mot · GN02Ub275 · 1999-10-05 00:00:00 — I dagkommer direktiven ofta uppifrån och utgår från den för tillfället rådandeundervisningstrenden.Lärarnas frihet att tillsammans med sina kollegor komma fram till hur defastlagda målen bäst uppnås måste värnas. Det finns inte bara en väg att nåmålet. Individuella förutsättningar och intresseinriktningar måste kunna fågenomslag. Mångfald är en tillgång inte en begränsning. måstelärarrollen uppvärderas och sättas i fokus på ett helt nytt sätt. Det behövsockså stimulans i form av tjänster med speciellt pedagogiskt ledar- ochutvecklingsansvar. Den nya lärarutbildningen blir en viktig utgångspunkt fördet fortsatta arbetet.10 ElevvårdElevvården är en betydelsefull del av skolans verksamhet.Skolsköterskor, skolpsykologer, skolkuratorer, skolvärdar ochelevassistenter fyller viktiga behov inom sina respektive områden.Många av dessa tjänster har dragits in på grund av kommunernas dåligaekonomi. Det är svårt att överblicka vilka konsekvenser det kommer attfå, men enligt lider av allabarn och ungdomar av psykiska problem. Detta är en verklighet som viinte kan blunda för och som ställer krav på politiker på alla nivåer.Barn och ungdomar har ett stort behov av vuxenkontakt som varkentillfredsställs av föräldrar eller lärare. Den elevvårdande personalen får oftata emot det uppdämda behov av gemenskap med de vuxna som bristen påannan vuxenkontakt skapat. Med den professionalitet de besitter har de ocksåkompetens att ge elever med mer uttalade behov den hjälp och det stöd debehöver. Inte minst med tanke på att psykiska och psykosociala störningarhar ökat kraftigt bland barn och ungdomar är det nödvändigt att elevvårdeninte utarmas utan får erforderliga resurser. Den bör ingå i det underlag förresurstilldelning som vi kristdemokrater vill se. Detta är oerhört angeläget föralla som vistas i skolan. En stärkt elevvård är en av grunderna för att skolanskall kunna fullgöra alla sina uppgifter. Verksamheter som projektetKlassmorfar kan ur detta elevvårdande perspektiv vara värdefulla.11 Skolledaren - pedagogisk ledareRektorerna har blivit fler, men de hinner inte med detpedagogiska ledarskapet och arbetet mot nationella mål. Sompedagogiska ledare och chefer för lärarna och övrig personal i skolan ärdet rektorerna som har det övergripande ansvaret för att verksamhetensom helhet inriktas på att nå de riksgiltiga målen. Det är därför inteförvånande att revisorer i sin granskning av ochskolans utveckling identifierar överbelastade rektorer som en avanledningarna till att den målstyda skolan inte fått det positivagenomslag som var tänkt.Skolledarens roll när det gäller att entusiasmera, skapa sammanhållningoch ett positivt skolklimat kan inte nog värderas. Skolledarna slits emellertididag mellan rollen som administrativ chef och huvudansvarig för denpedagogiska utvecklingen. Samstämmiga studier visar att rektorerna har högarbetsbelastning och är stressade. har kritiserat skolhuvudmännenför att rektorerna fått administrativa uppgifter i sådan utsträckning att detpedagogiska ledarskapet blivit lidande. Man har också pekat på attrektorernas arbete försvåras av att målen i kommunernas skolplaner ofta ärotydliga. Det är också skolledaren som blir måltavla när nedskärningarna påskolans område kritiseras.Det måste skapas förutsättningar för skolledaren att vara just ledare ochinspiratör och inte i första hand administratör och ekonomisk förvaltare.12 Elevinflytande och elevansvarEleverna har lagfäst rätt till inflytande över hur deras utbildningutformas. I ska inflytandets omfattning och utformninganpassas efter elevernas ålder och mognad. På lågstadiet kan det görasgenom att eleverna får ansvar för olika moment i klassrummet. På högrestadier kan medinflytandet sedan successivt öka till att omfattaundervisningens uppläggning, schemaläggning och liknande.Utformningen av elevinflytandet ska bestämmas lokalt. Utvecklingen pådetta område måste påskyndas.Att ge eleverna inflytande och ansvar är det bästa sättet att utveckla deraskänsla för demokratiska beslutsformer och förmåga till ansvarstagande