mot · GN02Sk325 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk325av , ()Skattepolitikens inriktning, statens inkomster 2000-2002SammanfattningEn skattepolitik där alla får behållamer av sin egen lönKristdemokraterna avvisar regeringens metod att sänkainkomstskatten via ett förvärvsavdrag och föreslår i stället ettkraftigt höjt grundavdrag. Målet är att fler skall kunna klarasig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidragför att få hushållsekonomin att gå ihop. Därför föreslås enrad åtgärder som gör att inkomsttagare får behålla en störredel av sin egen lön och därmed får möjlighet att påverka ochfå kontroll över sin egen ekonomiska situation.- Det beloppsmässigt mest betydande förslaget är ett kraftigt höjtgrundavdrag i den kommunala beskattningen. Inkomstskatten sänks föralla med sammanlagt genom en höjning avgrundavdraget med . Effekten blir en skattesänkning med ca250 kr/månad, eller . Grundavdragshöjningenomfattar även skattepliktiga transfereringar och gäller för pensionärer ide fall där deras särskilda grundavdrag understiger det av Krist-demokraterna föreslagna grundavdraget i den kommunala beskattningen.Från och med år 2001 kommer denna grundavdragshöjning att kostaytterligare eftersom samtliga pensionärer då kommerin i det vanliga skattesystemet, som en följd av pensionsreformen.Kommunerna kompenseras fullt ut för skattebortfallet i enlighet medfinansieringsprincipen. Förslaget ger förutsättningar för en bättrefungerande lönebildning och innebär dessutom förbättringar för sommar-eller extraarbetande ungdomar. Med vårt föreslagna grundavdrag kanman tjäna innan man behöver betala kommunalskattjämfört med i dag.- De skattemässiga möjligheterna för hushållen att spara föreslås förbättrasdels genom en höjd avdragsrätt för pensionssparande, dels genom enavdragsrätt för sparande på individuella utbildningskonton.- En avdragsrätt på maximalt av prisbasbeloppet (3 660kronor/månad) införs från den 1/2000 för styrkta barnomsorgs-kostnader för alla barn mellan som en del av Krist-demokraternas alternativ till maxtaxa på dagis.- Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks från 7 000till . Det innebär att resekostnader på ytterligare 1 000kronor blir avdragsgilla jämfört med idag.- En skatt som plågar många, inte minst dem med låga inkomster, ärfastighetsskatten som på grund av sin utformning har orimliga effekter.Kristdemokraterna föreslår att fastighetsskatten på bostadshus sänks i ettförsta steg till , samt att den endast beräknas på en tredjedel avmarkvärdet överstigande . På så sätt försvinner deorimliga effekter som exempelvis drabbat dem som bor i skärgårds-områden. sänks skatten för enfamiljshus till 2002nå , samma nivå som flerfamiljshusen.- avvisar också regeringens nya värnskatt. Den är ettbrott mot de principer Socialdemokraterna själva var med om att läggafast i skattereformen 1990-1991 om att ingen ska betala aven inkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löftenSocialdemokraterna ställde ut om att värnskatten under budgetsanerings-åren skulle vara tillfällig. Viktiga motiv för att inte ha extra hög statligskatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljandestudieskulder måste löna sig. Om svenska studenter utbildar sig i ,bör inte skattesystemet leda till att de sedan flyttar utomlands. Det är enframtidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönarsig.- Uppjusteringen av den s k skiktgränsen är ett första nödvändigt steg föratt återställa skattereformens intentioner att det skall löna sig att utbildasig och ta ansvar.Tillväxtpolitik för nya jobbGrundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att gestabila och goda villkor för fler och växande företag ochdärigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten ochtrygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanseradfinanspolitik i kombination med strukturella åtgärder somförbättrar ekonomins funktionssätt och avlägsnar deseglivade bromsmekanismer som underminerat densvenska ekonomins utvecklingskraft och bäddat för dagensmassarbetslöshet och brister i välfärden. Penningpolitikenskall skötas av med inflationsmålet på 2procents årlig KPI-förändring som riktmärke. Finans- ochstrukturpolitiken åvilar att besluta om. De flesta avde skattepolitiska åtgärder som föreslås i denna motion haräven fundamentala strukturella effekter för att förbättra densvenska ekonomins funktionssätt:- Skatten i vanliga inkomstlägen sänks kraftigt genomhöjningar av grundavdraget i den kommunala beskattningen. Detta bidrari första hand till att fler kan klara sig på sin egen lön, men det medförockså den strukturellt viktiga effekten att kommande lönebildningunderlättas.- Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter att växa genom en femtio-procentig skattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster i detegna hemmet. Förslaget kan beskrivas som att det av Socialdemokraternanyligen avvecklade ROT-systemet i stället permanentas och utvidgasrejält, så att det vita priset halveras direkt vid köpet. Tjänster för upp till50.000 kr kan köpas med en femtioprocentig skattereduktion, somdå alltså uppgår till maximalt per hushåll och år.- Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor upptill För egenföretagare utökas dennedsättningsberättigade lönesumman till . Förslagetgäller alla företag (arbetsgivare), men gynnar främst småföretagen. som tvekar om de ska våga nyanställa får med dettaförslag klart förbättrade möjligheter att våga satsa på utveckling ochnyanställningar.- En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisa konkur-rensvillkor för jordbruksnäringen. Utgångspunkten för de förändringarsom föreslås är den statliga utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Hela jordbrukets s.k. skatteryggsäck lyfts av genom deförslag som presenterar.- Konkurrensvillkoren för åkeri- och transportsektorn föreslås ocksåförbättras genom gynnsammare skatteregler, bl a avvisas höjningen avdieselskatten.- Förmögenhetsskatten avvecklas i två steg. minskar den med enprocentenhet och avvecklas den helt.- Regeringens nya värnskatt avskaffas.- införs en statlig skattereduktion för inkomst av lönearbetepå av den taxerade inkomsten. Detta reducerar marginalskatternaför alla, och stärker arbetslinjen. Skattereduktionen skaberäknas utifrån de kommunalt taxerade inkomsterna.- Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande av-skaffas.- Avdragsrätten på pensionssparande höjs till ett helt basbelopp per år.- Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias under tvåår och beskattas därefter som inkomst av kapital.- Den särskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas, vilketkommer att förbättra möjligheterna till en sund lönebildning.- En avdragsrätt för insättningar på individuella utbildningskonton föreslåsinföras år 2000.Den av regeringen föreslagna utvidgningen avavsättningsmöjligheterna till periodiseringsfonder förföretagens vinstutjämning välkomnas. Kristdemokraternagodtar konsumtionsskatteökningen på el, men genomför tillskillnad från regeringen en grön skatteväxling där resursernaanvänds till ett kraftigt höjt grundavdrag för arbetsinkomster.Produktionsskatten på kärnkraftsel samt höjningen avdieselskatten avvisas. Båda dessa skatter är konkurrens-snedvridande och bör därför hanteras på EU-nivå.Förändrade stoppregler för främst småföretag är första stegeti en nödvändig reform för att avveckla de regler sommissgynnar små och medelstora familjeföretag.Skattesänkningen för enbart utländska experter avvisasliksom förslaget om återköp av egna aktier för de störrebörsbolagen. Förslaget skulle på ett allvarligt sätt rubbabalansen mellan ägare och styrelse och kunna öppna upp förstyrelserna att påverka aktievärdet på ett otillbörligt sätt påmarknaden.Målet för skattepolitikenKristdemokraternas skattepolitik syftar till