ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02A265 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A265av , ()ArbetslöshetskassanArbetslösheten innebär ett antal försakelser för de människor somdrabbas av den. Den fackliga rörelsen i har påtalat att dearbetslösa inte följt med i den kostnadsspiral som det övriga samhället nubörjar kompenseras för. De arbetslösa har fått vidkännas en väsentlignedskärning i sin privatekonomi.För ett stort antal av de fackliga medlemmarna är det inte avinkomstbortfallet som täcks av arbetslöshetskassans försäkring, utan ettbetydligt lägre procenttal.Det finns också en livaktig diskussion om bidragen vid utbildning, som nuadministreras genom . Eftersom den reguljära ersättningenfrån arbetslöshetskassan administreras via de olika fackförbundens a-kassoreller via ALFA-kassan innebär detta att två utbetalare har mycket kontaktmed varandra för att samordna beslut om ersättningar.Om utbetalningsansvaret, när det gäller bidragen vid utbildning, iställetkan samordnas under en utbetalare skulle detta dels innebära snabbarehantering av ärendena, dels innebära minskade administrationskostnader. Detfinns sannolikt rationaliseringsvinster att göra genom att lägga överhandläggningen av särskilt utbildningsbidrag en arbetslös erhåller understudier vid till arbetslöshetskassorna. Då finns alla handlingaroch uppgifter samlade på ett ställe och detta innebär, förutom minskadeadministrativa kostnader, även tidsvinster.Frågan om samordning av administrativa rutiner till en myndighetsutövarebör skyndsamt aktualiseras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av utbetalningsansvar.Stockholm den 5 oktober 1999Jan ()
mot · GN02A266 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A266av Feltzing, ()Gröna jobbGröna jobb är ett sätt att integrera miljöfrågorna iarbetsmarknadspolitiken, såsom sägs i budgetpropositionen. Gröna jobb,såsom de har utförts i skogsvårdsstyrelsernas regi inom ramen förarbetsmarknadspolitiken, är miljö- och kulturprojekt. Arbetena utförs föratt säkerställa natur- och kulturmiljövärden, och för att detta arbete skallvara meningsfullt måste det följas upp med skötselåtgärder. En minskadverksamhet hotar nu att äventyra dessa arbeten bl.a. beroende på reglerför arbetspraktiken.I län t ex har tillsammans med länsstyrelsenskaffat för att finansiera kringkostnader och finansierings-bidrag för vård och skötsel av naturreservat. Tyvärr visar det sig attarbetsförmedlingen inte har några pengar för att betala utbildningsbidrag förde presumtiva deltagarna. Istället går dessa människor öppet arbetslösa påA-kassa, som fordon, arbetsledning ochutrustning står still och reservaten inte får den vård som behövs.Dessa gröna jobb är i linje med strävan att förena miljö- och sysselsätt-ningsmål och påskynda omställningen till en ekologiskt hållbarutveckling. Dessa jobb i skogsvårdsstyrelsernas regi är konkreta exempel påett myndighets- och sektorsövergripande samarbete, som skapar synergi-effekter, när olika politiska mål kan förenas och bidra till ett ekologisktsamhälle.Behov av och efterfrågan på arbeten av detta slag inom miljöområdet harfunnits stadigvarande , oavsett konjunktur- och sysselsättnings-läge. Även , när antalet arbetslösa minskar, så efterfrågar arbetsmark-nadsmyndigheterna arbeten inom skogs- och miljöområdet för ett inte obe-tydligt antal arbetslösa, som ofta är lokalt bundna och för vilka det finnsbegränsat med alternativ. talas mycket om behovet av en övergångs-marknad, antingen på vägen mot ett ordinarie arbete eller i studieför-beredande syfte.Arbeten inom natur- och kulturmiljövård, i kombination med utbildning,skulle kunna spela en sådan här roll. Fördelen är att arbetena inte kommer ikonflikt med ordinarie arbetstillfällen.I har tillsammans med ochlänsarbetsnämnden utarbetat ett projekt med gröna jobb som kan generera192 nya arbetstillfällen i den värmländska skogen och möjliggöra en ny-skapande verksamhet i glesbygden. Efter en treårig anställning av blandadutbildning och arbete, skall aktiva, offensiva och välutbildade människor bliresultatet. har en stor erfarenhet av samverkan mellan myndig-heterna och har utvecklat en stor kunskap inom området, som kommer attgagna samhället i stort, och projektet har goda möjligheter att bilda skola förhela landet.Det behövs en samlande kraft, som ger starttrygghet och som bygger uppkunskap, kontaktnät och framtidstro, för att få till nya arbetstillfällen påhemorten. En snar utredning behövs för att klarlägga hur staten på bästa sättkan stödja och medverka till att gröna jobb kan fortsätta att bedrivas och attäven nya, behövliga projekt med gröna jobb kan komma igång.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om att gröna jobbskall kunna bedrivas enligt intentionerna i motionen.Stockholm den 5 oktober 1999Barbro Feltzing (mp)
