mot · GN02Fi212 · 1999-10-05 00:00:00 — En avveckling av kommunala bolag frigör oftaresurser för de hårt ansträngda verksamheterna.De resurser som direkt frigörs då kommunala bolag avvecklas är de somuppkommer genom att kommunens ränteutgifter minskar och förlustbidragentill olönsamma bolag försvinner. Redan på kort sikt uppgår dessa vinster tillbetydande belopp. har i en översyn visat att en halvering av denkommunala bolagssektorn skulle medföra ett ekonomiskt utrymme på minsttre miljarder kronor. En utförsäljning kan också få positiva sidoeffekter.Den kommunala skatteutjämningenOlikheterna mellan olika kommuner beror inte bara på lokalaavvägningar och graden av skicklighet. De yttreomständigheterna varierar kraftigt. Människor ska ha sammamöjligheter till grundläggande kommunalt finaniseradservice oavsett var de bor. Det är därför högst rimligt medett system för utjämning av förutsättningarna.En långtgående och felaktigt utformad inkomstutjämning undergräverdäremot den kommunala självstyrelsen och tar bort ekonomiska incitamentatt lokalt anstränga sig vad gäller förutsättningarna för människor och företagi kommunen. Med nuvarande system kan en kommun tvingas betala in merän vad den får i skatteökning.I bred enighet har i slagits fast att utjämningssystemet skamedverka till att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiskaförutsättningar att bedriva sin kärnverksamhet. Det har också slagits fast att"kostnadsutjämningen skall inte kompensera för skillnader i servicenivå,kvalitet, avgiftssättning och effektivitet".Enligt vår uppfattning har det inte gjorts tillräckliga ansträngningar för attförhindra att kostnadsutjämningen också kompenserar sådana skillnader.Detta särskilt som man från socialdemokratiskt håll inte tycks acceptera attolika kommuner gör olika val när det gäller skattesats, avgifter ochservicenivåer. Man fokuserar ofta enbart på skattesats.Dags för ett tydligareutjämningssystemSystemet för kostnads- och inkomstutjämning äroöverskådligt. Slutresultatet för en enskild kommun kan blistarkt beroende av hur en viss enskild faktor faller ut. Det ärdags att renodla systemet och minska antalet faktorer, inte attutveckla det genom ytterligare komplikationer. Vi vill ha ettnytt system där utjämningen grundas på strukturella faktorerför både kostnader och inkomster.Vi anser därför att en ny utredning av utjämningssystemet ska inriktas påatt forma systemet med bara ett fåtal förklarande faktorer. Det ska görasistället för det utvecklingsarbete som enligt regeringen ska bedrivas medutgångspunkt i det nuvarande systemet.Folkpartiet har sagt nej till en "bostadsbolagsakut" och allmän "kommunakut". I budgetpropositionen öronmärks återigen pengarför sådana verksamheter. Kommunerna måste få klara spelregler. Vi sägerdärför nej till de anslag som finns för dessa ändamål.Nej till "projekt" ochförhandlingsekonomiDen socialdemokratiska regeringen har alltmerfokuserat på olika typer av projektbidrag till den kommunalaverksamheten. Vidare har man använt olika typer avförhandlingslösningar för att ge stöd till vissa specifikaverksamheter och aktiviteter. Låt oss, utöver bostadsakut ochkommunakut, nämna de lokala investeringsprogrammen ochde s k "storstadspengarna".Genom omfattande sådana inslag blir den kommunala demokratin ettköpslående och förhandlande med staten. Enligt vår uppfattning främjas denlokala utvecklingen bäst genom goda allmänna villkor för jobb ochföretagande, genom ett väl fungerande utjämningssystem som ger likvärdigaförutsättningar och genom ett större spelrum för lokala aktörer. visade 1997 i sitt betänkande att de tidigare gjorda projekt-satsningarna inte varit långsiktigt framgångsrika. Ändå fastnade regeringenför att i sin proposition samla stora resurser i en projektorganisation.FolkpartietsbudgetalternativMiljarder