mot · GN02So320 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So320av , ()De äldre i samhälletGraden av civilisation i ett samhälle sägs kunna mätasgenom det sätt man bemöter grupper som barn, äldre ochsjuka. Ju mer framstående en kultur är, desto större ärtryggheten för de grupper som inte är så starka. Dessagrupper företräds som regel inte av starka föreningar ellerförbund som kan hävda deras intressen. Det rör sig mångagånger om människor som inte vågar, orkar eller kan görasina röster hörda.All politik bör utgå från människovärdet och alla individers absoluta, likaoch unika värde. Ett kännetecken för vård- och om-sorgspolitik är att ge trygghet och medmänsklig omsorg åt alla oavsett derasålder, kön, bakgrund eller yrke. Alla har samma rätt att leva ett värdigt liv.Genom en politik med etiska förtecken kan livskvaliteten för äldre öka ochvåra äldre finna sitt eget recept för en fin ålderdom. Trygghet förbättrarhälsan och minskar vårdbehovet. Äldre är en resurs i samhället - behovet avderas kunskap, erfarenhet och livsvisdom är stort. Samhället måste byggasupp så att dessa goda värden tas till vara och umgänget över generations-gränserna underlättas.Äldres inflytandeÄldres delaktighet i samhället har stor betydelse. Detta gällersåväl ur ett rättvise- som effektivitetsperspektiv. Alla bör hamöjlighet att påverka utvecklingen i samhället oberoende avålder. Äldre måste vara representerade i beslutandeförsamlingar för att kunna förmedla sina behov ochönskemål. är äldre kraftigt underrepresenterade på allabeslutsnivåer.Också som brukare och vårdtagare är det viktigt att de äldres röst hörs. Imånga kommuner finns brukarråd vid äldreboenden. Här har man goderfarenhet av utvidgning av beslutsbefogenheterna.Pensionärsorganisationerna har en viktig uppgift att fylla. En aktiv dialogmed pensionärsföreningarna vid planering får inte underskattats. Former fördenna dialog bör utvecklas. Äldres delaktighet i den demokratiska processenmåste förbättras.Äldre som resursDet är viktigt att se våra äldre som en resurs med samladkompetens och en stor erfarenhet, som det är positivt förandra att få del av. Flera exempel på samverkan mellanförskolor, skolor och pensionärer har visat vikten av attgenerationer ges tillfällen att mötas. serdenna samverkan som mycket positiv och vill utveckla den.Att ta tillvara den äldre generationens livserfarenhet är en kvalitetshöjningför hela samhället. De äldre har livsvisdom och mognad samt perspektiv påett långt liv. fattas beslut som gäller äldre utan att någon som vetvad det innebär att vara gammal får vara med och påverka. Våra äldre, somutgör av befolkning, diskrimineras härigenom.Det är också viktigt att skapa kontaktställen där äldre kan mötas; möjlig-heten att mötas över generationsgränserna är viktig. Detta kan ske genom alltfrån dagcentraler till IT-gallerier.Åldrande och hälsaSambandet mellan åldrande och hälsa har inte varit ettprioriterat forskningsområde. Genom hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande insatser kan äldres hälsa påverkasoch bibehållas i stor utsträckning. Det grundläggande fördetta arbete är att äldre behåller en hög grad av psykisk,fysisk och social aktivitetsnivå. I en rapport frånFolkhälsoinstitutet av och åren framförs tre huvudslutsatser:- Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser bör, baserade på dekunskaper och erfarenheter som bland annat redovisas i denna rapport,mer påtagligt och systematiskt integreras i äldrepolitiken och desspraktiska tillämpning nationellt, lokalt och hos de frivilligaorganisationerna.- Det finns ett stort behov av ökad kunskap om vilka åtgärder som kanbidra till bättre hälsa och livskvalitet för äldre och därför är det angelägetatt detta kan tillgodoses genom forskning.