mot · GN02A267 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A267av Klockare, ()DeltidsarbetslöshetArbetsmarknaden har blivit allt bättre för fler ochfler. Men det finns fortfarande grupper som sitter fast i en oönskadsituation, en sådan grupp är de deltidsarbetslösa. Arbetsmarknaden hartyvärr utvecklats så att deltidsanställningar och tillfälliga anställningarhar ökat , vilket har medfört att alltför många arbetarkortare tid än de själva önskar.De deltidsanställdas situation på arbetsmarknaden försvagas då de oftahamnar i en situation som bl a gör det svårt för dem att bedriva utbildning pågrund av sitt deltidsarbete. Arbetsgivaren ser ofta de deltidsanställda som enreservarbetskraft som kan jobba mertid när behov uppstår. För dendeltidsanställde innebär det att utrymmet för studier eller för kombina-tionsanställningar begränsas.Dessutom måste den som har en fast anställning på deltid lämna sin fastaanställning för att med nuvarande regler ha rätt till arbetslöshetsersättningefter . Regelverket kan också medföra att de som haft vikariats-anställningar tackar nej till fast deltidsanställning. Anledningenär att det inte går att försörja sig på en deltidsanställning när man inte kanerhålla arbetslöshetsersättning för den del av dagen man är arbetslös.För att förbättra de deltidsarbetslösas situation krävs en lång rad insatser.Det är viktigt att arbetsgivarna verkligen tar sitt ansvar och organiserararbetet på ett sådant sätt att de som önskar högre sysselsättningsgrad ocksåkan få det. Det gäller såväl offentliga som privata arbetsgivare. Att som idagvältra över kostnaderna på a-kassan för att arbetsgivarna inte organiserararbetet på ett sådant sätt att de som så önskar får arbeta heltid, är inteacceptabelt. Det finns inga tvingande skäl för arbetsgivaren att ökaarbetstiden för dem som så önskar. En möjlig väg kan vara att det i denarbetsrättsliga lagstiftningen regleras vad som är särskilda skäl, för att inteinrätta heltidstjänster.Inom arbetsmarknadspolitikens ram finns också skäl att intesifierainsatserna. skall arbetsförmedlingen kräva av de deltidsarbetslösaatt de ska stå till arbetsmarknadens förfogande och ta anvisade jobb. Menarbetsmarknadspolitiken måste också anpassas till de deltidsarbetslösassituation.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en arbetsmarknadspolitik för deltidsarbetslösa.Stockholm den 5 oktober 1999Lennart Klockare (s)()
mot · GN02A268 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A268av , ()IT-utbildning för kvinnor i offentlig sektorDen stigande efterfrågan på IT-utbildad personal inom i stort sett allayrkesområden kräver ytterligare satsningar på både högre utbildningaroch grundutbildningar.Under 1999 har AMS haft i uppdrag av regeringen att initiera IT-utbild-ning för anställda i den offentliga sektorn, främst för kvinnor. Tillbakgrunden hör en rapport från Statskontoret , som visade på de storabehoven av kompetenshöjning på IT-området bland offentliganställdakvinnor.AMS egen uppföljning tyder dock på att satsningen, somskulle ske inom ramen för befintliga åtgärder och anslag, fått mycketsvagt genomslag. Länsarbetsnämnderna i de flesta län kom igång sent, ochmånga myndigheter dröjde också med sin reaktion. Sedan de fackligaorganisationerna via sina regionala och lokala förtroendevalda informerat ommöjligheterna till utbildning ökade emellertid intresset markant.Det har visat sig att AMS haft svårt att möta detta intresse och anordnautbildningar enligt önskemålen. Medel för arbetsmarknadsutbildning drogsin , och enligt AMS-utvärderingen finns en "betydande diskrepans"mellan behoven å ena sidan och å andra sidan länsarbetsnämndens/arbets-förmedlingens möjligheter att finansiera satsningen. På den statliga sidan serregeringens uppdrag inte ut att resultera i mer än en handfull utbildnings-insatser.Det är mot denna bakgrund olyckligt att regeringen i årets budgetpropo-sition inte följer upp fjolårets initiativ och ger AMS ett fortsatt uppdrag attsatsa resurser på denna typ av utbildningar. Regeringens mål i den förvalt-ningspolitiska propositionen 1996 var att svensk offentlig förvaltning börvara ett föredöme som IT-användare, samt att förvaltningen ska utnyttja ITför att effektivisera verksamheten och ge en god service till medborgare ochföretag. saknar många kvinnor i offentlig sektor grundläggandedatautbildning.Behoven är alltså omfattande. Statskontoret pekade efter sin inventering pådetta, och föreslog en satsning under två-tre år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett fortsatt uppdrag till AMS om IT-utbildning för kvinnor i offentlig sektor.Stockholm den 29 september 1999Monica ()()()Elisebeht ()()()()()()
