör fortfarande vara att bidra till att fler människorbliroberoende av ekonomiskt bistånd och inte tvärtom.Vi anser att 6 a §, om att biståndet ska utformas så att det stärkerbiståndstagarens resurser att leva ett självständigt liv, saknar en viktigaspekt.För att kunna leva ett självständigt liv krävs också att man har möjlighet attta eget ansvar. Ett passivt utbetalande av socialbidrag kan i vissa fall varadestruktivt för den enskilde. uppgift i sådana situationermåste vara att genom planmässiga insatser försöka motivera den enskilde tillåtgärder som förbättrar dennes förmåga att själv svara för den egnaförsörjningen och ta ansvar. Det gör det möjligt att leva ett självständigt liv.Centerpartiets utgångspunkt är att begreppen "ansvar" och "självständighet"är starkt förknippade med varandra. Vi anser att det, utifrån synen på denenskildes ansvar och förslaget om social grundtrygghet, finns skäl attmarkera detta direkt i lagtexten.2.3.3 HemlösaHemlösa tillhör den grupp som är mest utsatt och som socialtjänstentillsammans med bl.a. frivilligorganisationer har kontakt med ellerförsöker få kontakt med. De flesta har missbruksproblem, många harockså psykiska problem eller en kombination av missbruk och psykiskaproblem. Det finns också en liten grupp som enbart är bostadslösa ochsom i övrigt inte har några sociala problem. senastekartläggning visar att det finns ca 8 400 personer som är bostadslösa ilandet, d.v.s. är folkbokförda i men saknar hemadress. Cirka1 200 personer är uteliggare eller bor på härbärgen. EnligtSocialstyrelsen har antalet minskat i storstäderna medan antalet har blivitfler i övriga landet. Störst är ökningen på mindre orter. Det finns andrarapporter som visar att det är fler personer som är hemlösa än det antalsom har presenterat i sin kartläggning.Cirka en tredjedel av de hemlösa har barn , visarSocialstyrelsens kartläggning. Barnen riskerar att fara illa. Många kvinnorsom är hemlösa utnyttjas eftersom de tvingas lösa sitt bostadsproblem medett tillfälligt boende hos manliga bekanta. Ett sätt att döva sin ångest ärmissbruk av läkemedel, alkohol eller narkotika eller en blandning av dessa.Oberoende av antalet hemlösa eller om hemlösheten har ökat eller minskatmåste problemen lösas. Människor har rätt till ett värdigt liv och ett egethem. , och andra frivilligorganisationer görmycket stora insatser för att försöka ge människor ett värdigt liv. Detoffentliga samhället gör också insatser för att lösa de mest utsattamänniskornas problem och enligt kartläggning får dehemlösa del av 24 000 olika insatser . Problemet är bara attinsatserna ofta sker oberoende av varandra, utan samsyn och fungerandesamarbete. Det skiljer i arbetsmetoder och kultur mellan t.ex. socialtjänst ochfrivilligorganisationer och det gör att insatserna inte är så effektiva som deborde vara. Det krävs också en samordning mellan olika sociala insatser sompsykiatrisk vård, sjukvård, missbrukarvård m.m. Detta bör ges regeringen tillkänna.3 Handikappomsorg3.1 PsykiatrireformenPsykiatrireformen tillkom för att förbättra livsvillkoren för de psykisktfunktionshindrade genom att bland annat stimulera utbyggnaden avbostäder och utveckla daglig verksamhet. Reformen förutsätter ettförändringsarbete, inte bara inom utan också inompsykiatrin. Det krav på samverkan som reformen ställde, framför alltmellan socialtjänst och psykiatrin, har inte kunnat förverkligas fullt ut.Nuvarande uppdelning försvårar en god tillgänglighet avsjukvårdsinsatser till alla psykiskt funktionshindrade i kommunerna.Skyldigheten att samverka behöver förtydligas.Socialstyrelsen har konstaterat att det i samtliga landsting och kommunerpågår ett intensivt arbete för att genomföra reformen. De psykisktfunktionshindrades behov är endast delvis kartlagda i många kommuner. Detkommer att ta än riksdag och regering ursprungligen avsett attförverkliga reformen. anser att det är nödvändigt att dekommuner som ännu inte gjort systematiska inventeringar av de psykisktfunktionshindrades behov gör det.Centerpartiet anser att det krävs flexibilitet i metoderna i omsorgen avlångvarigt psykiskt sjuka och det är angeläget att möta behoven utifrån denenskildes önskemål och förutsättningar. Möjligheten till boende, arbete,dagverksamhet och andra aktiviteter måste tillfredsställas. Omsorg ochsociala kontakter är betydelsefulla för ett värdigt liv. Det är angeläget medettgott samarbete med frivilligorganisationer och anhörigföreningar.Rehabiliteringsinsatserna behöver förstärkas.Fortfarande är de psykiskt sjukas ställning i samhället mycket svag.Hemlöshet är vanlig bland de långvarigt psykiskt sjuka och kommunerna harinte lyckats lösa situationen. Psykiatrireformen innebar bl.a. att långvarigtpsykiskt sjuka ska ha ett normalt boende och inte behöva vistas påinstitution. Människors lika rätt och värde innebär att vi ska skapalivsutrymme åt alla människor, inklusive ett värdigt boende för dem somidag är hemlösa. Sammanfattningsvis anser vi att rehabiliteringsinsatsernaliksom samverkan mellan kommun och landsting bör förbättras samtidigtsom brukar- och frivilligorganisationerna bör få ett ökat stöd för sinainsatser. Det som ovan anförts om insatser för psykiskt funktionshindradebör ges regeringen till känna.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en ny utredning av helasocialtjänstlagstiftningen,2. att hos regeringen begär en undersökning av huruvidabarnperspektivet fått genomslag i arbete samt omanmälningsplikten fungerar samt vid behov föreslår åtgärder,3. att hos regeringen begär en utredning avkvalitetssäkring av vårdnadsutredningar genom en second opinion,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att nivån i socialbidraget skall fastställas avkommun- respektive stadsfullmäktige,5. att beslutar att 6 a § socialtjänstlagen skall gesföljande lydelse: Den enskilde skall genom biståndet tillförsäkras ensocial grundtrygghet. Biståndet skall utformas så att det stärker hanseller hennes resurser att ta ansvar och leva ett självständigt liv,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för hemlösa,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om psykiatrireformen.Stockholm den 5 oktober 1999Kenneth ()()(c)()()