förgemensamma samhällsangelägenheter. Mätningar som gjorts visar att varfjärde elev på högstadium inte är nöjd med dagens situation.Skolledare, lärare och övrig personal måste således mer än geeleverna möjlighet att utöva sina rättigheter och att öva sig i demokratisktbeslutsfattande. Eleverna måste få känna att deras medinflytande är reellt ochdärmed meningsfullt. Hur arbetet med att stärka elevinflytandet läggs uppbör framgå av kommunens skolplan och i arbetsplanen för respektive skola.Utvecklingen skall följas upp regelbundet.13 Föräldrainflytande och föräldraansvarFöräldrarna har huvudansvaret för barnens vård och uppfostran. Skolanär ett stöd och ett komplement till föräldrarnas insatser. Det är enuppfattning som ansluter väl till FN:s allmänna deklaration ommänskliga rättigheter, som har ställt sig bakom. Där sägs bl.a. atträtten att välja den undervisning, som ska ges åt barnen, i främstarummet tillkommer deras föräldrar. Uppfattningen ansluter också tillEuroparådets konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna,som är svensk lag.Den försöksverksamhet som inletts och som ger skolor möjlighet att inrättastyrelser med föräldramajoritet går i linje med vad vi kristdemokrater längekrävt, nämligen att föräldrarnas rätt till information och medinflytande iskolan behöver stärkas. Det är också ett sätt att öppna skolan mot detomgivande samhället som föräldrarnas intressen, kunskap ochkapacitet tas tillvara i beslut som rör skolans och därmed de egna barnensvardag. Utvärderingen av försöksverksamheten visar att den fallit väl ut därden prövats, men att intresset från skolorna har varit klent. Fler uppföljningarbör naturligtvis göras. Vi anser också att det under försöksverksamheten kanvara möjligt att välja in företrädare för lokala myndigheter och organisa-tioner samt lokalt näringsliv i skolråden. Detta för att ytterligare förstärkainriktningen mot skolan som en del av det omgivande samhället.De föräldrar som engagerar sig i ett skolråd är ändå en försvinnande litendel av alla föräldrar. Om kvalitetsarbetet skall bli framgångsrikt krävs attallaföräldrar engagerar sig i det egna barnets utveckling. Varje förälder, oavsettbakgrund och erfarenheter från sin egen skoltid, måste inse sin betydelse fördet egna barnets framsteg och utveckling i skolan. Det handlar inte i förstahand om kunskaper utan om intresse för hur det går för barnet. Forskningvisar ett klart samband mellan föräldraengagemang och barnens resultat iskolan.14 JämställdhetEn viktig målsättning i skolans demokratiska fostran är jämställdhetmellan kvinnor och män. Precis som i hemmet påverkas barnen ochungdomarna av hur könsrollerna mellan de vuxna i skolan ser ut. Attlärarna på de lägre stadierna oftast är kvinnor, att personalen iskolmatsalen består enbart av kvinnor medan den enda mannen vidskolan kanske är vaktmästaren ger eleverna en bild avkönsrollsfördelningen i samhället som präglar dem som vuxna. Attlångsiktigt påverka könsfördelningen inom de yrkeskategorier som finnsrepresenterade i skolan är därför grundläggande. Tyvärr har arbete medbarn låg status i vårt samhälle vilket är en av förklaringarna till den snedakönsfördelningen. Det krävs en attitydpåverkan som uppvärderar arbetemed barn alltifrån omsorgen under den allra tillgrundskoleperiodens slut.Flickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig både verbalt och medkroppsspråk måste också uppmärksammas mer, inte minst i lärarut-bildningen. Många undersökningar visar att pojkar tar betydligt mer plats iklassrumssituationen vilket ger flickorna ett sämre utgångsläge från början.Samtidigt missgynnas pojkarna av att de har så få manliga förebilder iskolan. Att skapa medvetenhet om hur situationen ser ut och hur den aktivtkan påverkas är en viktig uppgift som måste prioriteras och tydliggöras ilärarutbildningen, i skolplaner och i jämställdhetsprogram vid de enskildaskolorna.15 Den fysiska miljönOmsorgen om elever och alla som arbetar i skolan visar sig också genomen hälsosam och tilltalande fysisk arbetsmiljö. En nedsliten, osund,nedklottrad och ostädad skola ger helt fel