ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ju218 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju218av , ()Polisens arbetssituationDen yrkesgrupp där arbetsplatsolyckor och stressrelaterade sjukdomarökar mest är poliskåren. Detta gäller såväl bland kvinnliga som manligaanställda. Polisernas arbetssituation har blivit tyngre dels på grund av detökade och grövre våldet i samhället, dels på grund av den ökade internaarbetsbördan. Polisens ökade arbetsbörda beror också på andra faktorervarav en är de neddragningar av civilanställd personal som gjorts.Ytterligare en viktig faktor är de neddragningar som gjorts i resten av detsociala skyddsnätet. Det gäller kommunernas minskade resurser vilketlett till minskning av personal i skolor och förskolor, minskning avantalet vårdplatser för missbrukare och inte minst minskade resurser försocialtjänsten.Polisen måste i sin dagliga gärning fatta snabba beslut, ofta i pressadesituationer där ett felaktigt beslut kan innebära risker för såväl allmänhetensom för polisen själv. En utbränd polis riskerar att inte korrekt kunna bedömasituationer och därmed ökar risken för ett upptrappat användande av våld.Tilltron till rättsväsendet som en bärande del av demokratin kräver attpolisen uppfyller de krav som samhället ställer på dem.Den nya polisrollen bygger mer på brottsförebyggande arbete. Dettaproblemorienterade arbete ställer helt nya krav på de enskilda poliserna.Polisutbildningen har förändrats och anpassats till det nya arbetssättet men istort sett hela den aktiva poliskåren har utbildning för en annanpolisroll. Detta skapar ökad stress och frustration hos många enskilda poliser.Av dessa skäl krävs satsningar på vidareutbildning av poliskåren så att allakan ha en grund att stå på när det gäller de nya arbetsmetoderna.Handledningsmetoderna måste utvecklas för att följa upp och stötta iutvecklingsarbetet. Arbetstidernas förläggning är också av yttersta vikt såvälför effektiv resursanvändning som för den interna arbetsmiljön.De ökade risker för skador och sjukdomar som poliser utsätts för kankomma att försvåra rekryteringen av poliser för framtiden. Det kan även ledatill personalbrist på grund av sjukskrivningar, förtidspensioneringar och attpoliser söker sig till andra yrken. anser att detta kan kommaatt bli ett strukturellt problem i den framtida polisorganisationen och att detkrävs en översyn av polisens arbetssituation för att komma till rätta medproblemen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om polisens arbetssituation.Stockholm den 30 september 1999Yvonne ()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()
mot · GN02Ju219 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju219av , ()EvenemangskostnaderUnder har våldet i samband med idrottsevenmang, och då främstvid fotbolls- och ishockeymatcher, debatterats. Våldet har varit ettproblem såväl inne på arenorna som i stadsmiljön före och efter match.Förutom de säkerhetsmässiga och sociala problem som våldet ochoordningen orsakar i samband med vissa idrottsevenemang innebär det ocksåen stor ekonomisk börda för de rättsvårdande myndigheterna, och då framförallt polisen. Extra inkallad personal, övertidsersättning och helikopteröver-vakning gör att polisens insatser vid stora idrottsevenemang blir mycketkostsamma. Även ägarna till idrottsanläggningarna, ofta kommuner ellerkommunalt ägda bolag, får ökade kostnader i form av investeringar isäkerhetsstaket, säkra spelargångar etc.Det är orimligt att föreningar, som omsätter mångmiljonbelopp och harstora inkomster vid matcher med storpublik, inte bidrar till de kostnader somuppkommer för upprätthållandet av ordning och säkerhet. Diskussionernakring omvandling från ideell förening till aktiebolag med börsintroduktionför våra stora idrottsföreningar gör frågan än mer aktuell.En utredning bör tillsättas, där man undersöker möjligheten till en lag-ändring, som skulle kunna göra det möjligt att ålägga arrangörer av storapublika arrangemang att medfinansiera polisens insatser för att upprätthållaordning och säkerhet på och runt omkring arenorna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättande av en utredning som undersöker möj-ligheten till en lagändring innebärande möjligheter att ålägga arrangö-rer av stora publika arrangemang att medfinansiera polisens insatserför att upprätthålla ordning och säkerhet.Stockholm den 29 september 1999Majléne ()
