mot · GN02Ju407 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju407av , ()Psykologer inom rättsväsendetBakgrundJurister och poliser ställs inför kompliceradefrågeställningar. Behovet av psykologisk sakkunskap harblivit alltmer påtagligt.Forensisk psykologi är den gren inom psykologin som avser att integreradet psykologiska kunskapsområdet i det juridiska och det kriminalpolitiskasammanhanget.Inom den forensiska psykologin finns vetenskapligt grundade kunskapermed direkt relevans för att utvärdera och förstå hur vittnen, brottsoffer ochgärningsmän upplever, bearbetar och minns våldsdiskussioner som t exmisshandel, rån och sexuella övergrepp. Forskning kring minnesprocesser ivittnesmål och om faktorer som påverkar slutsatserna i rättegångar kan bidratill att öka rättssäkerheten. Vilka psykologiska skeenden råder närnämndemän vid domstolen bedömer vittnens berättelser? Vilka psykologiskafaktorer är verksamma när rätten fattar beslut i skuldfrågan? I pågårintensiv forskning om hur jurymedlemmar gör bedömningar och fattarbeslut. I pågår forskning om beslutsfattande i naturalistiskasituationer som kan bidra till förståelsen av hur domstolsledamöter värderaroch väger samman information.Den utvecklingspsykologiska forskningen ger ökad förståelse förbakgrunden till psykiska störningar hos barn, ungdomar och vuxna. Kunskapfrån dessa komplexa områden för psykologiskt fungerande kan överföras tilldet forensiska området och bidra till utveckling av redskap för diagnostik ochsamtalsmetoder med personer som annars ofta med svårighet kan berätta omhändelser de varit med om, bevittnat eller själva utfört. Psykologisk expertisanlitas ibland för att bedöma huruvida målsäganden, misstänkta eller vittnenär i stånd att utan att lida psykisk skada kan närvara vid och höras viddomstolens huvudförhandling.Psykologer medverkar i många olika roller och funktioner inom denrättsliga processen. Förfrågningar och begäran om insatser kommer frånpolis, åklagare, försvarsadvokater, målsägandebiträden och domstolar. Oftabehöver myndigheterna hjälp på flera plan och det är viktigt att klargöravilken typ av uppdrag som avses och att tydligt avgränsa dessa.Psykologs medverkan som sakkunnig i samband med rättsliga förhand-lingar kan vara av två slag:För det första kan psykologen ge rätten råd av olika slag och omfattning.Psykologen kan t ex ge förslag på litteratur av relevans för ett visst mål. Detkan bli fråga om förmedling av forskningsinformation i speciella frågor.Psykologen kan vidare ombes att mer generellt belysa olika frågor medpsykologisk kunskap från de kognitiva och psykodynamiska områdena.För det andra kan psykologen som sakkunnig utreda en viss fråga i ettspeciellt mål angående vittne, misstänkt eller offer. Psykologer kan anlitas ialla slags brottmål för personer i alla åldrar även om det ofta handlar omprövningar om ett barn varit utsatt för sexuellt övergrepp.Kunskapen om hur barn fungerar i olika åldrar samt barnpsykologens olikametoder att kommunicera med barn efterfrågas. Den barnkliniska sak-kunnighetsutredningen innehåller beskrivningar av barnets förutsättningar iolika avseenden samt pekar på eventuella faktorer i barnets berättelse, somtyder på att berättelsen återspeglar självupplevda händelser.Ofta formuleras uppdraget till psykologen som en begäran om bedömningav "målsägandens trovärdighet samt tillförlitligheten av de uppgifter dennelämnat". För att uttala sig om detta måste psykologen ha gjort en utredning idetta syfte, en utsagepsykologisk tillförlitlighetsanalys eller vad somvanligtvis kallas en vittnespsykologisk utredning. skriver isina Allmänna råd (1991:3): "Det är helt oacceptabelt att rättssäkerheten sättspå spel genom att misstankar om sexuella övergrepp utreds av personer somvarken har erforderlig kunskap i psykologi eller om barn... Enligt social-styrelsens mening bör således vittnespsykologiska utredningar göras avbarnpsykologer med vittnespsykologisk påbyggnadsutbildning. "Domstolarna har en skyldighet att förvissa sig om att de sakkunniga mananlitar verkligen är experter och har forskningserfarenhet och/eller kliniskkompetens inom det område sakkunniguppdraget berör.Syftet med psykologer i rättsliga sammanhang är att psykologen genom sinspeciella kunskap kan bidra till att bredda domstolens beslutsunderlag.Projekt för säkerställandeav tillgång på expertis inomområdet forensisk psykologiDen fråga som successivt vuxit fram är hur man isystematiserade former skall kunna förse rättsväsendets olikadelar med adekvat kompetens rörande den forensiskapsykologin.Hösten 1996 startade därför , och psykologiska institutionen vid Stockholmsuniversitet ett planerings- och utredningsprojekt för att säkerställa tillgångentill psykologisk expertis för rättsväsendet.Uppgiften för ett planerat institut är att systematisera formerna för huradekvat psykologisk kunskap, kompetens och forskning kan användas,erbjuda och tillföra rättsväsendets olika delar - domstolar, polis, åklagar-myndigheten, m fl instanser.Genom bl a systematik i institutets verksamhet kommer forskningensframsteg att lättare kunna förmedlas till samhällets nytta, somhärigenom hela psykologkåren effektivare tillförs nya forskningsframstegoch därigenom ökar sin kompetens på området. Därtill kommer domstolarnaskostnader sannolikt att minska genom att man kommer att kunna fatta merunderbyggda och därmed säkrare beslut.Institutets verksamhet går ut på att bygga upp ett nationellt nätverk avpsykologiska forskare och yrkesutövande psykologer med speciellkompetens inom området forensisk psykologi (rättspsykologi). Den särskildakompetens som utvecklats vid bl a den psykologiska institutionen samt vidden juridiska fakulteten vid skall utifrån projektidénpå ett rationellt sätt sammanlänkas med institutets verksamhet.För att kunna bli ansluten till nätverket skall man uppfylla vissa avinstitutet fastställda kompetenskrav inom området forensisk psykologi samtvissa krav på kompetensutveckling.Ur bl a rättssäkerhetsaspekter bör samhället ha ett klart intresse av attaktivt stödja institutioner av denna typ genom vars verksamhet fattade beslutinom rättsväsendets olika delar blir säkrare.Ett sådant aktivt stöd kan ske på många olika sätt, dels ekonomiskt -framför allt under uppbyggnadsskedet -, dels genom ett aktivt deltagande iinstitutets verksamhet från olika institutioner inom rättsväsendet t exJustitiedepartementet, , m fl.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att säkerställa rättsväsendets behov avpsykologisk expertis.Stockholm den 4 oktober 1999Chatrine ()