mot · GM02U5 · 1999-03-24 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:U5av ()med anledning av skr. 1998/99:61 Framtid med . En svensk Asienstrategi inför 2000-talet.Religionsperspektivet iAsienstrateginRegeringens skrivelse 1998/99:61 Framtid med . Ensvensk Asienstrategi inför 2000-talet fokuserar femhuvudteman: i den internationella ekonomin,fattigdom och livskvalitet, miljö och hållbart utnyttjande avnaturresurser, demokrati, mänskliga rättigheter ochjämställdhet samt den asiatiska säkerhetssituationen.Asienskrivelsen markerar ett nytt angreppssätt för relationer tillomvärlden. Här görs ett försök att ta ett helhetsgrepp. Partnerskapstankenkonkretiseras inte enbart avseende bistånd utan avser flera av Sverigesviktiga relationer till den enorma asiatiska kontinenten. Skrivelsen har ettgott anslag och öppnar för ett partnerskap som kan leda till ett betydligtbättre resultat än det gamla mer fackindelade arbetssättet.Med detta vederhäftiga synsätt är det dock anmärkningsvärt att religionensroll inte i tillräcklig grad analyserats och satts in i sitt sammanhang. Asienärden världsdel som har det mest mångfaldiga religiösa utbudet, där alla storavärldsreligioner finns representerade. I skrivelsen förekommer religions-begreppet och religionens roll mest i samband med oroande utveckling iolika länder men också som fundamentalism. När skrivelsen talar om positivtfolkliga rörelser används begreppet folkrörelser. Jag är inte så säker på attdetta är en naturlig uppdelning av begreppen i något sammanhang. I skrev ledarskribenten under rubriken teofobiskasvenskar: "Årtionden av propaganda mot religion har skapat en analfabetism.Själva ordet religion frammanar bilder av fanatiker, vilket föder intoleransoch en djupt areligiös världsbild." Jag tror att denna svenska utgångspunkt ärolycklig och försnävande och minskar vår möjlighet att förstå andramänniskors och kulturers världsbild och deras tolkning av sina liv. Dettainnebär ju inte att man inte kan se att religionen också kan ha negativbetydelse för andra värden som demokrati och mänskliga rättigheter.Utgångspunkten bör också tas i de perspektiv där religionen kan stödja detsom vi uppfattar som den positiva samhälleliga utvecklingen. Vidare är detangeläget att i möte med andra kulturer och i dialog vara redo att också ta inde bilder av världen som bland annat formas av de olika religionerna.Av skrivelsen framgår: "Framväxten av ett starkt civilt samhälle har visatsig vara av stor betydelse för förbättrad respekt för de mänskligarättigheterna." (s 29)Bland angivna prioriteringar för arbetet anges bl.a.: "Att verka för ökadtillämpning och utveckling av det internationella normsystemet och deorganisationer som bär upp systemet". (s 49)Kan religionen som bland annat normbildare bidra till att bygga ?Jag tror att det också är ett möjligt synsätt. Då måste religionens roll sesmer i sitt kulturella och politiska sammanhang. Skrivelsen visar stor svagheti detta avseende. En orsak kan vara det västerländska perspektiv som präglarAsienskrivelsen. ses genom sekulära glasögon. Religions-perspektivet nämns endast i förbigående. Mest i negativa sammanhangkopplat till etniska motsättningar och fundamentalism. Det stryker under densnäva bild som svenska medier ger av andra religioner. När kristendomenomnämns så sker det främst i historisk belysning. Mycket tar sin utgångs-punkt i det synsätt som utvecklats i vårt kristet-protestantiska perspektiv därsekulariseringen drivit religionen in i den privata sfären. Vi förväntar ossinteatt vi ska ställa oss i dialogläge med religionen i diskussionen omsamhällsutvecklingen. I kanske det snarare är en fråga om vilka bidragreligionerna kan ge i att bygga samhällen som bärs av familjens roll och devärderingar som religion och traditionell kultur bidrar till. Det finns tvåstarka skäl att värdera upp analysen av den roll religionen spelar:1. av respekt för en partner behöver de värderingar som spelar roll ikulturens uppbyggnad vägas in i bedömningar och förståelse.2. Religionens roll kan på flera områden samspela med grundläggandekrav som hänger samman med förutsättningar för en demokratisk utvecklingoch mänskliga rättigheter.I regeringens skrivelse Framtid med är mänskliga rättigheter ochdemokrati ett av de centrala målen. Skrivelsen