kronorTabell 5: (Skattesänkningar för jobb och företag )Tabell 6: (Satsningar )Tabell 7: (Finansiering )1111 Fysiska personers inkomstskattFolkpartiet vill genomföra en rejäl skattereform medinriktning mot att minska skatten på arbete och företagande.Vi vill påbörja ett arbete med inriktning på att minskamarginalskatterna genom att höja den gräns där statsskatt tasut och genom att sänka skatten på främst arbetsinkomstergenom höjd brytpunkt och avskaffad s.k. värnskatt. Vidareföreslås en skattereduktion, lika för alla.För att ge förutsättningar för nya jobb föreslås sänkningar av skatten påhushållstjänster.Dubbelskatten på aktier är ett hinder för företagens expansion och drabbarde närmare 5 miljoner personer som sparar i aktier och fonder. Den böravskaffas.Som ett led i en ökad kompetenssatsning bör avdragsrätten för sparande ipensions- och kompetenskonton höjas. Detta ger inga omedelbara effekter påstatsbudgeten för år 2000.Höjningen av ersättningsnivån i mamma-/pappamånaden ger vissa ökadeskatteintäkter1121 Juridiska personers inkomstskattFåmansbolagens skattesituation måste lösas. Vi föreslår ettsteg på vägen mot en lösning.1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgiftVi föreslår sänkt arbetsgivaravgift iden privata tjänstesektorn och motsvarande sänkning föregenföretagare. Sänkningen bör träda i kraft den 1 juli 2000.Sociala avgifter på vinstandelar bör ej utgå.1310 Skatt på fast egendomEtt nytt förslag om lindring av fastighetsskatten i särskiltutsatta områden med snabb värdestegring bör tas fram.1320 FörmögenhetsskattPå sikt bör förmögenhetsskatten försvinna. I ett första stegbör sambeskattningen som är en kvarleva från ett äldresamhälle avskaffas.1411 MervärdesskattBetalningstiderna bör ändras så att inbetalningstidpunktenräknas för företagaren.1428 EnergiskattVi accepterar ej regeringens förslag om höjning avproduktionsskatten på el.Däremot bör en miljöskatt införas på handelsgödsel.ÖvrigtÖkade resurser till skattemyndigheterna, förenklingar iskatte- och bidragsystemen gör det lättare för hushåll ochföretag att göra rätt. Därmed kan inleveranserna av skatterbli större. Eftersom ej vill snabbavvecklaBarsebäck ger detta utrymme för att göra störreinleveranser till statskassan. kan görainleveranser till statskassan istället för att subventioneradigitalboxar hos hushållen.Statens inkomsterMed hänvisning till ovanstående ställningstaganden kanstatsbudgetens inkomster beräknas enligt följande, miljarderkronor:Tabell 8: ( 2000 2001 2002 )Utgiftsområde 1 har under den socialdemokratiskaregeringens tid vuxit starkt. Det är viktigt att standarden iRegeringskansliet är hög och lönerna konkurrenskraftiga,men den nuvarande regeringens politiserande ambitioner harvarit för stora. Genom en mera begränsad ökning kan dekrav som EU-ordförandeskapet under det första halvåret2001 ställer tillgodoses.Partiernas beroende av offentliga medel bör begränsas. En vissminskning av partistödet är därför motiverad.Presstödet har sedan ett trettiotal år tillbaka i stort samma inriktning. Mendet snedvrider konkurrensen. Dessutom har medielandskapet förändratspåtagligt och nya typer av tidningar tillkommerständigt. Vi vidhåller därför vårt krav på en besparing på 350miljoner kronor. Följaktligen vill vi inte heller stödja den föreslagnagenerella höjningen av driftstödet på . Vår sammanlagdabesparing på presstödet uppgår alltså till 355 miljoner kronor.Utgiftsområde 2En folk- och bostadsräkning bör ej genomföras avintegritetsskäl. Vi anslår därför ej medel till denna.Statistiska centralbyråns anslag kan minska med 6 miljonerkronor.Utgiftsområde 3Vi anslår ökade resurser till skattemyndigheterna föråtgärder som kan medverka till att öka skatteintäkterna.Tullen bör få ökade resurser för insatser mot den illegalainförseln av alkohol och narkotika.Utgiftsområde 4Rättsväsendet bör förstärkas. Att upprätthålla rättsordningenär en av de verkligt genuina uppgifterna för det offentliga.Därför måste det finnas resurser så att uppgifterna kanfullföljas på ett tillfredsställande sätt.Polisorganisationen behöver förstärkas. behöverytterligare poliser tillkomma.