signaler och inbjuder varkentill arbete eller ansvarstagande. På många håll behöver skolbyggnaderrestaureras och hela skolmiljön förbättras avsevärt. Det gäller inte minståtgärder i ventilationssystemen och problem med värme/kyla. Ävenproblem med fukt och mögel är vanligt. Det påverkar inte bara barnensfysiska hälsa utan också deras psykiska tillstånd. Allergiproblem hosbarn och ungdomar kan ofta härledas till att de vistas i undermåligalokaler. Trots kommunernas kärva ekonomiska läge är åtgärder för atträtta till dessa missförhållanden något som måste ha hög prioritet.Städrutinerna måste utformas så att även allergikänsliga barn kan vistas ilokalerna utan att deras besvär förvärras.Skolgården och den närmaste omgivningen runt många skolor harfortfarande stora brister. De idéer som kommit fram under projektarbetet"Skolans uterum", som fått stöd av bl a Allmänna arvsfonden, bör spridas ibred omfattning. Med ganska små medel kombinerat med frivilligt arbete avföräldrar och andra vuxna har det visat sig möjligt att förändra skolgårdar tilltrivsamma miljöer som går att använda i undervisningen men självklartockså för lek och avkoppling. Om elever och personal ska ta ansvar ochkänna stolthet för sin skola förutsätter det att den fysiska miljön är i gottskick.16 IT i skolanDen nya informationstekniken, som till stor del är baserad på datoran-vändning, har utvecklats mycket snabbt. Över hela världen byggerkommunikationer, utbildning och forskning alltmer på denna teknik. Detgör det nödvändigt att ge eleverna betydligt bättre kunskap om ochfärdigheter i att utnyttja alla de möjligheter som datorer ger.Användning av IT i undervisningen ger nya möjligheter för eleverna attsöka kunskaper. Datorerna ger möjligheter till mer individualiserad ocheffektiv undervisning utan att eleverna behöver lämna gruppgemenskapen.Det kan gälla invandrarelever som behöver enskild språkträning i bådesvenska och sitt eget modersmål. Det kan gälla elever med läs- ochskrivsvårigheter eller elever med behov av extra övning i t.ex. matematik.Det kan också gälla elever som befinner sig långt efter eller långt förekamraterna.Datorstödd undervisning kan också medföra det positiva att läraren får mertid över för individuella kontakter med eleverna. IT öppnar också skolan motomvärlden på ett helt nytt sätt. Informationssökningen blir inte längrebegränsad till den egna skolan utan information kan sökas och kontakterskapas i hela världen. Detta kommer att leda till en genomgripandeförändring av undervisningsformerna.De skärpta krav som ställs på blivande lärare när detgäller förmåga att behärska IT är nödvändiga men senkomna. En plan förrullande fortbildning av redan examinerade lärare bör utarbetas avHögskoleverket i samverkan med lärosätena.Att fler skolor kommer igång med att använda datorn som hjälpmedel ärinte minst viktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemma.Skillnaderna mellan elever med och utan kunskap i hur informationsteknikkan utnyttjas kan annars leda till nya kunskapsklyftor som kan fåsnedvridande effekter i framtiden.Vi vill avslutningsvis starkt betona bokens betydelse och att IT skall sessom ett komplement till, inte en ersättare för böckerna.17 Den målstyrda skolanNär kommunerna övertog huvudmannaskapet ochansvaret för skolverksamheten fördes ut till dem som arbetar i skolornavar syftet att skapa en klarare ansvarsfördelning för skolväsendet.Riksdagens revisorer visar i sin granskning av och skolansutveckling en annan verklighet, där olika undersökningar talar omsvagheter i snart sagt varje länk i styrningskedjan från riksdag ochregering till kommuner och skolor. Detta är oacceptabelt. Vi måste alla tavårt ansvar för att lyfta fram, diskutera och åtgärda de problem somidentifierats. har utvecklat dessa tankegångar merutförligt i en särskild motion som svar på granskningen. Här redogörsbara för huvuddragenDe nationella kraven har i flera fall inte nått ut till skolorna. Både skoloroch skolhuvudmän saknar den vägledning som är själva grunden för ett mål-och resultatstyrt skolsystem. Regeringen måste således bli