mot · GN02A269 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A269av , ()Arbetslöshetsersättningen och kooperativa företagDen höga arbetslösheten har drabbat de flesta länder i tidigare änSverige. Många metoder har med växlande framgång prövats för att ökasysselsättningen. Liksom nu i har man funnit att skapandet avnya småföretag kan vara ett verksamt medel. En metod som utvecklats iItalien härrör ur den så kallade Marcoralagen och har haftstor effekt på företagsbildandet. Lagen bygger på att aktivt användakooperativa företag som ett medel för att minska arbetslösheten.Bildandet av nya kooperativa företag med stöd av lagen uppmuntras påtvå olika sätt. som hotas av nedläggning kan tasöver av de anställda med hjälp av lån från en särskild fond, Foncooper.Dessutom kan de arbetslösa under förutsättning att de bildar ettkooperativt företag sätta in avgångsvederlag och ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen som kapital i företaget. Ett särskilt investment-bolag, CFI (Compagnia Finanziaria Industriale), som ägs gemensamt avde fackliga och kooperativa huvudorganisationerna kan bidra med eninsats som uppgår till högst det sammanlagda beloppet avmedlemmarnas insatser.Även i andra europeiska länder som och finnsmöjligheter för arbetslösa att omvandla hela eller delar av arbetslöshets-ersättningen till insatser i kooperativa företag. Den italienska modellen före-faller dock vara den mest utvecklade.Vi anser att regeringen som en komplettering till förslagen om arbets-löshetsersättningen borde utreda ett svenskt system för omvandling av ersätt-ning från arbetslöshetskassan till insats i ett nystartat kooperativt företag.Kooperativa företag har en speciell ställning i sådana här sammanhangeftersom de bygger på ett frivilligt medlemskap, gemensamt ägande utanfrämmande vinstintresse och en demokratisk struktur där principen enmedlem en röst är förhärskande. Förutom den egna insatsen i företaget,som medlemmarna skulle kunna finansiera med hjälp av arbetslöshetsersätt-ningen, krävs i likhet med hur det är i någon form av finansie-ringsfond.Löntagarna äger väldiga tillgångar i form av pensionsfonderna. Omså lite som en promille av dessa tillgångar ställdes till löntagarnas direktadisposition för insatser i nya småföretag skulle det sammanlagda beloppetändå uppgå till omkring 100 miljoner kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att aktivt använda kooperativa företag som ettmedel att minska arbetslösheten.Stockholm den 30 september 1999Anita ()()()()()
mot · GN02A270 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A270av Klockare, ()Förebyggande åtgärder i arbetslivetDet går bra för , vilket vi alla skall glädjas åt. Företagen görstörre vinster än när man från övervinster skapadeArbetslivsfonden.Erfarenheten av Arbetslivsfondens verksamhet var god. Medvetenhetenom både den fysiska och psykosociala arbetsmiljön uppmärksammades ochmånga goda projekt ledde till förbättringar på arbetsplatsen med minskadsjukfrånvaro och ökad trivsel, vilket i sin tur ger en ökad produktivitet.Tyvärr avvecklades Arbetslivsfonden . Vi kan nu se att sjukfrån-varon och förtidspensioneringen ökar från en historiskt låg nivå. Men det ärangeläget att man kan vidta åtgärder på arbetsplatsen som förhindrar attmänniskor slås ut i förtid.Arbetsmarknaden har förändras genom den tek-niska utvecklingen och pressen har ökat på människor till följd av densanering av ekonomin som genomförts. finns det verksamhetersom har en sådan personalbemanning att människor drabbas av olikasjukdomar.Vi ser även en ny grupp människor som arbetar inom bl.a. IT-verksamhetdär engagemanget gör att de arbetar betydligt över normal arbetstid ochdrabbas av stress och utbrändhet i förtid.Risken är att det bland denna grupp finns människor som kommer att bliutslagna från arbetsmarknaden i förtid.För samhället och företagen är det ekonomiskt fördelaktigt om människorär friska och kan arbeta. Därför är det förebyggande arbetsmiljöarbetetviktigt.Regeringen bör tillsätta en utredning som tar fram förslag på hur man kanförhindra för tidig utslagning från arbetsmarknaden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning för att minska utslagningen frånarbetslivet.Stockholm den 3 oktober 1999Lennart Klockare (s)()