- Genom ett samlat arbete är det möjligt att utveckla och utvärdera skildametoder för att genomföra olika hälsofrämjande och sjukdomsföre-byggande insatser som ger äldre förutsättningar att vidmakthålla en själv-ständig tillvaro så länge som möjligt.Faktorer som påverkaräldres hälsaRekreation, socialt stöd och en god boendemiljö ärgrundläggande för äldres hälsa. Det har kunnat påvisas attrekreation och socialt stöd efter de äldres önskemål minskarsymptomupplevelsen vid kronisk och degenerativ sjukdom.Samtidigt sker en avsevärd förbättring när det gäller hjärt-kärlfunktion, minskning av kroppsfett och sänkt blodtryck.Funktionsnedsättande åldersförändringar kan enligt olikastudier bero på påverkbara förändringar somunderstimulering, sänkt motivation osv. Insatser för attmotverka ensamhet är av största betydelse för en förbättradhälsa. Det är i detta sammanhang viktigt att ta tillvarafrivilligorganisationernas engagemang som ett komplementtill offentliga insatser. Uppsökande hembesök hos äldrebetraktas också som förebyggande verksamhet. I Danmarkhar kommunerna skyldighet att erbjuda äldrepersoner hälsokontroll och sjukdomsförebyggandehembesök. Erfarenheter från pekar på attåterkommande hembesök och hälsokontroller riktas tillframförallt personer som inte har kontakt medhälso- och sjukvården.Stimulans av aktivitet föräldreResultat av forskning om äldres boende visar att det finnssamband mellan äldres förmåga att utföra vardagligaaktiviteter och fysiska miljöfaktorer. Äldre personer uppvisarförbättrad minnesförmåga efter träning. Rapporten tillåren visar att social och fysisk aktivitet hos äldre kan ha enuppbromsande effekt på den naturliga försämringen av detepisodiska minnet:Ett intressant resultat när det gäller fysiska aktiviteter är att inter-ventionsstudier, där tidigare fysiskt inaktiva äldre har deltagit i regelbundnapromenader, inte enbart visat sig förbättra den fysiska förmågan t ex lägrepuls och blodtryck, utan också prestationen i minnesuppgifter. En tänkbarförklaring till detta resultat är att den förbättrade fysiska konditionen ledertill en ökad blodgenomströmning genom hjärnan.Fysisk aktivitet minskar också risken för depressioner ochångest.Skador och olycksfallStörre delen av skadefallen i dödsorsaks- ochslutenvårdsstatistiken är relaterade till äldre personer. Mer änhälften av dessa skador drabbar personer . Faktoreri miljön som bidrar till fallskador har främst med bostadenatt göra. Sådana faktorer är i första handbostadsutformningen, utrustningen och inredningen,belysningsförhållanden samt bristande handikappanpassning.Låg benmassa och frakturer drabbar särskilt fysiskt inaktiva och äldre meddåliga matvanor. Osteoporos karakteriseras av låg benmassa och förändradmikroarkitektur i skelettet och ger ökad risk för benbrott. Osteoporos-relaterade frakturer drabbar särskilt kvinnor i högre åldrar. Rökning bidrardirekt till flera negativa effekter liksom alkohol och beroendeframkallandemedel.Kosthåll och tandhälsaI WHO:s Regional Office for Europe, "Hälsa för alla år2000", är goda kostvanor ett av de mål som skall nås före år2000. Matens innehåll av vitamin D, kalcium och kostfibrerär inte minst viktigt för äldre. Många äldre får också i sig förlite vätska. Studier visar att det finns starka belägg för attmat som innehåller mycket grönsaker, frukt och bär minskarrisken för vanliga cancerformer. Studier har också visat attminskad aptit är vanligare hos äldre som lever i ensamhet.Ett område där äldre fått stå tillbaka efter Ädelreformen är tandvården. Detär viktigt att de äldre kan fortsätta med den regelbundna tandvård de varitvana vid som yngre. Det finns ingen åldersgräns där tandvården och dengoda tandhälsan kan anses viktig för välbefinnandet. Medstigande ålder sker en försämring i tandstatusen genom minskad saliv-sekretion. Flera landsting har återupptagit den uppsökande verksamheten,bl a hos äldre i särskilda boendeformer. Det krävs dock mera forskning föratt en effektiv strategi med förebyggande insatser skall kunna få störregenomslag.Normal tandvård har kommit utom ekonomiskt räckhåll för många,däribland ett stort antal äldre. Mun- och