mot · GN02Ub426 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub426av , ()Högre utbildning i VästsverigeHögskolan har mycket stor betydelse för regionens utveckling. Däromtycks de flesta bedömare numera helt eniga. Tillgången på arbetskraftmed högskoleutbildning, särskilt inom det tekniska ochnaturvetenskapliga området, men även inom design,informationsteknologi, språk och ekonomi avgör om regionens näringslivskall förmås att klara den snabba övergång till mer kunskapsintensivproduktion av varor och tjänster som pågår. Alternativet är stagnation,mycket hög arbetslöshet och samhälleligt förfall.Internationella jämförelser visar att konkurrenskraft har minskatunder senare år. En bidragande orsak till detta kan vara att andelen hög-skoleutbildade är lägre i än i jämförbara industrinationer. Kvalitetoch förnyelse av den högre utbildningen är något som måste prioriteras iväsentlig högre grad . I den snabba utveckling som vi uppleverinom snart sagt alla områden blir detta allt viktigare för dem som vill slå vaktom möjligheterna att påverka framtiden.En hög utbildningsnivå bidrar också till att motverka sociala spänningaroch minska sociala klyftor; det är ett växande problem som alltmer upp-märksammats i vårt land och som inte minst är aktuellt i våra storstads-områden.I de utbildningssatsningar som skett har kvantitet satts förekvalitet - något som vi nu inom olika områden ser de negativa effekterna av.Inte minst upplever den kunskapsintensiva delen av näringslivet ökadeproblem att rekrytera verkligt kvalificerad, högutbildad personal vilketmedför att denna del av näringslivet i allt större utsträckning börjat söka sigutomlands för att kunna hävda sig i den internationella konkurrensen. Dennautveckling kan snabbt få mycket allvarliga konsekvenser för vårt land i olikaavseenden.I likhet med andra storstäder, och städer med tillgång till högre utbildning,har , relativt sett, en hög utbildningsnivå jämfört med andra orter ilandet.Däremot visar en utredning rörande utbildningsnivå i ett antal av Sverigeskommuner, som gjorts av , att flera områden i västraSverige har lägre utbildningsnivå än genomsnittet.Göteborgsregionen ligger också relativt lågt, jämfört med andra storstads-regioner, när det gäller andelen examinerade med eftergymnasial utbildning.Region stadd i stark förvandling och utvecklingFrån att tidigare ha dominerats av de stora varven, hamnen ochtillhörande rederinäring samt några få stora industrier, något som genomutvecklingen givit stora arbetsmarknadsproblem, omstruktureras nustaden och regionen successivt och kännetecknas numera avframtidstro och växtkraft.Betydelsen av högre utbildning och högkvalificerad forskning för enregion kan inte nog understrykas - det positiva sambandet är dokumenteratvärlden över.Många av de mest expansiva företagen har skapats och de har ofta sina rötter i och i universitet.I de satsningar som görs inom den högre utbildningen måste nu kvalitetenkomma i första hand och nya vägar som för utvecklingen framåt måsteprövas, även på dessa normalt ganska traditionsbundna områden.Under de senaste femton till tjugo åren har utbildningsväsendet förnyatsgenom att de gamla och stora universiteten kompletterats med regionala hög-skolor runt om i landet så också i Västsverige.Studenter vill studera i att söka till högskolan har ökat mycket kraftigt. Dettagäller i särskilt hög grad i . I ökade under desenaste tio åren rekryteringstätheten (antalet högskolenybörjare perinvånare, oberoende av var studierna ägde rum) mer än vadriksgenomsnittet ökade. Under en följd av år har vidare söktrycket(antalet behöriga förstahandssökande per plats) tillutbildningsprogrammen vid de västsvenska högskolorna varit klart högreän vid övriga mindre och medelstora högskolor och ofta överträffat sök-trycket vid de mindre universiteten.Med avses i detta sammanhang plus Halland.Bortsett från och kranskommunerna i Göteborgsomedelbara närhet t.ex. och är utbildningsnivån i mycket låg och många av kommunerna tillhör dem som har den allralägsta andelen högutbildade i riket.Detta mönster gäller även teknisk och naturvetenskaplig utbildning. Sett pånationell nivå har utbyggnaden av civilingenjörsutbildningen skett snabbareän ökningen av antalet behöriga sökande. Antalet platser har i praktiken visatsig större än antalet sökande, och av och till har åtskilliga