mot · GN02Ju221 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju221av , ()EvenemangskostnaderI samband med fotbollsmatcher, andra idrottsevenemang och storakonserter krävs ofta betydande polisinsatser. Inte endast inom områdetför aktiviteterna utan i synnerhet utanför i nära anslutning tillpublikområdet.Kostnaderna belastar den lokala polismyndigheten, oftast storstädernaspolismyndigheter. Eftersom polismyndigheterna redan är hårt belastade,innebär de extra kostnaderna att annan verksamhet får strykas samt att denordinarie planerade övertiden tas i anspråk.Enligt 2 kap. 26 § ordningslagen skall den som i vinstsyfte anordnar enoffentlig tillställning som huvudregel ersätta polismyndighetens kostnaderför att hålla ordning vid tillställningen. Ersättningsskyldigheten gäller dockinte sådana ideella föreningar som är skattebefriade enligt lagen om statliginkomstskatt.Resultatet av tidigare behandling av frågan i har blivit ettuttalande från kulturutskottet. Utskottet sade i ett yttrande att det fanns skälsom med tyngd talade för att ersättningsskyldigheten skulle utvidgas så attäven ideella föreningar skulle kunna åläggas ersättningsskyldighet när detfanns särskilda skäl till det. förutsatte också att utvecklingenav praxis vid tillämpningen av ersättningsbestämmelserna skulle följas.Frågan om ytterligare utsträckning av kostnadsansvaret skulle kunnaaktualiseras i framtiden.Även yttrade sig i ärendet och utgick från att ersätt-ningsfrågan skulle följas i och att behövliga initiativ skulletas om orimliga konsekvenser för mötesfriheten skulle uppstå.Justitieutskottet höll med de båda andra utskotten som yttrat sig och utgickfrån att man i skulle följa rättstillämpningen i ämnet.Regeringen gör i proposition 1998/99:107 En idrottspolitik för 2000-taletbedömningen att underhållningsidrotten bör fungera på marknadsmässigagrunder.Utvecklingen av underhållningsidrotten har en stor tillväxtpotential. Vi kanemellertid inte vänta på att verksamheten ska bolagiseras innan kostnadernaför polisbevakning kan tas ut. Det kan ta . kvarstårproblemen.Vi anser att regeringen ska återkomma med klara och tydliga regler, så attpolisen får ersättning för uppkomna kostnader i samband med ovan nämndaevenemang, vilket omfattar de totala insatserna i samband med evenemanget.Det ska gälla för de offentliga evenemang som sker i vinstsyfte.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring iordningslagen att det klart och tydligt framgår att polisen har rätt att fåersättning vid större evenemang oavsett vem som står som arrangör.Stockholm den 1 oktober 1999Kia ()()Per ()
mot · GN02Ju222 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju222av , ()Beredskapspoliser1944 startade en organisation i som fick namnet "det civilaförsvarets ordnings- och bevakningstjänst". Successivt harorganisationen och 1986 ändrades namnet på organisationentill "Beredskapspolisen".De uppgifter som tilldelats denna allmänna beredskapspolis visar tydligtatt deras verksamhetsområde ligger inom det civila försvaret. Några av derasuppdrag är följande:- Upprätthålla ordning och utföra allmän trafikdirigering vid utrymningar.- Spärra av samt utöva allmän trafikreglering och ordningshållning vidskadeplatser.- På begäran av andra myndigheter bistå med ordningshållning ochtrafikreglering.