mot · GN02Ub310 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub310av , ()En kvalificerad yrkesutbildning1 InledningDen snabba kunskapsutvecklingen gör att också arbetslivet snabbtförändras. Inom nästan alla områden ökar komplexiteten och nya kravställs på yrkeskunnande. Detta var ett av skälen till förändringar avgymnasieskolans yrkesutbildningar . Dagensarbetsmarknad ställer större krav på teoretiskt kunnande och bredarekunskaper än förr.Utvecklingen har vidare visat att kompetensbehoven också ställer krav påmer kvalificerad yrkesutbildning än vad gymnasieskolans påbyggnadsutbild-ningar kunnat åstadkomma. Den försöksverksamhet med kvalificerad efter-gymnasial yrkesutbildning som bedrivs är ett uttryck för detta.Behoven av kvalificerat yrkeskunnande är omfattande och delvis för-klaringen till s.k. flaskhalsproblem, d.v.s. att vi både har omfattande arbets-löshet och svårigheter för företagen att rekrytera kunniga medarbetare inomvissa sektorer.1.1 Brist på yrkesutbildad arbetskraftEn rapport från Verkstadsindustrier visar på en ökande brist påkvalificerade yrkesarbetare. Av de små företagen anger bristpå kvalificerade yrkesarbetare. Vad gäller tekniker/ingenjörer uppger 28procent av företagen att det råder uppenbar brist.Ett lika allvarligt problem är trögheten i dagens system. Redan 1995konstaterade att det var speciellt svårt för företag att hitta datatekniker,och att bristen på arbetskraft skulle kunna leda till bromsad tillväxt. Sam-tidigt varnade AMS för brist på svetsare - en yrkesgrupp som senarefortfarande är en bristvara.Samtidigt är intresset för yrkesutbildning inte tillräckligt stort i gymnasie-skolan. Exempelvis har intresset för gymnasieskolans industriprogram dess-utom minskat . Inför läsåret 1997-98 minskade första-handsansökningarna jämfört med . 1 966 personersökte industriprogrammet som förstaval - långt mindre än de 3 361 platsersom fanns att besätta över hela landet. Svårigheterna att locka tillräckligtmånga studerande till N/T-inriktade utbildningar på olika nivåer är också väldokumenterade.Arbetsmarknadsutbildning leder alltför sällan till arbete. Under slutet av1980-talet fick merparten arbete efter avslutad yrkesinriktad utbildning.Högsta andelen uppnåddes 1989 då hade arbete inom ett halvårefter avslutad utbildning. Motsvarande andel under /96 var37 procent.Vi menar att det visar problemen med en statligt administrerad och oftahelt offentligt organiserad arbetsmarknadsutbildning. En undersökning somFöretagarnas gjort visar att av detbranschinriktade stödet på går till framför allt storaföretag i tillverknings- och byggindustrin medan går till kortarekurser i ADB och kontorsadministration. Den växande servicesektorn fårdäremot av utbildningen. Teknik- och naturvetenskap bara 8procent.Samtidigt kan konstateras att det finns lyckade exempel. I likväl anordnat specialutbildningar, och resultatet ärpositivt. Av deltagarna i utbildningen för PC-samordnare fick 72 procentjobb. Kursen "Tekniken bakom Internet" gav av de examineradewebbteknikerna jobb och upp emot av nätverksteknikerna fickarbete efter sin kurs.Vi menar att den snabba utvecklingen ställer krav på mycket storflexibilitet och lyhördhet för förändringar. Specialdesignade utbildningarmåste snabbt kunna ordnas, marknadsföras och genomföras. krävskontaktytor med arbetslivet som gör att länsarbetsnämnden lika snabbt kanlägga ner utbildning som inte leder till jobb. Utvecklad samverkan mellanutbildningsanordnare och näringsliv är nödvändigt. De positiva erfaren-heterna av den kvalificerade yrkesutbildningen måste tas till vara ochutvecklas.1.2 Regeringen är alltför passivSocialdemokraterna har haft uppenbara problem att acceptera att nyaformer för utbildning behövs. Alltsedan den borgerliga regeringentillsatte utredningen om en ny kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning har Socialdemokraterna intagit en skeptisk hållning.Visserligen lade en socialdemokratisk regering förslaget om försöks-verksamhet, men regeringen har också varit mycket sparsam när det gällertilldelningen av platser. De många ansökningarna från personer medintressanta utbildningar av hög kvalitet och med goda erfarenheter haremellertid tvingat regeringen att successivt tilldela försöksverksamheten flerplatser. Försöksverksamheten omfattade 5 200 studieplatser.I årets budgetproposition anger regeringen att den avser att återkomma ifrågan om försöksverksamheten skall övergå i reguljär verksamhet under år2000.Den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen är en prioriteraduppgift. Vi mer än fördubblar satsningen på KY-utbildning jämfört medregeringen.Det är ingen överdrift att påstå att försöksverksamheten motsvarar högtställda förväntningar. Äntligen har skola och arbetsliv funnit former där dearbetar tillsammans och tar ett