att skapa bättreförutsättningar för nya jobb, bättre förutsättningar för ettlivslångt lärande, ett mindre hårt beskattat boende för allasamt en rad skatteförändringar som gör att alla får behållamer av sin egen lön eller inkomst. Vissa förändringarföreslås på punktskatte- och mervärdesskatteområdet. Ettantal skatter som har en direkt koppling till vissa näringarsöverlevnad på den internationellt konkurrensutsattamarknaden föreslås också. Förslagens sammanlagda effektpå de olika inkomstgrupperna i statsbudgeten framgår avtabell 1.1.Tabell 1: (Tabell 1.1 Kassamässiga inkomstavvikelser för statsbudgeten )1) Exklusive delvis återställd beräkningsteknisk överföring. Se tabell 8.1.Kristdemokraternas samtliga förslag skatteförändringar åren2000 till 2002 redovisas på detaljnivå i avsnitt 8, tabell 8.1.Kristdemokratiskautgångspunkter förskattepolitikenKristdemokratisk ekonomisk politik tar utifrånförvaltarskapstanken sin utgångspunkt i en social ochekologisk marknadsekonomi och eftersträvar utveckling ochstabilitet i samhällsekonomin. En väl fungerande marknads-ekonomi bygger på ett samhälle med en grundläggande etisksamsyn och förutsätter stabila spelregler.Marknadsekonomins civilrättsliga grundval är frivilliga, oftainformella, avtal mellan självständiga aktörer. Hederlighetoch personligt ansvarstagande är viktiga fundament. Dettaunderlättar ekonomins funktionssätt genom att det sänkertransaktionskostnaderna vid handel och byte av varor ochtjänster och därmed leder till ökad effektivitet i ekonomin.Marknadsekonomin är i sig inte tillräcklig för att skapa detgoda samhället. Den måste bygga på förvaltarskapetsprinciper. Förvaltarskapstanken betonar människanspersonliga och kollektiva ansvar för sig själv, sina med-människor, efterkommande generationer, samt för denfysiska livsmiljön. Marknadsekonomin måste styras av ettekologiskt ansvarstagande. Det måste också avspegla sig iskattepolitiken. En fri marknadsekonomi kan aldrig av sigsjälv skapa en acceptabel inkomstfördelning. Därför är detnödvändigt att utveckla system såväl inom ett land sommellan länder för att åstadkomma resursöverföringar för enjämnare inkomstfördelning. Skattepolitiken är ett viktigtinstrument för detta.En målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är att skapaförutsättningar för nya jobb och en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling.Skatternas omfattning och utformning måste stödja en sådan utveckling. Enökad sysselsättning är en förutsättning för att minska det resursslöseri somden alltför höga arbetslösheten innebär. Dessutom förstärker detskatteunderlaget och minskar de offentliga utgifterna. Därmed skapas ökademöjligheter att förstärka välfärden, vård, social omsorg, och att åstadkommaen rättvis fördelning.Ett gott samhälle byggs utifrån en marknadsekonomi baserad på etiskaprinciper och styrd av sociala och ekologiska hänsyn. Kristdemokraternaeftersträvar en ekologisk och social marknadsekonomi. Detta fårkonsekvenser för den skattepolitik vi vill föra.Skatternas betydelse för låg- ochmedelinkomsttagareAlla medborgare som är i förvärvsaktiv ålder och som har eninkomst bör vara med och betala skatt till våra gemensammakostnader för skola, vård, omsorg m m. Det ger endelaktighet och ett delansvar i den offentliga verksamheten.Eftersom inkomsterna och omkostnaderna är mycket olikakan inte alla medborgare betala lika mycket i skatt. ViKristdemokrater vill belysa värdet av att medborgarna bär enrättvis fördelning av den gemensamma skattebördan, menockså värdet av att alla ges bästa möjliga förutsättningar attleva på sin egen lön. Det kränker den mänskliga integritetenatt ena dagen utsättas för ett så högt skatteavdrag på sin lönatt man måste stå med mössan i hand och sökabidrag hos stat och kommun. Denna rundgång måste snarastavvecklas.Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelinkomsttagare mest. Iskattedebatten diskuteras ofta hur många procent av en hundralapp de olikamedborgarna får betala beroende på totalinkomsten. Det är ändå ettobestridligt faktum att det är lättare att betala en hög procentsats på varjehundralapp om man har tillgång till många hundralappar! Därför måsteinkomstskattens nivåer huvudsakligen fastställas med utgångspunkt i låg-och medelinkomsttagarens perspektiv. Den mest kännbara skatten ärkommunalskatten () som drabbar alla inkomsttagare lika oavsettinkomstnivå. Därtill kommer den statliga skatten på för alla som har enbeskattningsbar inkomst /år och för dem somtjänar över ca 32.500:-kr/månad. vill långsiktigt arbeta förlägre inkomstskatter så att alla kan leva på sin egen lön. En sådan modell ärsamhällsekonomiskt sund därför att medborgarna då söker sig tillarbetsmarknaden för att öka sina inkomster och inte till en offentlig"bidragsmarknad". En sådan samhällsekonomisk utveckling skulle ge ossmycket större möjligheter att ekonomiskt stödja de medborgare som av olikaskäl inte har tillgång till arbete och förvärvsinkomst. villbryta bidragsberoendet genom en kraftfull höjning av grundavdraget.Skatternas samhällsekonomiskaverkningarBåde teoretiskt och empiriskt kan exempel ges på hur skattersnedvrider resursanvändningen och minskar effektiviteten iekonomin. Skatternas skadlighet för tillväxten beror på hurde tas ut och för vilka ändamål de används. Skatter kankonstrueras så att de ger olika effekter på skattebetalarnasbeteende. Ju större det totala skatteuttaget är desto svårareblir det att undvika snedvridande effekter.Ett centralt begrepp i skattedebatten är de s.k. skattekilarna. Innebörden avdetta begrepp är att skatter driver in "kilar" mellan den ersättning som en partbetalar en annan part för en vara eller tjänst och vad den andra parten får utekonomiskt. Exempelvis är arbetsgivarens kostnad för en arbetsinsats 2,5gånger högre än den lön arbetstagaren får ut netto. Det konsumenten betalar ibutiken för en vara överstiger väsentligt den summa säljaren får. Resultatetav detta blir att utbyte av varor och tjänster inte kommer till stånd trots attdetskulle vara till gagn för såväl de inblandade parterna som samhällsekonomini stort. Detta innebär en stor välfärdsförlust.Bristen på ekonomisk tillväxt , som bland annatförklarades av felaktigt utformade skattesystem, ledde fram till att fleraskattereformer genomfördes inom OECD-området i syfte attförbättra resursanvändningen. Så skedde även i - först i mindre skala1983 och 1984 och sedan i och med den stora skattereformen 1990-91. Tvåuttalade ambitioner med skattereformen 1990 var att främja arbete ochsparande.Den svenska utvecklingenSverige har fortfarande ett av världens högsta skattetryck, ca54 % av BNP. Det höga skattetrycket har lett till svagproduktivitetsutveckling, låg nivå på nyföretagande och bristpå riskvilligt kapital för svenska företag. Skattereformen,tillsammans med en rad strategiska skattesänkningar somgenomfördes under fyrklöverregeringen (1991-94),förbättrade situationen för företagande och sparande. Demassiva skattehöjningar som socialdemokratiska regeringardrivit igenom efter valet går dock i rakt motsattriktning.Expansionen av de offentliga utgifterna och 1980-taletmedförde ett högt och stigande skattetryck. De höga marginalskatternaminskade arbetsutbud och sparande. Företagsbeskattningen motverkade iviktiga avseenden dynamik och utveckling i näringslivet.Kombinationen av en internationell högkonjunktur och devalverings-politiken gav ett felaktigt intryck av att de ekonomiskaproblemen var lösta. Under den långvariga högkonjunkturen på 1980-taletborde finanspolitiken varit stram och statens finanser uppvisat storaöverskott. Så var inte fallet. I själva verket hade en "dold"arbetslöshet som var betydligt högre än den redovisade. Avregleringen påkreditmarknaden före skattereformen i kombination med en redan höginflation ledde till ett drivhusklimat där det blev lönsammare att låna än attspara. Den