Åklagarorganisationen behöver en viss utbyggnad. Vi föreslår ett tillskottom sex miljoner kronor.Men hela rättskedjan måste fungera. Det räcker inte med polis ochåklagare, domstolarna måste fungera väl. Den senaste tidens händelser ochdebatt har visat på behoven av bättre fungerande domstolar. Det äroacceptabelt att avgöranden i domstol kan ta så som för närvarandeär fallet. ytterligare behöver satsas för att åtgärda destörsta bristerna.Till Brottsofferjourer föreslås 6 miljoner kronor.Rättsstryggheten behöver vidare förstärkas genom stöd till vittnen somutsätts för hot. Det är en oundgänglig förutsättning för ett rättssamhälle attvittnen ska våga uppträda och berätta sanningen i domstol.Genom en satsning på kan rättshjälpen återställas så attden ger ett bättre reellt skydd. Sammantaget innebär detta att vi omedelbartsatsar mer än regeringen på rättsväsendet.Utgiftsområde 5 ochinternationell samverkanVi avviker inte från regeringens beräknade utgiftsram.Utgiftsområde 6 TotalförsvarVi avviker inte från regeringens beräknade utgiftsram för år2000.Folkpartiet anser att försvaret i samband med den nya försvarsbesluts-perioden behöver mer än regeringen räknar med föromställningen till nya förutsättningar.Utgiftsområde 7 Internationellt biståndMålet för biståndet som andel av BNI bör återställas. Medregeringens ökning kommer detta att ta flera decennier. Vianslår ytterligare till biståndet nästa åroch motsätter oss det av regeringen aviserade användandetav begränsningsbelopp även för nästa år.Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarVissa av de projekt som finansieras under anslagetUtvecklingsinsatser i storstadsregionerna har inte entillfredsställande effektivitet och förankring bland deberörda. En minskning kan därför ske.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorgKostnaderna för läkemedel stiger kraftigt. Regeringen möterdetta genom att försämra högkostnadsskyddet. Vi har andralösningar. Det är för det första viktigt attläkemedelskommittéerna aktivare arbetar med begränsningav läkemedelskostnaderna. En utvidgning av det under denborgerliga regeringen införda referensprissystemet därbilligare läkemedel med samma verkan väljs beräknas kunnage betydande besparingar redan på kort sikt. Härigenombedömer vi att kostnaderna för läkemedelsförmånen kanbegränsas men att en viss ökning utöver den som regeringenräknar med är trolig.Folkpartiet vill återställa handikappreformen. Vi har beräknat ramen så attden rymmer ett återförstatligande av kostnaderna för assistansersättningenfrån kommunerna som de begränsningar i rätten till personligassistans som regeringen infört avskaffas. Vår beräknade utökning av ramenär huvudsakligen beroende av detta. Det är vidare angeläget att den som fårassistans även får behålla den efter 65-årsdagen. Dettaminskar kommunernas kostnader för äldreomsorg. Denna reform börgenomföras redan den 1 januari 2000.Vidare bör ges i ökade bidrag till kvinnojourerna underanslaget Bidrag till organisationer på det sociala området.