lyfter fram folkrörelse-kontakterna och stärkandet av det civila samhället, men religionerna medderas betydelse - men även möjligheter till positiv inverkan inom dettaområde liksom när det gäller konfliktförebyggande och försoningsarbete -nämns inte. Det kan gälla normbildning, kulturbärare, solidaritetsskapare,konfliktförebyggare och försoningsbärare. Inte heller nämns att religionen iAsien spelar en helt avgörande roll för det värdemönster som olika asiatiskasamhällen vilar på. Att religionen präglar asiatiskt tankemönster finns på sinhöjd en antydan om, men ingen analys av eller reflektion kring detta faktum.I stort sett konstateras enbart att västvärlden är sekulariserad och att deasiatiska kulturerna vilar på en religiös grund.De tre skrivelser (Ds 1998:33, 34 samt 61) som utgör underlag förregeringens skrivelse utvecklar inte i högre grad perspektivet. Dock finns därnågra undantag när man närmar sig de här aktuella frågorna.I departementsserien 1998:33 s 41 diskuteras ett övergripande synsätt somhandlar om hur asiatisk religion uppfattas där och här under rubrikenReligionen och kulturen går hand i hand:De nyandliga (intressant benämning på religioner som är av mångtusenårigtursprung, min anm) religionerna som i hög grad förknippas med Asienattraherar och ligger i tiden. Buddhism, hinduism och konfucianismassocieras till mental styrka, meditation, balans, värdighet, tystnad, harmonioch vishet. Inriktningen mot det inre livet och frånvaron av materialismväcker beundran, som vackra och smakfulla saker med anknytningtill asiatisk kultur också kan locka.Några gruppdeltagare kommenterar dock med eftertryck att den asiatiskakulturen inte känns lika spännande när den dyker upp i . "Departementsserien 1998:34 s 463 f:Kulturer är överlappande och mångbottnade: nya värderingar växer fram sidavid sida med dem som eliten (re-)presenterar. Fredspristagarinnan har i sin bok from Fear mycket övertygande argumenteratför att universiella mänskliga rättigheter och politisk mångfald mycket välkan rymmas inom burmesisk buddhism. (...) Två framstående sinologer harnyligen sammanställt en rad klassiska kinesiska texter som visar att det intefinns någon motsättning mellan ett öppet pluralistiskt system med respekt förmänskliga rättigheter och klassisk kinesisk filosofi (de och ). (...) Frihet och individualism återfinns inte bara i kristendom, utanäven i asiatiska religioner.På samma sida står vidare:Vissa observatörer (...) har börjat tala om fördelarna med ett samhälle byggtpå asiatiska värderingar: moral, familj, stabilitet.På sidan 468 förs ett resonemang om hur dessa andra värdenkan bidra till att utveckla det asiatiska samhället:Med tanke på hur viktiga harmoni och ordning är i folkliga uppfattningar, ärdet troligt att de demokratiska systemen i kommer att anpassas för attskapa samstämmighet snarare än mångfald, och därmed sakna denindividuella liberalism som följer med västerländsk demokrati. De politiskasystemen kommer troligen att utvecklas mot en form av "socialkorporativism", harmoni snarare än konkurrens.Vidare på sidan 495:Om en balansräkning upprättades, skulle slutsatsen bli faktiskt attvästvärlden i högre grad försenat, än underlättat, genomförandet avrättigheter och demokrati i , genom att samarbeta och vara i maskopimed diktatorer i och förse dem med vapen. Detta har bidragit till attstärka statsapparaternas förtryck.Asienstrategin bör således kompletteras med en reflektionkring det religiösa perspektivet och en analys av hur dettapåverkar våra framtida relationer för att partnerskapstankenska bli fullödig.Det bör rimligen leda till ett antal kompletteringar:- förstärkt kunskapsinhämtning som grund för ökad förståelse och godarelationer (inom alla områden inklusive handel)-- utbildning i religionsförståelse och hur detta kan förbättra vårt partner-skap-- folkrörelsekontakterna bör omfatta också religiösa kontaktytor ochreligiöst utbyte-- kulturutbytet bör ta hänsyn till religionens roll som kulturbärare-- Såväl svenska som religiösa trossamfund med asiatiskt ursprung börkunna medverka i utvecklingen av biståndsrelationer och folkligakontakter.-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om religionsperspektivet vid utvecklingen av den svenskaAsienstrategin.Stockholm den 24 mars 1999Pär Axel ()