- Medverka vid annan ordningshållning och trafikreglering som ankommerpå polisväsendet.Riksdagen beslöt 1996 att utöka antalet beredskapspoliser från 8 500 till15 000. Dessa behöver kontinuerlig utbildning och meningsfullaträningstillfällen. kan beredskapspolisen, enligt lag, inte kallas in tillannan tjänstgöring än utbildning och repetitionsövningar om interegeringen beslutar att kalla in dem. I varje polismyndighet finns en ellerflera beredskapspolisledare, som svarar förberedskapspolisorganisationen. Beredskapspolisen ska alltid stå underbefäl av en yrkespolis.I beskrivningen till uppgifter som kan utföras av beredskapspolisen stårockså- Om vårt samhälle utsätts för påfrestningar kan det vara av värde att haberedskapspolisen att tillgå.Beredskapspolisen bör därför kunna utnyttjas vid olika tillfällen isamhället. Ett exempel är vid stora idrottsarrangemang, där mycket folkoch trafik förväntas. Det bör bli bra träning för beredskapspolisen,som det bör bli billigare för samhället. Dessutom slipper manskicka poliser från en ort till en annan, när det behövs förstärktbevakning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en lagändring för att beredskapspolisen skallkunna användas vid ordningshållning som ankommer påpolisväsendet.Stockholm den 30 september 1999Birgitta ()()
mot · GN02Ju224 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju224av , ()Polisens evenemangskostnaderSamhällets ansvar för att garantera säkerheten vid större publikaarrangemang har varit stort. Av många har polisiärmedverkan vid exempelvis fotbollsevenemang setts som ett naturligtinslag. Av andra har insatsen setts som ett sätt för arrangören att kommaifrån det egna ansvaret och ett övervältrande av kostnader på samhället.Detta som arrangören erhåller intäkter har supportergruppers ageranden, vid exempelvis idrotts-evenemang, blivit omdiskuterat. Stora polisinsatser har krävts för att tryggasituationen före, under och efter arrangemang. Trots detta har enskildabesökare och andra i närområdet drabbats av uppkomna situationer. Storasamhälleliga kostnader och mänskligt lidande har blivit följden.Samhällets insatser för att trygga situationen vid större publika arrange-mang bör bestå.Dessa måste dock i högre utsträckning samordnas med arrangörens egnainsatser och en av alla parter samordnad riskbedömning. Denna samordningbör också innehålla en ekonomisk bedömning där arrangörens ansvar måsteinrymmas.En situation med föreningars nya organisationsformer, nya aktörers (MC-klubbars och andra intresseorganisationers) inträde på området gör attbehovet av ett samlat grepp behövs för att skapa trygghet ochrimlig kostnader för samhället.Regeringen bör därför skyndsamt utreda ansvarsfördelningen mellanarrangerande organisation och samhället vad gäller tryggande av verksam-heters genomförande och ekonomiskt ansvarstagande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av ansvarsfördelningenvid större publika arrangemang.Stockholm den 29 september 1999Göte ()()()
mot · GN02Ju225 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju225av Virgin, ()inträde i det operativa SchengensamarbetetUnder hösten räknar och de övriga nordiska ländernamed att bli operativa medlemmar i . Det innebär attpersonkontrollerna vid de inre gränserna upphör och ersätts bland annatav skärpt kontroll vid yttre gräns, inre utlänningskontroll, efterlysnings-och spaningsregistret i Schengens informationssystem (SIS) samtpolisiärt samarbete genom gränsöverskridande övervakning ochefterföljande informationsutbyte med mera. Det operativa medlemskapetförutsätter att gränskontroll vid de yttre gränserna svarar mot dekrav som de andra länderna kan ställa. Gränskontrollen skall varaeffektiv och tillförlitlig. Den skall omfatta både inrese- och utresekontrolloch den skall äga rum vid alla flygplatser och hamnar som ärgränsövergångsställen och där trafik förekommer med länder utanförSchengenområdet. Dessutom skall gränserna i övrigt övervakas på ettsådant sätt att okontrollerade inresor försvåras.Polisen är den myndighet som har det primära ansvaret för att utförapersonkontrollen vid de yttre gränserna. Tullen och harskyldighet att bistå polisen i denna verksamhet. Det operativa Schengensam-arbetet kommer att få olika konsekvenser för de olika polismyndigheterna ilandet. För utgör myndighetens gräns samtidigtSveriges yttre gräns. har flera hamnar som trafikeras från länderutanför , det rör sig i inte ringa utsträckning om fiskaremen även av seglande turister samt i mycket stor omfatt-ning besök i hamn av kryssningsfartyg. 