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappDet är tydligt att utgifterna inom detta område är på väg attglida regeringen ur händerna. Regeringens anslag för år 2000ligger högre än de beräknade utgifternaunder innevarande år. Dessa ligger i sin tur 7 miljarderkronor över anslaget . Det är i första hand destigande kostnaderna för sjukpenningen som förorsakatdetta. En sådan utveckling är inte acceptabel. Åtgärder måstevidtas för att sänka kostnaderna för frånvaro och stärkarehabiliteringen. Vi räknar med att aktiva åtgärder måstesättas in så att utgiftsökningen begränsas.Det har föreslagits att trafikförsäkringen får ta ett större ansvar , bla även för den ersättning som sjukförsäkringen betalar och för sådanrehabilitering som syftar till att den drabbade i största möjliga utsträckningskall kunna återgå till arbete. Förslaget liknar det som gäller iFinland.Ett genomförande av förslaget skulle innebära att trafikanter som längekört utan att orsaka skador i mindre utsträckning skulle påverkas än de medmånga skador. Det är också sannolikt att försäkringsbolagen skulle få ettstarkt incitament att erbjuda effektiv rehabilitering. Reformen borde såledesutöver att minska skatte- och avgiftstrycket leda till samhällsekonomiskavinster. bedömdes det belopp som kunde lyftas av denallmänna försäkringen till knappt 4 miljarder kronor.Vi föreslår att en sådan reform genomförs och att inkomstskatterna sänksmed motsvarande belopp och att detta sker fr o m i form av enskattereduktion. Denna förändring bör genomföras den 1 juli 2000.Närståendepenningen förbättras med och de allmännaförsäkringskassorna ges ökade resurser för bl.a. ett intensifierat rehabili-teringsarbete.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomRegeringen har genom inkomstprövningen av änkepensionenbrutit mot principerna för ett säkert trygghetssystem.Änkepensionen bör återställas. Vidare böromställningspensionen utökas.En av de åtgärder för att stödja de sämst ställda pensionärerna sompensionärsorganisationerna prioriterar är att höja hyresgränsen vad gällerbostadstillägg för pensionärer. Denna gräns bör höjas från permånad till 4500. Detta medför ca mer till pensionärerna.Vi har beräknat utrymme för en sådan höjning.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnBarnbidragen bör höjas både . Dennahöjning beräknar vi till per barn och månadvartdera året bl.a. genom en överflyttning från detmarginaleffektshöjande bostadsbidraget till det generellabarnbidraget.Vi upprepar vårt gamla krav att ersättningen i den s.k. mamma/pappamånaden ska vara . Vissa besparingar kan göras genom av-skaffande av garantidagarna och åtgärder mot försäkringens utnyttjande.Även inom underhållsstödet kan utgifterna hållas tillbaka, bl.a. genommarkering av det gemensamma föräldraansvaret.Vi anslår medel för en höjning av bidraget vid adoption av utländskt barnfrån till 40 000 kronor.Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshetOlika utredningar, bl.a. från Statskontoret och RRV, harpekat på att arbetslöshetskassorna inte fungerar väl. Systemetbör ses över med sikte på att verkligen göraarbetslöshetsförsäkringen till en omställningsförsäkring.Åtgärder i syfte att reformera arbetslöshetsförsäkringen gördet möjligt att räkna med 600 miljoner kronori lägre anslag.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivEn renodling av arbetsmarknadsmyndighetens (AMV)verksamhet i riktning mot ökad tyngdpunkt påplatsförmedling gör det möjligt att minska utgifterna. För år2000 bör den extra förstärkningen på 700 miljoner kronorinte utgå med undantag för de 100 miljoner som är avseddaför åtgärder inriktade mot personer med invandrarbakgrund.Långsiktigt bör det vara möjligt att minska anslaget med enhalv miljard varav kan ske år 2000.I en konjunkturuppgång är det rimligt att minska de konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärdernas omfattning. Det är märkligt attregeringen istället räknar med att de ska öka i omfattning, både vad gällerantalet berörda personer och som andel av arbetskraften. Ett av den svenskaarbetsmarknadens problem, som ofta lett till överhettning, har varitsvårigheterna att anpassa offentliga åtgärder till konjunkturutvecklingen. I årberäknas enligt