utbildningsplatserstått tomma vid läsårets början. Detta gäller emellertid inte civilingenjörs-programmen i . Tvärtom har det här funnits gott om kvalificeradesökande till många program och flera av högskolorna har gjort betydandeöverintag. Denna tendens gäller även sökandetrycket till den särskilda N/T-satsningen. Medan praktiskt taget samtliga högskolor i riket haft svårt attfylla sina N/T-platser har flera av de västsvenska högskolorna lyckatsmycket väl och överträffat planeringstalen.En del av förklaringen till det höga söktrycket till de västsvenskahögskolorna är att utbyggnaden av antalet utbildningsplatser skett i lång-sammare takt än i övriga landet. Ökningen av utbildningsutbudet i har inte på långa vägar räckt till för att möta den ökade benägenhetenatt söka till högskolan. En annan del av förklaringen är att de västsvenskahögskolorna driver ett antal nationellt unika utbildningsprogram med storattraktionskraft på studenter från hela landet. Andelen studenter från andradelar av landet är hög, särskilt i jämförelse med universiteten och de tekniskahögskolorna som har en mer utpräglat regional rekrytering.Antalet förstahandssökande i var nära fyra studentertill varje plats - i övriga riket var det mellan 2,5 och 3! Dessutom satsarstaten minst på de västsvenska studenterna. - De kostar /invåna-re i regionen jämfört med i . En annan upp-seendeväckande siffra är forskningsanslagen där också lägst i landet! En kvalitativ bra utbildning kräver forskarkompetentalärare som har tid att arbeta med sin forskning. Därför måste forsknings-anslagen räknas upp i att tydliggöra skillnaden mellan antalet utbildningsplatser relaterat tillinvånarantal i och övriga kan nämnas att det skullebehövas ett tillskott på mer än hälften av det totala antalet platser i landettillVästra under för att man skulle någorlunda kommai paritet med övriga regioner! Med den fördelning som årets budget föreslårökar snedfördelningen i accelererad takt.Läkarutbildningen i VästsverigeDimensioneringen av läkarutbildningen i en region är av centralbetydelse för läkartillgången i samma region. Också här kan man se enkraftig snedfördelning till nackdel. har 59utbildningsplatser/ i miljon invånare - övriga regioner har från 83 till136! Läkartillgången i inger allvarliga bekymmer ocheftersom Sahlgrenska universitetsjukhusets reella kapacitet förläkarutbildning är betydligt större än dagens dimensionering börplatsantalet utökas.En stor andel av utbildningsplatserna vid de västsvenska högskolorna,särskilt de fyra högskolor som inte har grundskollärarutbildning, är inriktademot näringslivet. De västsvenska högskolorna har genomgående lagt storvikt vid ett nära samarbete med näringslivet, både i den egna regionen ochriket i stort. Denna samverkan kommer till uttryck dels i utbildningen, därt.ex. examensarbeten i mycket stor utsträckning genomförs i samarbete medoch stöd av företag, dels i ett snabbt expanderande forsknings- och ut-vecklingsarbete. Den nära samverkan med företagen är säkerligen en avförklaringarna till att studenter som avlagt examina vid de västsvenskahögskolorna i så stor utsträckning snabbt får anställning inom sittkompetensområde. Uppföljningar efter studiernas slut ger klara beläggför detta.Köerna till den högre utbildningen blir allt längre i hela landet. Förra åretökade antalet platser med 5.000 - den lägsta ökningen under hela 90-talet.Det innebär att nybörjarna har färre platser att tävla om. Och värst är detalltså för ungdomarna i där det går fyra sökande på varje plats.Med den fördelning som föreslås i årets budget missgynnas återigenVästsverige medan , KTH, och får flest nyaplatser.Vi menar att det är viktigt att i större utsträckning tillvarata dentillväxtpotential som finns vid de västsvenska högskolorna. Det ärnödvändigt för att stödja utvecklingen i en av viktigaste industri-regioner med stor tonvikt på mindre och medelstora företag men med lågandel högutbildad personal.Platsantalet vid de västsvenska högskolorna bör därför öka i snabbare taktän resten av landet så att platsantalet på ett rättvisare sätt är relaterat tillbefolkningens storlek.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnad av den högre utbildningen iVästsverige,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskningsresurser till Västsverige.Stockholm den 4 oktober 1999Inger ()()()()Tom ()()()()()()()