tandvård för äldre i särskildaboendeformer och äldre med omfattande hjälpbehov i ordinärt boende haräntligen aktualiserats. Många äldre har behov av omfattande tandvårds-insatser utan att vara i behov av övrig omsorg. För dessa, somdessutom ofta har en låg pension, har den nya tandvårdsreformen inteinneburit några lättnader. Det är viktigt att framhålla att munnen är en del avkroppen och skall omfattas av samma högkostnadsskydd som gäller andradelar av den mänskliga kroppen.Stimulansåtgärder förutveckling av nya former föräldreboendeVåra äldre är en viktig grupp att ta hänsyn till vidbostadsplanering. Valfrihet skall gälla för de äldres boende.Det handlar om att bo kvar i sin permanenta bostad eller tillatt byta till seniorboende eller särskilda boendeformer.Steget från den egna bostaden direkt till särskildaboendeformer innebär ofta en alltför stor förändring för denenskilde. Därför bör alternativa idéer för äldres boendestimuleras. Exempel på äldre deltagare i studiecirkel för attutforma sitt eget boende är i mycket sällsynta. Attäldre själva är med och formar sin egen framtid bordestimuleras på ett bättre sätt. Det är i detta sammanhangviktigt att utgå från gemenskaper som inte är färdigplaneradeeller innebär för stora grupper. Vid all form avbostadsplanering måste hänsyn tas till behovet av att äldrekan bo kvar i sin invanda miljö.För dagens äldre är det vanligt att flytta direkt från sin bostad till ettsjukhem när hälsan börjar svikta. Olika former av "mellanboende" måsteskapas. Ett sätt att hitta andra former för äldreomsorgen är att släppa inproducent- och konsumentkooperativ. Det kan ske genom att personalenstimuleras med företagsutbildning, konsultstöd och utvecklad beställar-kompetens. Ett annat sätt är att stimulera pensionärer att starta kooperativ.Grunden måste alltid vara de enskilda människornas behov, intressen ochegna initiativ.I september förra året presenterade . Rapporten hade tagits fram på uppdrag av regeringen.Tanken var att inspirera kommunerna att i sina översiktsplaner ta hänsyn tillinvånarnas säkerhet genom att planera och bygga bort brott. Få kommunerhar arbetat på det här sättet och ännu färre har gjort konsekvensbeskrivningarom säkerheten vid ny- eller ombyggnationer. Det är viktigt att Boverketstankar tillämpas praktiskt i kommunerna. Det vore därför lämpligt att geBoverket i uppdrag att för kommunerna utarbeta tydliga riktlinjer förbebyggelseinriktade hinder mot brott. I detta sammanhang bör de äldresboendesituation särskilt beaktas.Rättvisa avgifter ochmöjlighet att väljaboendeformBeräkningen av kostnadsutvecklingen inom äldreomsorgenförsvåras av att den nationella statistiken från denkommunala sektorn inte särredovisar kostnader för omsorgerom äldre respektive funktionshindrade. Driftkostnaden förvård och omsorg om äldre och funktionshindrade ikommunerna uppgick (priser) till ca 84miljarder kronor jämfört med ca ,d v s en ökning . En starkt bidragande orsaktill denna kostnadsutveckling har varit att kommunerna harfått ansvar för ny verksamhet för de funktionshindradegenom handikappreformen () och psykiatrireformen(). Svenska kommunförbundets Äldreberedning harförsökt beräkna kostnadsutvecklingen mellan åren 1992 och1997 för insatserna till äldre. I beräkningen harÄldreberedningen räknat om kostnaderna till fasta prisermed hänsyn till förändringen av nettokonsumentprisindex.Beräkningarna visar att kostnaderna ökat ifasta priser . För enskilda kommunerhar såväl totalkostnader som kostnader för vård och omsorgtill äldre utvecklats mycket olika. I förhållande till ökningenav antalet personer i åldrarna och däröver harkommunernas ekonomiska resurser minskat mellan 1992 och1997. Ökningen av antalet personer i dessa åldrar ärnämligen under den aktuella tiden.Utredningen 1999:33 "Bo tryggt - betala rätt" föreslår ett merenhetligt avgiftssystem, vars tillämpning skall vara förståeligt för denenskilde omsorgstagaren och dennes närstående. Ett