regeringen av arbetskraften befinna sig iarbetsmarknadspolitiska åtgärder vilket är anmärkningsvärt högt. I vårtbudgetalternativ räknar vi med att antalet personer i kan vara 10 000 färre än 1999.Till forskning och myndigheter inom arbetslivsområdet avsätts mer än700 . Denna omfattning kan minska något. Vi räknarsammantaget med lägre anslag.Däremot är det viktigt att åtgärder för de särskilt utsatta värnas. Tillsärskilda åtgärder för arbetshandikappade avsätts och 50miljoner kronor ytterligare till Samhall.Utgiftsområde 15 StudiestödDet som sagts om de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernagäller också för de särskilda utbildningsåtgärder som sätts ini lågkonjunktur. Till viss del är detta självreglerande. Närefterfrågan på arbetsmarknaden ökar påverkas ocksåstorleken på t.ex. genom att tillströmningendämpas och människor söker sig ut på arbetsmarknaden.Regeringen har också fått ta konsekvenserna genom att självräkna ned omfattningen. Det är viktigt att särskilda åtgärder ien konjunkturuppgång inte konkurrerar med den reguljäraverksamheten. När skolan har omvittnat svårt att rekryterakvalificerade lärare är det inte lämpligt att Kunskapslyftetmed bättre villkor konkurrerar ut skolan. Med hänsyn tilldessa omständigheter kan en viss minskning av anslaget tillbl.a. ske.Det är viktigt att studerande behandlas lika. Det leder till orimligheter närtvå på samma utbildning har olika regler: den ene måste låna varenda kronamedan den andre kan studera med bidrag. Som ett steg i likabehandlingenbör en lånedel på införas i vuxenstudier. Vidare bör det särskildavuxenstudiestödet vid vissa lärarutbildningar och vid vissa andra utbild-ningar finansieras med studiemedel.Vi har följaktligen beräknat en större volym studiemedel för att täcka denökade efterfrågan som följer av dessa åtgärder samt av våra förslag vadgäller ökade kurser vid sommaruniversitet.Barntillägget i svux och svuxa bör återinföras.Utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskningVi motsätter oss regeringens förslag om maxtaxa som avokänd anledning smugits in under ett anslag för utbildning istorstadsregioner. vill ha en förstärkning av denhögre utbildningen. Ska vara ett land som kan betalagoda löner genom kvalificerade jobb måste nivån på denhögre utbildningen och forskningen vara hög. Vi vill satsamera på kvalitet i universitetens utbildning och forskning.Doktorandtjänsterna bör bli flera. Vi avsätter medel försommaruniversitet samt svensk undervisning i utlandet.Utgifterna för kan reduceras något med hänvisning till enmera begränsad efterfrågan och det förbättrade arbetsmarknadsläget.Utgiftsområde 17 Kultur, medier ochtrossamfundFolkpartiet satsar mera än regeringen påkulturen, bl.a. till länsmusiken, varav 5 miljoner tillGöteborgsoperan. Vidare 5 miljoner till NordiskaAkvarellmuseet samt 3,5 miljoner till trossamfunden. 1miljon går till idrotten för att säkerställadopingkontrollverksamhet.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggandeDet marginaleffektskapande bostadsbidraget växlas i vissutsträckning mot höjning av det generella barnbidraget.Utgifterna för bostadsbidraget kan också hållas lägredärutöver.En avtrappning av den garanterade räntan kan hålla nere utgifterna förräntebidragen.Besparingar kan vidare göras på byråkratin inom utgiftsområdet, Boverketoch . Olika studier har visat att i praktiken fungerar de s.k.lokala investeringsprogrammen inte bra. Anslaget bör avskaffas.Utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutvecklingUtgifterna för de allmänna regionalpolitiska åtgärderna kanminskas med 500 miljoner kronor.Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdVi avsätter ytterligare för att bevaravärdefulla naturområden genom en ökning av anslagetÅtgärder för att bevara den biologiska mångfalden.Utgiftsområde 21 bör inte avvecklas . Dennaregeringens politiska bindning kan komma att kosta statenstora belopp och medföra stora samhällsekonomiskakostnader. Om inte snabbavvecklas kanregeringens olika energipolitiska program fortgå i en mindreforcerad takt.Utgiftsområde 22 KommunikationerVissa besparingar kan göras på byråkratin inomutgiftsområdet samt inom anslag för banhållning.Rederistödet avskaffas successivt.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringarFör att vidmakthålla en god djurhållning bör anslagen tilldistriktsveterinärorganisationen förstärkas. Likaså anslåsmera medel till djurhälsovård och djurskyddsfrämjandeåtgärder. Besparingar kan göras på Jordbruksverket.Utgiftsområde 24 NäringslivI en liberal politik är en fungerande konkurrens viktig. Vianser att bör förstärkas och ytterligaremedel anslås till konkurrensforskningen. Den s.kÖstersjömiljarden återkallas medan vi anser att medel böranslås till den verkligt farliga kärnkraften i vårt närområde, iÖsteuropa. Vi anser det både ideologiskt viktigt ochekonomiskt motiverat att sälja ut företag i betydandeomfattning. Kostnaderna för omstrukturering av de statligaföretagen bör täckas av dessa försäljningsintäkter.Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommunernaDet generella statsbidraget till kommunerna påverkas av våröverföring av assistansersättningen från kommunerna tillstaten samt av att vi avsätter medel för att personer över 65år ska kunna behålla sina assistenter redan från den 1 januari2000.Regeringens kommunakut för kommunala bolag m.m. bör avskaffas.Utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m.Statens utgifter för räntor kan nedbringas genom störreutförsäljningar av statliga bolag än regeringen räknar med.Nettot mellan utebliven direktavkastning och minskadeskuldräntor via större amortering på statsskulden sänkerstatsutgifterna.Utgiftsområde 27 Avgiften till EuropeiskagemenskapenVi avviker inte från regeringens beräknade utgiftsram.AnslagsbehållningarVi räknar vidare med att minskningen avanslagsbehållningarna kan vara mindre än regeringen räknarmed. Detta kan uppnås genom användande avbegränsningsbelopp och eventuellt indragning avanslagssparande. Inom t.ex. vissa delar avarbetsmarknadspolitiken, byggandet, t.ex. skyddsrums-byggandet, kan begränsningar ske. Biståndet bör dockundantas.BudgeteringsmarginalenAvsikten med budgeteringsmarginalen är inte, somregeringen uttalat rörande , att den ska vara ettreformutrymme. Den bör då istället för sättas till av utgiftstaket eller 6 miljarder lägre än regeringenanger.Utgiftstak för den offentliga sektornUtgiftstaket för den offentliga sektorn kan därmed beräknastill för , 1 082 miljarderkronor för samt för år 2002.Finansiellt sparandeGenom en sådan politik som här redovisats blir detfinansiella sparandet i den offentliga sektorn ca 7 miljarderkronor bättre än vad regeringen räknar med. Det finansiellasparandet motsvarar därmed av BNP vilketkan vara en lämplig nivå i ett högkonjunkturläge närmålsättningen är att hålla ett finansiellt sparande i denoffentliga sektorn motsvarande av BNP igenomsnitt över en konjunkturcykel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken som liberalerna förordar enligt vadsom anförts i motionen,2. att - med avslag på regeringens förslag om sänktstatsbidrag till kommunerna till följd av begränsad avdragsrätt förallmän pensionsavgift och med anledning av förslagen om höjd statligålderspensionsavgift, ändrad finansieringsprincip för avtalsför-säkringar på det statliga området - fastställer utgiftstaket för stateninklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten för år2000 till , får till 770 miljarder kronoroch för till ,3. att godkänner beräkningen av statsbudgetensinkomster för enligt vad som anförts i motionen,4.