1998 besöktes av650 000 turister, av dessa var drygt 30 000 kryssningsresenärer. är, inklusive , ca 800 km.Polismyndigheten är landets minsta polismyndighet men med enmycket effektiv organisation. Det operativa kommer attfå stora konsekvenser för polisen, tullen och på Gotland.Det kommer med nödvändighet att medföra än större krav på samverkanmellan dessa myndigheter men med stor sannolikhet måste de behov somGotland har uppmärksammas särskilt. kan inte tillåtas fåsådana konsekvenser för att myndighetens pri-mära uppgifter riskeras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur påverkar Gotland.Stockholm den 30 september 1999Lilian Virgin (s)
mot · GN02Ju227 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju227av , ()Utökad polisutbildning i StockholmI finns cirka 4500 poliser, vilket är för lite. Antaletpoliser behöver utökas. har antalet anställdainom minskat med 1.000 anställda, inkluderatcivilanställda och poliser.Den förväntade personalrörligheten är hög, speciellt bland de yngrepoliserna. Ända vägen för att tjänstgöra som polis är genomgången och god-känd utbildning vid . påbörjade 253 personer polisut-bildning i . Detta skall täcka hela polisbehov.Rikspolisstyrelsen planerar en utvidgning av polisutbildningen i samarbetemed med placering i . Detta är ett utmärkt initiativ,fler poliser behöver utbildas och det är bra om fler orter än fårmöjlighet att utbilda poliser.Ett välbekant faktum är att många studenter blir kvar på studieorten, eller idess närhet. Risken är uppenbar att polisstudenterna i aldrig kommeratt söka sig till Stockholm.Stockholm är huvudstad och har därmed en speciell situation medrelativt sett hög brottslighet och en problematik som skiljer sig från övrigaSverige. För att täcka nuvarande och kommande personalbehov behöverpolisutbildningen i utökas.Om ej har egna resurser är det lämpligt att exempelvisRikspolisstyrelsen i samarbete med utökar polisut-bildningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att utöka polisutbildningen i ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Margareta ()
mot · GN02Ju229 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju229av , ()Vidareutbildning inom polisväsendetMan kan konstatera att många av de nuvarande poliserna inte fått någonvidareutbildning sedan de genomgick grundutbildning på 1970-talet.Tyvärr har utbildningsfrågorna blivit en lokal angelägenhet, vilket medförtatt det är upp till den enskilda myndigheten att göra utbildningssatsningar.Rimligt vore att samtliga poliser, oberoende av var de tjänstgör, erhåller enkontinuerlig vidareutbildning. Ansvaret bör ligga hos () och så att man får likvärdig standard påutildningarna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kontinuerlig vidareutbildning av poliser.Stockholm den 4 oktober 1999Maud ()
mot · GN02Ju230 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju230av , (-m)Nationell insatsstyrkaI beslutades att svensk polis skulle förses med eninsatsstyrka mot terrorism. Denna nationella insatsstyrka integreradesefter riksdagsbeslut med den särskilda insatsstyrkan (piketen) inomPolismyndigheten i . Vid inrättandet av den nationellainsatsstyrkan gällde att den endast fick utnyttjas vid terroraktioner och attbeslut om att styrkan skulle sättas in skulle fattas av regeringen. Denförsta begränsningen gäller fortfarande medan beslut om att ta dennationella insatsstyrkan i anspråk