riktvärde förförbehållsbeloppet både i ordinärt och särskilt boende krävs. Den enskildemåste ha råd med telefon, TV, dagstidning mm och får inte isoleras frånsamhället i övrigt. En bestämmelse bör införas, där kommunerna åläggsskjuta till medel så att förbehållsbeloppet blir högre i enskilda fall för t expersoner med höga läkemedelskostnader. Vidare måste ett avgiftstak finnasför vård och omsorg både i ordinärt boende och i särskilt boende.Kristdemokraterna anser att det måste åligga kommunen att kunnatillförsäkra den äldre befolkningen den trygghet som det innebär att veta attdet finns en tillräckligt utbyggd äldreomsorg, både i form av permanentaäldreboenden och utökad hjälp i det ordinarie boendet. Äldre i behov avomvårdnad skall kunna välja boendeform.Förändringar inomlandstingens hälso- ochsjukvårdMellan har antalet personer över 80 årökat med nästan 58 000 människor. harantalet vårdplatser vid medicin- och kirurgklinikerna minskatmed , inom psykiatrin och inomgeriatriken samt för övrig vård med 37procent, eller totalt . Vården mot livets sluthar i allt högre grad kommit att bedrivas i kommunernassärskilda boendeformer samt i människors hem. Andelensom avlider på sjukhus har minskat från till 41procent . Sjukhusvården har blivit alltmer fokuserad på akut behandling. Utskrivning sker allttidigare efter ett akut skede. Rehabilitering sker också i alltmindre utsträckning på sjukhus och i stället i särskilt boende,vid dagverksamhet och i hemmen. Flera grupper, som äldremed demens eller med psykiska störningar, kommer allt mersällan i kontakt med sjukhusens resurser. Vårdtyngden harökat i samtliga verksamheter, från sjukhus till hemvård.Uppgifter har pressats ut från sjukhusen till hemmen,som behandlingsintensiteten vid sjukhus ökat.För inte så länge sedan var åldrandet en naturlig del av samhällslivet. Attta hand om sina gamla var lika naturligt som att ta hand om sina barn. Vårtsamhälle saknar mycket av en grundläggande respekt för ålderdomen. Enligten undersökning som gjorts av bl a , geriatriker och överläkare,håller en åldersgräns på att växa fram inom sjukvården. De äldre räknasibland som ett B-lag och behandlas inte lika bra som de yngre på enmedicinavdelning. Det får inte vara samhällsnyttan som avgör vårdinsatsen.Landsting och kommuner måste garantera fortsatt god vård. Omsorgen omde äldre skall vara ett prioriterat område. Trots att Prioriteringsutredningenmycket klart anvisat vilka sjukvårdande insatser som skall prioriteras,förekommer det att i synnerhet äldre får vänta mycket länge på insatser sominte bara skulle förbättra hälsotillståndet utan även livskvaliteten, t exoperation av livmoderframfall och prostatabesvär, planerade höft- ochknäoperationer, gråstarr, hörselhjälpmedel mm.Kristdemokraterna anser att geriatriken måste utvecklas.Omsorgen om våra äldreI en demokrati är rätten till ett värdigt liv också på åldernshöst självklar.Fortfarande saknas läkaremedverkan i de flesta kommunala boenden. Påsina håll har detta kunnat lösas genom samverkan mellan geriatriska klinikeroch kommunen eller genom primärvården och kommunen.Alltför många kroniskt sjuka äldre, ofta med multipla sjukdomstillstånd,framlever sina sista år med svåra smärtor. Detta har inte i tillräcklig graduppmärksammats i den kommunala vården, trots att den medicinskavetenskapen kan lindra de flesta smärttillstånd.All personal inom de särskilda boendeformerna måste få fortbildning ochkunskap om hur vård i livets slutskede skall bedrivas. dör fler personerinom den kommunala omsorgen än på sjukhus. För att förbättra kontinuiteteni omvårdnad och vård är kontaktmannaskap en väg.Kvalitet i vård och omsorgDe förändringar som Svenska kommunförbundetsäldreberedning har ansett värda att lyfta fram är följande:- Antalet personer som tvingas ligga kvar onödigt länge på sjukhus p g aresursbrister i kommunernas vård och omsorg har minskat kraftigt. Cirka50 000 personer har kunnat flytta hem från sjukhus tidigare.