förda politiken medförde en extremt hög privat konsumtion påkonstlad väg. På kort sikt dolde den obalanserna i de offentliga finansernaoch de höga skatternas skadliga inverkan på samhällsekonomin genom blandannat onormalt stora momsintäkter.Dessa skevheter ledde till en kraftigt minskad produktion, vilket ocksåmedförde en stigande arbetslöshet. Den offentliga sektorns utgifter på grundav arbetslösheten har ökat som inkomsterna minskat. Underskotteni den offentliga sektorn ökade kraftigt när lånebubblan sprack och Sverigeplötsligt befann sig i den värsta lågkonjunkturen sedan 1930-talet.Mål för en kristdemokratiskskattepolitikVarför skatter?Skattepolitikens huvuduppgift är att finansiera offentligverksamhet. Utifrån de i avsnitt 1 och 2 redovisadekristdemokratiska utgångspunkterna för skattepolitiken ärden också ett viktigt instrument för att uppnå mål som fullsysselsättning, stabil och uthållig tillväxt, rättvisfördelningspolitik, god miljö och hushållning mednaturresurser. Skattepolitik får inte bara vara ett sätt atttillföra statskassan inkomster, utan den måste vila på enideologisk helhetssyn. måste skatterna ha enutformning som gör att de får en bred acceptans och inteleder till skatteundandragande och bristande skattemoral.Skattesystemet måste också vara utformat så att dessnegativa effekter på samhällsekonomin blir så små sommöjligt.Målkonflikter ska förebyggasVid utformningen av skattepolitiken kan olika målkonflikteruppstå. Exempelvis kan en skattesänkning för företag te sigorättvis om man höjer t.ex. bensinskatten, någotsom ska betalas av hushåll med lägre inkomster. Det ärviktigt att ha ett mer långsiktigt perspektiv. Man borde frågaom skattesänkningen för företagen kan medföra ökadeinvesteringar och om nya jobb tillkommer, vilket i sin turgenererar nya skatteinkomster och minskade kostnader förarbetslöshet. På innebär det att utrymme skapasför att sänka det totala skattetrycket för alla medborgare.En annan vanlig målkonflikt vid utformningen av skattesystemet är å enasidan kravet på en rättvis beskattning och å andra sidan kravet på enkelhet,likformighet och begriplighet. Ett högt skattetryck i kombination medkrångliga regler riskerar att urgröpa förtroendet för skattesystemet ochurholkar därmed också skattemoralen. Den svarta sektorn beräknas omsättaca (70 ) i , ett enormt belopp somdärmed undgår beskattning. Undersökningar visar att alltfler medborgareaccepterar svartarbete, och fler yngre än äldre. Detta innebär att allt färreärliga skattebetalare får betala alltmer i skatt. Om samhället skall fungeramåste de betala både sin egen, de arbetslösas och svartarbetarnas skatt. Dettaär ohållbart och måste regering och myndigheter gripa in för att delsskapa skattenivåer och system som minskar incitamenten till svartarbete ochsom inte på ett övermänskligt sätt utmanar medborgarnas moral, dels ökakontrollen bland de medborgargrupper som parallellt uppbär stöd/bidrag ocharbetar svart. En tillkommande grupp med skattebrottslingar är sk. "non-filers" som opererar ekonomiskt i utan att finnas i några svenskamyndigheters register, och undgår därmed helt både skatter och avgifter.En viktig uppgift för kristdemokratisk skattepolitik är att verka för ettskattesystem som är långsiktigt stabilt, är enkelt, främjar en god ekonomiskutveckling och därmed minskar benägenheten till svartarbete och därmedstärker skattemoralen.Successivt sänkt skattetryckDet svenska skattetrycket måste sänkas. Skatterna får dockinte sänkas kortsiktigt så att det rubbar densamhällsekonomiska balansen eller leder till minskatförtroende för statens finanser, höjt ränteläge, problem medfinansieringen av en god utbildning, vård och omsorg. Dettotala skattetrycket bör understiga av BNP och pålängre sikt måste skatterna sänkas betydligt under dennanivå. I samband med en skatteväxling där en del av skatternapå arbete växlas mot vissa skatter på energi, miljöfarligautsläpp och