skall fattas av Rikspolisstyrelsen.Vid ockupationen av sattes styrkanemellertid in efter beslut av länspolischefen. Därefter har ett antal våld-samma händelser inträffat som föranlett polisen att sätta in insatsstyrkan.Bland annat togs delar av styrkan i anspråk i jakten på gärningsmännenbakom de tragiska polismorden i den 28 maj 1999.I juni 1999 överlämnade en rapport till regeringen, ivilken påtalas att den nuvarande begränsningen för när den nationellainsatsstyrkan skall kunna sättas in lett till betydande tillämpningsproblem.Enligt förslag bör styrkan kunna sättas in i sådana fall dären polisoperativ bedömning visar att det är lämpligt på grund av densärskilda kompetens som styrkan besitter. Enligt förslaget bör det inte hellerkrävas beslut av för att kunna ta styrkan i anspråk utan enprövning föreslås i stället kunna göras av i Stockholmslän, under vilken insatsstyrkan även fortsättningsvis föreslås sortera. Avbudgetpropositionen framgår att regeringen ställer sig bakom Rikspolis-styrelsens förslag. Det är i och för sig positivt att regeringen nu har tänkt omäven om vi har vissa invändningar.Mot bakgrund av våra partiers tidigare ansträngningar för att få till stånden mer flexibel användning av den spetskompetensvälkomnar vi regeringens aviserade planer att genomförade förordningsändringar som behövs för att kunna genomföra Rikspolis-styrelsens förslag. Vi utgår från att regeringen kommer att agera skyndsamt.Insatsstyrkans organisatoriska hemvist är en principiellt viktig fråga, somföranleder oss att göra en annan bedömning än regeringen. Precis somregeringen anser vi att insatsstyrkan skall vara en nationell resurs. För attunderstryka att det är fråga om en nationell resurs är det enligt vår uppfatt-ning mer logiskt och principiellt riktigt att den , ilikhet med t.ex. , organisatoriskt sorteras in under Riks-polisstyrelsen. Med en sådan lösning riskerar man inte att polismyndigheterav ekonomiska skäl avstår från att ta styrkan i anspråk, vilket regeringensföreslagna lösning däremot kan leda till. I övrigt får noga följas upp i vilkenutsträckning och i vilka situationer som polismyndigheterna kommer attbegära att få ta insatsstyrkan i anspråk.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den organisatoriskahemvist.Stockholm den 4 oktober 1999Gun ()()(c)()
mot · GN02Ju231 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju231av , ()Ordningsbot i sjötrafikKustbevakningen har som uppgift att i enlighet med särskilda föreskrifterutföra sjöövervakning och annan kontroll och tillsynsverksamhet. väcktes frågan om möjlighet att utfärdaordningsbot (), men därefter har inget hänt.I dag konstaterar diverse överträdelser t.ex. fiskebrott,hastighetsöverträdelser, lanternor och farligt gods. Sedan skickas ärendetvidare till polis och åklagare.För att avlasta rättsväsendet dessa förhållandevis okomplicerade förseelsersom normalt inte kräver vidare utredning, borde det vara möjligt att överföradessa uppgifter till genom att i införa deändringar som gör det möjligt för att utfärda ordningsbot.Detta kan jämföras med polisens möjlighet att på stället utdöma böter förhastighetsöverträdelser. Liksom vid dessa brott skall det vara möjligt attöverklaga.Genom att överföra dessa arbetsuppgifter till uppnås enenklare hantering, minskad byråkrati och hushållning med statens knapparesurser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring i rätte-gångsbalken att ges möjlighet att utdöma ordnings-bot i enlighet med vad som har anförts i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Anna ()
