mot · GN02K252 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K252av , ()Barn och demokratiGör barn till medborgareI har vi ingen lång tradition av demokrati. Det är intei som vi har haft allmän och lika rösträttoberoende av lön och kön. Vi har en lång tradition avmyndighetsutövande. Egendomslösa och kvinnor har en långtradition av lydnad, underkastelse och förtryck. Deegendomsägande männen har däremot en mycket långtradition av demokrati. Vi kan också konstatera attbåde röstning i val och deltagande i det aktiva politiska livetoch föreningslivet är störst bland dem som har godutbildning och bra inkomster.Den allmänna rösträtten, liksom rätten till facklig organisering ochföreningsfrihet, har erövrats i hård och ibland blodig kamp avarbetarrörelsens organisationer med stöd av liberala krafter. Det har med årenblivit en självklarhet att vi i lever i en demokrati. Det är emellertidhelt klart att allt färre aktivt deltar i de politiska partiernas arbete.Alltfler troratt det inte går att påverka politiska beslut. Men att delta i diskussionerkringsamhällsfrågor och att kunna påverka beslut är ju kärnan i den politiskademokratin. "Demokratin måste erövras på nytt av varje generation" är ett uttalandesom man ofta hör. Skall det vara så? Är demokrati något som någon ellernågra försöker ta ifrån oss så att den måste återvinnas? Skall utvecklingen gåså långt att medborgarna utsätts för förtryck innan insikten kommer att viständigt måste vårda och utveckla demokratin? Demokrati är något som nya generationer skall få tillfälle att växa in iså att alla medborgare oavsett traditioner blir aktiva deltagare i samhället.Demokrati i skolanDemokrati och alla människors lika värde är grunden för vårtsamhälle. En av skolans uppgifter är att fostra eleverna i denandan. Ett led i detta är att göra arbetet i skolan merdemokratiskt. I läroplanerna anges bl.a.- att eleverna skall få ett allt större inflytande över sin utbildning och detinre arbetet i skolan- att eleverna skall få ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer ochundervisningens innehåll- att inflytandet skall öka med stigande ålder samt- att eleverna skall förberedas för delaktighet och medansvar och för derättigheter och skyldigheter som präglar ett demokratiskt samhälle.Skolverket har bl.a. publicerat rapporten "Vem tror påskolan? Attityder till skolan 1997". Av den framgår- att eleverna anser sig ha ganska lite att säga till om i skolan,- att merparten av eleverna vill ha mer att säga till om både vad gällerundervisning, arbetssätt, arbetsmiljö och vilka lärare de skall ha,- att trivsel och inflytande hör ihop.Anmärkningsvärt är att ju äldre elever som lärare undervisar,desto mindre positiva är lärare till ökat elevinflytande.Läroplanerna ger emellertid eleverna rätt till ett ökatinflytande. Det är betydelsefullt att följer upp ochuppmanar skolorna att följa läroplanerna.Barns möjligheter attpåverka lokaltBarn och ungdomar är medborgare somsaknar politiska rättigheter. Hur skall de då kunna växa in iett demokratiskt deltagande? Vi måste skapa förutsättningarför barn (enligt definition omfattarbegreppet barn alla som är ) att på sina villkordelta i och omfattas av den svenska välfärdsstaten ochdemokratin.Barn har öppna sinnen. De funderar mycket över verkligheten runtomkring sig och tänker ofta ut lösningar på aktuella dagsproblem i sinomgivning, men det är svårt för barn att göra sig hörda i detdemokratiska systemet. De har inte någon naturlig kanal för politiskainitiativ. Barn blir tvärtom ofta avsnoppade. Det är inte ovanligt att vuxnaanser att de inte har rätt att yttra sig om samhällsfrågor.Barn har unika kunskaper om barns uppväxtmiljöer och uppväxtvillkor,som vuxna saknar. Barn är intresserade av sin närmiljö och har ofta tankarom hur samhället bör utvecklas . Ett sätt att ge barn störremöjlighet till påverkan och delaktighet är att ge dem laglig rätt att kunnadelge sina åsikter och kunskaper inom kommunerna. Det är ju oftast inomkommunerna som barns vardagliga villkor fastställs.1997 gjorde en kartläggning för att ta reda på hurmånga inflytandeorgan för unga som då fanns i kommunerna. Man fann dåatt det fanns ett åttiotal ungdomsråd eller liknande inflytandeorgan i landetskommuner. De kriterier man utgick från var- kontinuerlig dialog mellan ungdomar och kommunala beslutsfattare,- syftet är att anlägga ungdomsperspektiv på lokala samhällsfrågor i stort.Råden ser naturligtvis mycket olika ut. Det vanligaste är attgymnasieungdomar ingår i dem. Tanken från politikernassida har ofta varit att råden skall vara konsultativa. Politikervill ha ungas syn på olika frågor, men om de unga har enavvikande uppfattning finns det ingenting som reglerar hurderas röst skall räknas och hur mycket den egentligen ärvärd.Konkretisera barns rätt tillinflytandeBarns och ungdomars möjlighet till inflytande är tillstor del beroende på de vuxnas välvilja. I ,skollagen och läroplanerna finns barns rätt till inflytandefastslagen. Det är viktigt att på olika sätt lyfta fram ochstärka denna rätt. För att få genomslag i praktiken måstedessa dokument konkretiseras och få praktiska och reellakonsekvenser för barns möjlighet till inflytande ilokalsamhället.Barnombudsmannen har lagt ett förslag till förändring av kommunallagendär barns möjligheter att påverka stärks. Denna förändring avkommunallagen skulle öka barns möjligheter att ta politiska initiativ.Barnombudsmannens förslag innebär- att en viss del av partistödet skall användas till att öka inflytandet förbarn och unga i det politiska arbetet,- att fullmäktige skall inhämta synpunkter från medlemmar i kommuneneller om av barn och ungdom mellan 12 och18 år begär det,- att barn får ställa frågor i fullmäktige om förhållanden som angår dem,- att nämnderna skall samråda med barn i frågor som angår dem,- att barn får väcka ärenden i nämnderna - det skall räcka med att 10 barnoch ungdomar i en kommundel skriftligen begär detta,- att barn och ungdom får företräda dem som använder enkommunal anläggning.Vänsterpartiet delar syn att det ärviktigt att barn får möjlighet att göra sin röst hörd ochföreslår att begär att regeringen tillsätter enutredning som får i uppdrag att komma med förslag tilllagändringar som ger barn möjlighet till inflytande ilokalsamhället. Utredningen skall noga övervägaBarnombudsmannens förslag till ändring avkommunallagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredning meduppdrag att lämna förslag till lagändringar som ger barn möjlighet tillinflytande i lokalsamhället enligt vad i motionen anförts.Stockholm den 29 september 1999Kenneth ()(v)()()()()