ändliga naturresurser kan successivt krympandemiljöskattebaser på ett naturligt sätt bidra till en sänkning avskattetrycket.Inkomstskatten skall som ett första steg följa skattereformens mål omenkelhet och en maximal marginalskatt på . Det innebär att den statligainkomstskatten skall vara maximalt . Regeringens nya värnskatt skalldärmed avvecklas. vill prioritera en rejäl höjning avgrundavdraget, så att osunt bidragsberoende kan brytas och fler kan leva påsin lön.EuropaperspektivetMed en fri gränshandel och fri rörlighet av varor, tjänster,personer och kapital är det inte möjligt att hålla en väsentligthögre eller annorlunda skattestruktur än i våra grannländer.Såväl det europeiska som internationella perspektivet kräveren förhållandevis snabb anpassning av det svenskaskattesystemet.Vid regeringskonferensen i diskuterades bland annat enövergång till majoritetsbeslut när det gäller skatter/avgifter på miljöområdet.Kristdemokraterna anser att det är ett starkt svenskt intresse att övergå tillmajoritetsbeslut på detta område, bland annat därför att det skulle förbättramöjligheterna att få till stånd en gemensam minimiskattesats påkoldioxidutsläpp. Detta skulle vara ett avgörande steg mot en miljövänligareutveckling i . Eftersom redan har miljöskatter skulle eneuropeisk miniminivå för koldioxid förbättra svenska företagskonkurrenssituation.PunktskatterPunktskatter som har harmoniserats inom EU gällergränshandelsvaror. De grundläggande principerna är attprodukterna ska beskattas där de konsumeras och att manskall underlätta rörlighet. De skatter som har harmoniseratsär de för tobak, olja och alkoholprodukter.De mineraloljor som omfattas av harmoniseringen är de som används sommotorbränsle och för uppvärmning. Det finns dock ett 70-tal olika undantagfrån mineraloljedirektivet. Kommissionen vill tidsbegränsa alla undantagenoch införa minimiregler.I förhandlingen om medlemskap i fick , och Finlanden rättighet att ha mer restriktiva regler för införsel av bland annatalkoholdrycker än medlemsstaterna i övrigt. anser attSverige ska hävda ett fortsatt undantag samt att punktskatter på alkohol ochtobak ska höjas i takt med inflationen.EnergiskatterEnergibeskattningen ska utformas så att miljöbelastandeenergislag beskattas hårdast medan introduktionen avmiljövänliga och förnybara energislag premieras. Enskatteväxling ska eftersträvas där skatten på arbete sänkssamtidigt som skatten på energi, miljöfarliga utsläpp ochändliga naturresurser höjs.Inom EU:s medlemsstater som helhet har den direkta skattesatsen förlönearbetande arbetskraft ökat med ungefär en femtedel och1993 medan motsvarande indikator för andra produktionsfaktorer -huvudsakligen energi och kapital - minskade med mer än en tiondel. Detinnebär att skattebördan har förskjutits mot det mindre rörligabeskattningsunderlaget - arbetskraften - och så att det har varit möjligt attåtervinna den skatt som förlorats genom urholkningen av de andra merrörliga skattebaserna.Det finns skäl att sänka beskattningen på arbetskraft i syfte att främjasysselsättningen inom medlemsstaterna. Att reducera skattebördan förarbetskraften skulle i viss mån kunna vara självfinansierande . Men föratt undvika ökade budgetunderskott har medlemsstaterna genomskatteomstruktureringar prioriterat behovet av att finansiera nettokostnadernaav skattereduceringen på arbetskraft, antingen genom utnyttjande avalternativa inkomstkällor eller genom utgiftsneddragningar. Alternativabeskattningsformer är till exempel nya eller höjda miljö- och energiskatter.Under en längre tid har inom EU pågått ett arbete som syftar tillgemensamma bestämmelser om koldioxidskatt. Olika förslag har diskuteratsunder åren. Senast har kommissionen presenterat ett revideratdirektivförslag. Inom ramen för en gemensam beskattningsstruktur skullevarje land fritt få bestämma om skattenivån, med möjlighet att sätta neddenna till noll. Förslaget har diskuterats i rådet .