mot · GN02A273 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A273av , Hans (s)Ekonomisk trygghet för arbetslösaUnder 90-talet har arbetsmarknaden förändrats. Dels på grund av denhöga arbetslösheten, men också därför att arbetsgivarna har ändrat sittsätt att organisera och bemanna arbetsplatserna. Exempelvis är caen miljon löntagare visstidsanställda och den siffran förväntas öka.Många företag klarar arbetstoppar med att visstidsanställa eller genom attanvända bemanningsföretag.Det har inneburit en ny slags arbetslöshet. Man varvar kortare perioder avarbete med arbetslöshet. Det innebär att kortare perioder av arbetslöshetkommer att vara en tämligen normal situation för många löntagare i fram-tiden. Med den utvecklingen finns det starka skäl att se över arbetslös-hetsförsäkringen i syfte att anpassa den till en förändrad arbetsmarknad ocherbjuda löntagarna en ekonomisk trygghet vid omställningen mellan ettarbete och ett annat. En sådan åtgärd kan vara att slopa karensdagarna ellerpå annat sätt se över den ekonomiska situationen för den som blir arbetslösmellan kortare visstidsanställningar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomisk trygghet för arbetslösa.Stockholm den 29 september 1999Hans Karlsson ()()()()()
mot · GN02A274 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A274av , ()Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetAnslagsberäkningAnslaget A 1 under utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet tillförs genom den samordning av försörjningsstödet somCenterpartiet föreslagit i sin arbetsmarknadspolitiska motion. Viberäknar att kunna minska det totala anslaget A 1 , elleren miljard kronor, genom en mer effektiv förvaltning dåförsörjningsstödet samordnas. Ytterligare beräknassparas genom förändringar i reglerna för sanktioner för brott mot a-kassans regler och ökad kontroll av att reglerna efterlevs. harRRV kritiserat regeringen för bristande intresse av att kontrolleraeffektiviteten i a-kassan. Regeringen bör därför skyndsamt återkommatill med förslag till en skärpt kontroll av hur a-kassans reglerefterlevs och hur fusk beivras.Centerpartiet menar visserligen att den förändring av arbetsmarknads-politiken som föreslås kommer att leda till att fler människor övergår till denreguljära arbetsmarknaden och att kostnaden därmed kommer att minska,men att effekten inte går att förutse med större noggrannhet. Vi avstår därförfrån att försöka beräkna vinsten av detta, varför anslaget inte förändrasytterligare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en skärpt kontrollav hur a-kassans regler efterlevs och hur fusk beivras,2. att med följande ändring i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslag A 1 under utgiftsområde 13Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet enligt följande uppställning:3.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslags-förändring )den 3 oktober 1999Margareta ()()()()()()
mot · GN02A275 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A275av , ()Arbetsmarknad och arbetslivAnslagsberäkningCenterpartiet har tidigare avvisat den tillfälliga ökningen av AMV:s för-valtningskostnader för att anställa fler handläggare. I enlighet därmedföreslås anslaget A 1 minskas med den ökning regeringen föreslår iförhållande till vad som beräknades sedan.Centerpartiet redogör i sin arbetsmarknadspolitiska motion för en annor-lunda uppbyggnad av arbetsmarknadspolitiken, bland annat innebärande attallt försörjningsstöd ska koncentreras till utgiftsområde 13. Anslaget A 2minskas därför med . Genom avveckling av volym-åtgärder beräknas medel frigöras för insatser av högre kvalitet somanslaget kan minskas med ytterligare 500 miljoner kronor.Centerpartiet föreslår vidare att anslaget A 3 ökas med 370 miljoner kronorför förstärkning av lönebidraget i enlighet med AMV:s anslagsframställanför år 2000.I enlighet med det moratorium för reala anslagsökningar till statligamyndigheter med mera som presenterar i sin budgetmotionföreslås minskningar för anslagen B 1, B 3, B 5 och B 8. Vidare föreslås attförvaltningskostnaden för (B 4) framgent ska beräknas under anslagetB 2. Detta bör rymmas inom den ökning av anslaget B 2 regeringen föreslår,varför inte föreslår några ytterligare förändringar. Den ökningav anslaget B 11 som görs för att finansiera moms för StiftelsenNordkalotten förefaller omotiverat stor med hänsyn till bidrag,varför en minskning görs även av detta anslag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv enligt följande uppställning:Tabell 1: (Anslag (tkr) Regeringens förslag Anslags-förändring )den 3 oktober 1999Margareta ()()()()()()
