mot · GN02MJ226 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ226av , ()Miljö- och växtskyddsfrågor inom trädgårdsodlingenKonsumenten skall kunna känna sig trygg vid användningenav svenska trädgårdsprodukter.Inom den svenska yrkesmässiga trädgårdsodlingen har antagits enmiljöpolicy med utgångspunkt i kretsloppsprincipen. Viktiga prioriteringarför att uppnå målen om ett minskat behov av kemiska växtskyddsinsatser ärbl.a. ett förebyggande hygieniskt arbete, val av odlingsresistenta sorter ochfriskt utgångsmaterial samt ett ökat utnyttjande av biologiska bekämpnings-metoder. För att föra ut dessa miljöambitioner i de enskilda företagen pågåren omfattande program- och utbildningsverksamhet. Viktiga inslag i dennaär anslutningen till näringens miljöhusesynsprogram, certifieringen av IP-företag () samt anslutningen till och medverkan inäringens egen miljödatabas vars syfte är att stimulera företagen till minskadresursförbrukning. Det senare innebär också att göra egna mätningarkontinuerligt av företagets miljöpåverkande faktorer och ställa detta i relationtill ett jämförelsematerial från andra företag. Program- och utbildnings-verksamheten ger stimulans och incitament till förbättringar.Biologisk liksom integrerad bekämpning (IP) är prioriteradebekämpningsmetoder inom trädgårdsnäringen. Alltfler biologiska bekämp-ningsmedel inregistreras vilket ökar förutsättningarna för utövandet av ettmera miljövänligt växtskydd. För att lyckas med den biologiska bekämp-ningen krävs emellertid att skadegörarangreppet inte är för kraftigt. Man kanalltså i vissa fall tvingas sätta in kemiska preparat för att få ned antaletskadegörare på en rimlig nivå för att sedan återgå till det biologiskabekämpningsprogrammet. Det är då viktigt att ha tillgång till kemiskapreparat som kan användas i kombination med biologisk bekämpning dvs.preparaten skall vara skonsamma mot nyttodjuren. Tillgången till sådanaselektiva och effektiva preparat är emellertid högst begränsad i pågrund av vårt lands restriktiva hållning till nyregistreringar av kemiskabekämpningsmedel som äldre preparat harförbjudits eller dragits tillbaka. Detta förhållande har också konstaterats iStatens och Kemikalieinspektionens rapport (1996:2)"Förslag till handlingsprogram för att minska hälso- och miljöriskerna vidanvändning av bekämpningsmedel ". I rapporten föreslogs att enspeciell utredning bör göras om problemen med tillgången till bekämpnings-medel inom den svenska trädgårdsnäringen. Det finns anledning att kännastor oro över nuvarande situation. Stora värden står på spel i odlingarna, ochi många fall drabbas den enskilde odlaren hårt om inte bekämpningen avskadegörare kan ske effektivt.Tillgången på kemiska växtskyddsmedel varierar kraftigt från land till landdels beroende på olika värdering av risk/nytta-förhållandet för olika medel,dels på olika förutsättningar att marknadsmässigt tillhandahålla medel.Harmoniseringen av växtskyddsfrågorna inom EU är starkt försenad, ochdet torde röra sig om en tidsperiod av innan harmoniseringen fullt utär genomförd och odlarna inom de olika EU-länderna kommer att kunnaarbeta under jämförbara växtskyddsbetingelser.Den av och Kemikalieinspektionen föreslagna utredning-en och utvärderingen av trädgårdsnäringens bekämpningsmedelssituation harnu börjat arbeta. leder utredningen i samarbete med träd-gårdsnäringen som själv tvingats satsa för att få till stånd denna viktigautredning. Utredningen ska se över den växtskyddsproblematik som före-ligger nu och fram till harmoniseringen. När utredningen väl lägger sittförslag, 31maj 2000, är det viktigt att resultaten snabbt följs upp genombeslut som skapar bra och rättvisa förutsättningar för svensk trädgårdsnäring.Inom ramen för nationella miljöstödsprogram infördes från 1998ett nytt stimulansstöd, det s.k. REKO-stödet. Stödet avser att stimuleramiljöåtgärder i det konventionella jordbruket och trädgårdsbruket. Stödetutgår för företag inom båda produktionsgrenarna med likvärdiga arealbelopp.Upp till en företagsareal på 50 ha utgör stödet /ha och mellan 50 och200 ha /ha. För arealer därutöver utgår inget stöd. Stöd till växthus-odling utgår inte.Villkoren för REKO-stödet förutsätter definierade miljöåtaganden frånföretagens sida. Dessutom förutsätter stödet ett betydande administrativtåtagande i dessa. Det säger sig självt att stödet med den beloppsmässigautformning och profil det har inte innebär ett tillräckligt starkt incitamenttillmiljöaktivitet i mindre företag. har en väsentligtlägre genomsnittlig areal än jordbruksföretag medan administrativaomkostnader för stödet liksom övriga stödvillkor i stort är desamma som istörre företag. Trädgårdsföretagen har också en större kulturbredd och enintensivare produktionsform med högre omsättningstal per arealenhet änjordbruket vilket borde föranleda en mer differentierad beloppsprofil förstödet. Den svaga uppslutning som REKO-stödet fått från trädgårdsnäringenssida /99 bör ses mot den här redovisade bakgrunden.Mot bakgrund av de stora satsningar som från trädgårdsnäringens sidacentralt sker och som ovan redogjorts för skulle ett bättre ochgenerösare utformat REKO-stöd kunna bli ett effektivt stimulansinstrumentför att dessa satsningar skall kunna ge snabba miljöresultat för samhället.REKO-stödet bör dessutom kompletteras med bidrag till växthusodling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om växtskyddsfrågor inom trädgårdsnäringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett utbyggt REKO-stöd till trädgårdsodling.Stockholm den 4 oktober 1999Ingvar ()()