- 1991 bodde av personerna på särskilt boende i flerbäddsrum.År 1997 var motsvarande siffra 9 procent.- Andelen demenssjuka som fått möjlighet att bo i gruppboende har ökatkraftigt de senaste tio åren.- Förekomst av felnäring eller undernäring har rapporterats vid fleratillfällen. Uppgifter om hur vår förmåga att hantera dessa problem harförändrats saknas.- fick de som bodde på dåvarande sjukhem träffaläkare i snitt . 1998 var fyraminuter.- Andelen sjuksköterskor, arbetsterapeuter och sjukgymnaster blandkommunens personal har, efter Ädelreformen 1992, ökat från 4,8 procenttill 1997, uttryckt som andel av samtliga årsarbeten.- Vårdtagarna tycker att den största kvalitetsbristen är att personalen blivitmer stressad, att tjänsterna blivit dyrare, bristande personkontinuitet samtatt personalen inte kommer på utlovad tid.De förbättringar som framkommer är att personalen tagit ettökat ansvar samt blivit kunnigare och mer engagerad. Det ärviktigt att personalens kunskaper om patientupplevd kvalitettas tillvara.HemtjänstAndelen äldre som får del av kommunens tjänster, isynnerhet , har minskat markant sedan slutet av1970-talet. Bland de yngre pensionärerna () harandelen som får hjälp halverats. Neddragningen har mestriktat sig mot dem som enbart behöver hjälp medserviceinsatser och de som har närstående i hushållet.Hemtjänsten har koncentrerats till ensamstående äldre medkraftigt nedsatt funktionsförmåga. För att valfrihet i boendeskall vara en realitet är en väl utbyggd hemtjänst absolutnödvändig.Om anhörigvårdens situation hänvisas till särskild motion på området.Vård och omsorg i särskiltboendeFrån mitten av har utbyggnaden av äldreboendetstagnerat, trots att antalet mycket gamla ökar. Allt flerbostäder används för korttidsboende, avlösning,rehabilitering och eftervård. Andelen personer i särskiltboende har varit i stort sett oförändrad om man inkluderar landstingens långvård. I särskildabondeformer finns det fortfarande nästan 12 000 äldre somdelar rum med någon icke närstående. 32 500 har intetillgång till egen toalett och 45 500 saknar egen dusch/bad.Funktionsförmågan bland personer i äldreboende hargenomsnittligt blivit sämre. En undersökning inom Umeåsjukvårdsdistrikt visar t ex att andelen som kan klä sig självminskat från 1994. Andelenpersoner med demens har ökat på ålderdomshemmen från 17procent 1996. är ca tvåtredjedelar av samtliga i särskilt boende dementa. Andrastudier visar liknande utveckling. anseratt de dementas situation skall uppmärksammas bättre. Denforskning som visar på möjligheter att fördröja och botavissa former av demenser skall stimuleras. De äldresmöjligheter till kontinuerlig och trygg läkarkontakt i särskiltboende måste förstärkas.Våra äldre-äldreDet ökande antalet mycket gamla, de sk äldre-äldre, kräveren mycket god vårdkvalitet med kompetent vårdpersonal.Det krävs både etiskt och yrkesmässigt god utbildning.Behovet av fortbildning av personalen måste lyftas fram.Grunden för handlandet i vården bygger på etiska principer.God omvårdnad kräver också tid. Det tar tid att vårda och gegod omsorg inom äldrevården. Personalens möjligheter attge god omvårdnad är nyckeln till den höjning av kvaliteteninom vård och omsorg som är nödvändig. Investering i dyrutrustning får inte skymma behovet av fler anställda. Flerhänder i vården är viktigare än varje kvadratmeter yta försärskilda boendeformer eller sjukhus.