mot · GN02A278 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A278av Brendt, ()Ersättningsregler för äldre långtidsarbetslösaDen stora arbetslöshet som drabbat svensk arbets-marknad börjar nu ge vika. På många håll i landet ökar antalet ledigaplatser hos arbetsförmedlingarna. Tyvärr är de regionala skillnadernastora och i bl.a Gävleborgs- och är andelen arbetslösafortfarande mycket stor.Under de senaste åren har jag träffat arbetslösa som gärnaskulle vilja vidareutbilda sig, för att kanske lättare kunna få ett nytt arbete.Många har emellertid redan passerat den åldersgräns som gäller för att kunnata studielån och upplever de möjligheter som står till buds för att finansieraen vidareutbildning som alltför krångliga och byråkratiska. Frågan manställer blir alltid: Kunde jag inte få vidareutbilda mig med bibehållen a-kasseersättning?HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen låter utreda konsekvenserna av attlångtidsarbetslösa finge möjlighet att utbilda sig medbibehållen a-kasseersättning.Stockholm den 5 oktober 1999Agneta Brendt (s)()
mot · GN02A279 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A279av Brendt, ()Lokal gemensam myndighetAllt talar nu för att arbetslösheten sjunker och att antalet nyanmälda jobbhos arbetsförmedlingarna ökar. kvarstår dock stora regionalaskillnader. I vissa områden står fortfarande en stor andel av befolkningeni arbetsför ålder utanför den ordinarie arbetsmarknaden, antingen somförtidspensionerade, i sociala handlingsprogram, i olika former avutbildning eller som öppet arbetslösa. Det handlar om såväl norrländskaglesbygdskommuner som storstadsområden som Rinkeby.Under 1997 deltog stadsdelsförvaltning i ett frikommunförsök,vilket möjliggjorts genom ett avtal mellan staden och staten. Anledningen tillatt stadsdelsförvaltningen i gick in i projektet var att man i etttidigare samarbetsförsök, på grund av arbetsförmedlingens regler, intekunnat upprätta gemensamma handlingsplaner för de individer som dettahandlar om. Detta trots att varje person som var inskriven i samarbets-försöket givit sitt skriftliga godkännande till att man fick arbeta gemensamtmed deras ärenden.Frikommunförsöket 1997 genomfördes i samverkan med arbetsförmed-lingen och . Avsikten var att kunskapsöverföring på allanivåer inom myndigheterna skulle ge samsyn och samplanering och leda tillett effektivare utnyttjande av insatserna mot arbetslöshet, socialbidrags-beroende och långvarig sjukskrivning.När man från stadsdelsförvaltnings sida utvärderade försöketkunde man konstatera att frikommunförsöket inte inneburit någon förändringi förhållande till . Arbetsförmedlingen använde sin del av deotraditionella medlen till att uppnå de nationella målen med traditionellametoder. använde, på samma sätt som under tidigareår, sina medel till åtgärder för dem som står längst från arbetsmarknaden ochsom inte kan påräkna aktiva arbetsmarknadsåtgärder från arbetsförmed-lingen. Vid utvärderingen konstaterade man att en anledning till att ingeneffekt av försöket kunnat avläsas var att samverkan mellan arbetsförmed-lingen och stadsdelsförvaltningen pågått , i enlighet med deintentioner som fanns för frikommunförsöket.Resultaten från visar att om man genom myndighetssamverkanska lyckas undvika dubbelarbete och rundgång mellan myndigheter måsteansvaret för arbetslöshetsfrågor bli ännu tydligare samlat på ett ställe. Detbehövs ett nära samarbete mellan de olika myndigheterna, baserat pågemensam strategi och arbetssätt, om man ska nå målet att otraditionellamedel skall kunna användas till att hitta nya och oprövade lösningar för attsätta sökande i arbete eller öka de sökandes möjlighet att konkurrera om delediga arbeten som finns. Arbetsförmedlingen måste få göra avsteg från denationella volymmålen som låser åtgärdsmedel till bidrag för deltagarna. Ettsådant arbetssätt skulle leda till att beslutsvägarna kortas och den samladekunskapen skulle kunna ge större träffsäkerhet i åtgärderna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av lokal samverkan mellan myndighetersom ansvarar för arbetsmarknadspolitik och socialpolitik.Stockholm den 5 oktober 1999Agneta Brendt (s)()