bättre på att getydlig information till olika aktörer om rådande ansvarsfördelning.Skolverkets viktigaste uppgift är att ta ansvar för att de nationella målentydliggörs och implementeras. Tydliga mål för undervisningen är enförutsättning för att kunna utkräva ansvar av skolor och skolhuvudmän i ettmål- och resultatstyrt system. Den otydlighet som rapporten från Riksdagensrevisorer visar när det gäller mål att uppnå är oacceptabel och måsteomedelbart ses över. När det gäller mål att sträva mot måste man bättre lyftafram innebörden i dessa mål. har en nyckelroll i den aktuellaförändringsprocessen och måste nå ut till alla sina målgrupper, i synnerhetlärare och elever. Det får därför inte råda någon tvekan om var gränserna förverkets uppdrag går. Det är också viktigt att verket fortsätter att utveckla sinegeninitierade tillsyn.Många kommuner sköter fortfarande inte sina åligganden enligt skollagenmed att utarbeta, följa upp och utvärdera sina skolplaner. Kommunenuppfattas mot bakgrund av detta ofta som en otydlig uppdragsgivare. I endecentraliserad organisation är detta helt oacceptabelt. Stora insatser måstegöras för att få kommunerna att förstå sitt ansvar och hjälpa dem hitta vägarför att utöva det.Den bristande överensstämmelse som ofta råder mellan kommunernasbudgetar och skolplaner är anmärkningsvärd. Undersökningar visar attkommunerna regelmässigt följer upp frågor om ekonomi, men i de frågorsom rör verksamhetens innehåll är man som regel inte lika intresserad. Att engenomtänkt resursfördelning kan ha större betydelse för elevernas resultat änen totalt sett ökad resurstilldelning är en viktig slutsats från revisorernasrapport.Rektorernas betydelse för genomförandet av den målstyrda skolan hartidigare berörts. Det behövs insatser från både nationell och nivåför att skapa rimliga förutsättningar för att dessa nyckelpersoner skall kunnamedverka till skolutveckling. Rektorsutbildningen är ett steg i dennariktning.Om den mål- och resultatstyrda skolan skall kunna genomföras medframgång måste reformarbetet förankras bland skolans professionellagrupper, framför allt lärarna. Om inte dessa grupper känner överens-stämmelse mellan sina intressen och statsmakternas intentioner uppstår ettlegitimitetsgap och reformen haltar. Verkligheten visar att många lärarehellre väljer ämnesfördjupning än arbete med skolförbättring.Lärarna måste nås med kunskap om skolförbättring. För detta krävs, sombeskrivits ovan, tydliga skrivningar och fasta och kompetenta huvudmän ochrektorer. Även när det gäller lärarutbildningen måste denna del av arbetetkommuniceras. En målstyrd skola kräver att det avsätts tid för organisations-arbete inom ramen för lärarnas ordinarie arbetstid. Annars kommer alltid detdirekta elevarbetet att prioriteras. Lärarna måste involveras och få intresseför skolorna som arbetande organisationer om den målstyrda skolan skallförverkligas.Sammantaget måste alla som arbetar med och i den målrelaterade skolan tasin del av ansvaret för skolans utveckling.18 Viktiga områden för uppföljningEtt viktigt område för uppföljning är hur de ämnen som är förlagda iblock behandlas. Det är väl känt att vissa ämnen, som t ex naturkunskapoch religionskunskap, lätt hamnar i strykklass när tiden mellan de olikaämnena i blocken fördelas. Orsakerna till detta bör utredas och åtgärder iform av t ex fortbildning sättas in, om det anses nödvändigt. Det ärolyckligt att på regeringens förslag beslutat återgå tillmöjligheten att ge blockbetyg i ämnen som är förlagda i block. Det ökarrisken för att vissa ämnen inom blocket osynliggörs eller "försvinner".För att motverka detta anser vi att eleverna bör få ett betyg i varje ämne istället för ett blockbetyg.Timutfallet för de praktiska och estetiska ämnena är ett annat angelägetområde som behöver följas upp. Det finns en risk att skolan blir alltförteoretisk för många elever, vilket hämmar deras inlärning. Idrott och hälsasamt slöjd har fått ett större utrymme i timplanen. Det är visserligenpositivt, men vi anser att det varit bättre med en översyn av utfallet församtliga praktisk-estetiska ämnen . Hemkunskapen har till exempelkommit att ytterligare försvagas i förhållande till de övriga praktiska ämnenai . Regeringen bör återkomma med förslag om hur de praktisk-estetiska ämnena kan förstärkas.Ett tredje område som behöver uppmärksammas vid uppföljning ochutvärdering är hur formerna för elevinflytande och jämställdhetsarbeteutvecklas. Även arbetet mot mobbning och uttryck för främlingsfientlighetbör följas upp och utvärderas . Trots alla åtgärder som satts in tycksproblemen inte ha minskat i omfattning. Åtgärder mot mobbning utvecklas ien särskild motion.Utvecklingen när det gäller ANT-undervisningen har inte blivit denönskade. Det är särskilt olyckligt med tanke på att både alkohol-konsumtionen, rökningen och narkotikamissbruket ökar bland ungdomarna.Grundskolan som når alla ungdomar har ett särskilt ansvar för att informeraom drogers skadeverkningar och visa på positiva alternativ. Åtgärder på dettaområde är därför särskilt angelägna.19 Fristående skolorFristående skolor är ett viktigt komplement till den offentliga skolan. Deinternationella konventioner som refererats tidigare ligger också tillgrund för den rätt att fritt välja skola som har utvecklats i vårt land. Detär viktigt att slå vakt om denna rättighet. Regler för godkännande ochbidrag ska utformas så att de i praktiken stimulerar möjligheten att startaoch driva en fristående skola. Vi utvecklar vår syn på fristående skolor ien särskild motion.20 Hemställan20 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om resurstilldelningssystemet i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolans värdegrund samt om riktlinjer för hurmåldokumenten angående etisk fostran, som finns angivna i läro-planen, skall få praktisk tillämpning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur skolans etiska fostran skall utformas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kristendomens ställning i religionsämnet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skolan skall bli mer flexibel till tid, innehålloch form,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flexibel skolstart och fortsatt nioårig skolpliktmed möjlighet till förlängning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att hjälpa elever med dyslexi ochneurologiska handikapp,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av tillgång på elevvårdande personal,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ansvar för att elever skall hauppnått tillräckliga kunskaper för att tillägna sig studier på gymnasie-nivå,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder i skolan för att öka jämställdheten,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning och fortbildning av lärare i informa-tionsteknik,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av praktiska och estetiska ämnen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av utvecklingssamtalen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betygssystemets utformning,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om obligatoriska nationella prov från årskurs 5,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om föräldrainflytande och föräldraansvar,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att uppvärdera lärarrollen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mentorer för nyutexaminerade lärare,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om allergisanering och ombyggnad av skolbygg-nader och skolgårdar,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ANT-undervisningen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och kommunernas tillsynsfunktion,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunernas och rektorernas roll för utveck-lingen av den målstyrda skolan,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av uppföljning och utvärdering avtidsutrymmet för blockämnen och för estetiska och praktiska ämnen,hur formerna för elevinflytandet och jämställdhetsarbetet utvecklassamt vilka resultat arbetet mot mobbning och uttryck för främ-lingsfientlighet har givit.Stockholm den 3 oktober 1999Alf ()()()()()()()()()