Äldreminister ochäldreombudsmanDet är hög tid att inrätta en äldreminister och enäldreombudsman. Våra äldre behöver en naturlig företrädarei debatten. En äldreombudsman kan verka för de äldressituation och även ta initiativ till egna utredningar ochföreslå åtgärder till förbättringar.PatientnämndensansvarsområdePatientnämndens uppgift är att verka för att patienter får deninformation de behöver och att de får den undersökning, vårdoch behandling som tillståndet kräver. Kontakten mellanpatienter och vårdpersonal skall främjas. Patienten skallockså få hjälpa att göra anmälan eller kontakta olikamyndigheter. Patientnämndernas ansvarsområde måstevidgas, så att alla socialatjänster till äldre människor rymsinom verksamheten.Personalsituationen iäldreomsorgenSedan Ädelreformen genomfördes har många personer somarbetar inom vård och omsorg bytt arbetsgivare. Under1990-talet har antalet personer som är hel- ochdeltidsanställda inom kommunernas vård och omsorg ökatmed , från 106 000 till 190 000. Under samma tidhar 15 000 personer lämnat kommunerna när någonalternativ utförare har tagit över verksamheten.Flertalet anställda har lång tjänstgöringstid inom vård och omsorg. Nästantvå av fem vårdbiträden saknar dock formell kompetens. När verksamhetenhar strukturerats om, har arbetsinnehållet och yrkeskraven förändrats.Personalens möjligheter att anpassa sig till förändringar är beroende av deraskunskaper, attityder och motivation. Vidare krävs tid, vilket vanligtvisbetyder resurser, för utveckling. Minskad sjukskrivningsfrekvens, färreanmälda arbetsskador och färre sjuk- och förtidspensioneringar tyder inte påatt personalens arbetsvillkor blivit bättre. Utvecklingen är snarare en följd avatt arbetsmarknaden blivit kärvare, att arbetslösheten är hög och attförmånssystemen förändrats. Undersökningar visar att personalen ofta fåttförsämrade arbetsvillkor, hårdare belastning, mer stress, mindre tid föråterhämtning, sämre arbetstider och inte minst mer helgtjänstgöring.Det har blivit allt svårare att rekrytera personal. Först uppstod brist påsjuksköterskor, men är det svårt även att rekrytera undersköterskor/vårdbiträden på en del håll i landet. I tre fjärdedelar av landets kommunerbedöms det bli svårt att rekrytera sjuksköterskor och i hälftensvårt att få tag i undersköterskor. Negativa erfarenheter bland nyanställdaunder kan också ha bidragit, liksom en negativ bild av vården ochomsorgen till äldre i media.Den genomsnittliga sysselsättningsgraden för vårdbiträden/undersköter-skor respektive sjuksköterskor är . Åtgärder måste göras föratt alla som vill skall kunna uppehålla en heltidstjänst. Kraftfulla åtgärderkrävs nu för att undvika att allt fler lämnar vård- och omsorgsområdet.Kristdemokraterna anser det också viktigt att ungdomar stimuleras att väljaomvårdnadsprogrammet i gymnasieskolan. De som arbetar i äldreomsorgenhar en mycket viktig framtida uppgift. Deras insatser bör uppvärderas ochgoda vidareutvecklingsmöjligheter skapas så att fler väljer vårdyrken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om äldres betydelse i samhället,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om äldres möjligheter till påverkan på olika nivåer isamhället,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av forskning inom äldreområdet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att folkhälsoinsatser för äldre ges högre prioritet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tandvården för äldre,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att vid all form av bostadsplanering måstehänsyn tas till behovet av att äldre kan bo kvar i sin invanda miljö,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stimulans för olika former av boende för äldre, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om brottsförebyggande boendeplanering, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avgifter och förbehållsbelopp,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om faran av en åldersgräns i sjukvården,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om valfrihet i äldreboendet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om läkarmedverkan i särskilda boendeformer,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om äldreminister och äldreombudsman,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om personalens utbildning för vård i livets slutskede,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om demensvård och forskning där möjligheter tillbotande finns,16.