mot · GN02Ju233 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju233av Beiming, ()Regler för passkontroll inom och EUFör resor inom EU-området krävs än så länge pass för såväl EU-medborgare som för icke EU-medborgare. har fått iuppdrag av regeringen att förbereda för att bli operativt iSchengensamarbetet till . Svenska medborgareoch utländska medborgare med PUT i ska då kunna resa frittinom Schengenområdet på samma sätt som nordbor kunnat resafritt inom de nordiska länderna.För närvarande känner många svenska medborgare med utländsk bakgrundsig kränkta när bara de stoppas för att de har en mörkare hårfärg eller ser liteannorlunda ut när de kommer in i från ett annat nordiskt land.Samma kränkning kommer nog att ske även när dessa reser inom Schengen-området framöver om samma regler för passkontroll gäller även då.Det är diskriminerande och kränkande att en människa stoppas bara för har ett annat utseende. En ökad kontroll vid yttregräns och nordiska ländernas yttre gräns bör vara tillräckligt. Medborgarei ett annat land utanför Schengenområdet reser fritt oavsett utseende inomSchengenområdet, när vederbörande väl har passerat den yttre gränsen.När en person oavsett utseende reser nu inom och senare inomSchengen bör denne inte stoppas för passkontroll. Den yttre gränsenskontroll bör räcka. Antingen får man fråga alla efter pass eller ingen alls. Detskall inte vara utseendet som skall vara avgörande för passkontroll.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av passkontrollreglernaför resor inom och inom Schengen framöver.Stockholm den 4 oktober 1999Cinnika Beiming (s)()
mot · GN02Ju234 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju234av , Elisebeht (-s)En lex inom polisenPolis och åklagare som är de som har att utreda, dokumentera, förhöra,föra till domstol och framför allt skydda kvinnan måste framöver takvinnors berättelser och rop på hjälp på betydligt större allvar än hittills.Attityden till det mycket allvarliga brott som det är att kränka ochmisshandla en kvinna på så sätt som kvinnomisshandel typiskt settinnebär måste väsentligen förbättras. Brott mot kvinnor är lika allvarligtsom annan brottslighet och skall därmed behandlas lika seriöst.Det senaste årets kvinnomord visar med tydlighet att det saknasfungerande skydd trots att kvinnans situation varit väl känd för samhälletsberörda instanser. 8 barn blev moderlösa i och Jönköping.En ung flicka sköts ihjäl framför ögonen på sin misshandlade och förföljdamor i Bräkne Hoby - listan kan göras längre. Dessa ärenden är nu föremålför granskning för att visa om och i så fall vilka felbedömningar som legattill grund för polisens och/eller åklagares agerande.Enligt framtagen forskning har det visats att det inte är ovanligt attpolis som kommer till en brottsplats där en kvinna misshandlats i hemmet tarpå sig rollen att vara både utredare, åklagare och domare. På annat sätt gårdet inte att beskriva när polisen underlåter att ta upp den anmälan som lagenföreskriver att han/hon skall ta upp när det på goda grunder kan antas att ettbrott begåtts. Genom att fuska med anmälan sker ingen utredning, åklagarenfår inte kännedom om brottet och gärningsmannen går därmed fri frånansvar.Utöver detta går heller ingen anmälan till sociala myndigheter såsom före-skrivs när det finns barn med i bilden.Försumligheter av det här slaget tillsammans med nonchalans mot miss-handlade kvinnor med som vi vet mycket allvarliga konsekvenser förkvinnor och deras barn bör göras tydligt genom att en motsvarande lag till"lex " införs inom polisen. Genom synliggörandet kommer nyametoder att kunna utvecklas, som orsaken till felbedömningeninom myndigheten identifieras.Anmälan enligt denna nya lag skall kunna göras av den som själv drabbatseller annan som iakttagit den felaktiga handläggningen jämte att det inompolisen skall vara ett anmälningstvång för inträffade händelser.Hur en sådan lag skall utformas och till vilken myndighet anmälan skallställas, liksom vilka konsekvenser det skall innebära för den ansvarige, börregeringen utarbeta ett förslag till och återkomma till med.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning eller översyn av möjligheten att införaen lex inom polisen.Stockholm den 4 oktober 1999Elisebeht ()()()()()()