gemensamt ansvar för att åstadkomma nyaoch födjupade yrkesutbildningar med ett innehåll som framtidens arbetslivhar behov av. Problemet för den kommitté som leder försöksverksamheten -yrkesutbildning - är att den har fått "dra inödbromsen" eftersom de tilldelade platserna inte motsvarat intresset frånföretag och elever.Moderata samlingspartiets budgetalternativ innebär att det skallfinnas minst 27 200 platser i kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning.Dessa platser är utöver de som redan finns i påbyggnadsutbildningarna,kompletterande skolor och YTH.Vi ser fram emot ett förslag om reguljära former för kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning, men menar att det sedanstod klart att dessa utbildningar behövs och att formerna för försöks-verksamheten ger god ledning om hur strukturerna för denna typ avutbildningar bör vara utformade. Regeringens tvehågsenhet har i onödanhållit många utanför arbetsmarknaden, och den har bidragit till problem somi sin förlängning hämmar företagsamheten.2 En modell för yrkeshögskolanErfarenheterna från försöksverksamheten med KY-utbildningar visar attdet krävs utrymme för variation och korta beslutsvägar för attutbildningarna skall kunna svara mot arbetslivets krav och därmed destuderandes förväntningar.Olika branscher och yrken ställer olika krav på ämnesteoretisk kompetensoch färdighetsträning, och det ställer i sin tur också skilda krav på yrkes-utbildningens längd. För vissa yrken och branscher kommer kravet att varaexempelvis medan det för andra kommer att vara . Utbildningar-nas längd bör därför kunna variera mellan ett och tre år.Fristående och flexibla yrkeshögskolor skall vara ett alternativ till eller . Yrkeshögskolor skall också varaett alternativ för personer från arbetslivet som behöver vidareutbildning avsådant slag som inte finns på vanliga högskolor eller universitet. Föryrkesverksamma med gedigna yrkeskunskaper, men utan tillräcklig teoretiskutbildningsbakgrund krävs andra ingångar än vad som kan erbjudas. Vimenar att detta är möjligt att åstadkomma genom varierande utbildnings-former och bättre kunskaper om arbetslivet i aktuell bransch. Med rättmodell är vi övertygade om att den kvalificerade eftergymnasiala utbild-ningen kommer att få allt större betydelse och att den kommer attfylla ett stort behov som aldrig kan ersättas av stora insatser av"arbetsmarknadsutbildning".Det är viktigt att utbildningarna följer arbetslivets rytm. Det innebärkonkret att schemaläggning, undervisningsskyldighet och terminsindelningär av underordnad betydelse. Dessa, för skolans administratörer viktigafrågor, skall ersättas med rörlighet och anpassningsförmåga till arbetslivetsvillkor. Utbildningar skall kunna startas under årets alla månader.Vi anser också att det är en stelbent modell för tidsanvändning somtillämpas i försöksverksamheten. Den nuvarande modellen innebär att av dentotala utbildningstiden skall 2/3 vara utbildning i skolan och 1/3 utbildningpå arbetsplatsen. För vissa branscher och yrken krävs betydligt mer avarbetsplatsförlagd utbildning och för andra mindre. Hur mycket och av vadmåste kunna variera beroende på utbildningens inriktning. I regelverket förde fristående och flexibla yrkesskolorna bör avgöras hur och vem som skallgodkänna utbildningen. Besluten kan tas nationellt, men det är en fördel omde kan tas lokalt med stöd av nationella kriterier.2.1 Gemensamt ansvar för yrkesutbildningenEn viktig princip för kvalificerad yrkesutbildning måste vara ett närasamarbete mellan utbildningsanordnare, högskola och näringsliv. Vi kantänka oss att yrkeshögskolor inrättas i stiftelseform, fristående, menockså under statligt huvudmannaskap. Det väsentliga i en ny strukturmåste vara ingångar för dessa aktörer och samverkan mellan berördaintressenter. I de samarbeten som växer mellan universitet, högskolor,forskning och näringsmiljö runtom i landet finns goda förutsättningarockså för startande av kvalificerad yrkesutbildning.2.2 Yrkesinriktade påbyggnadsutbildningar m.m.I dag går ungefär 8 000 elever i påbyggnadsutbildningar och platsernaskall, enligt vår åsikt, successivt avvecklas och övergå till KY-utbildningm.m. och flyttas över till de fristående yrkeshögskolorna. Det är en fördelbåde för den nationella organisationskommittén och för de regionalakommittéerna att påbyggnadsutbildningarna redan har kursplaner ochmål för utbildningen, vilka kan ligga som grund för att snabbt kommaigång med utbildningarna i den nya strukturen. Vi vill i detsammanhanget peka på att flera av dessa utbildningar bör tillförasmoment med arbetslivsanknytning.Det finns påtagliga likheter bl.a. i fråga om kunskapssyn och arbetslivs-anknytning mellan yrkestekniska högskoleutbildningar (YTH) och denmodell vi förordar, där de enskilda individerna bl.a. skall ha möjlighet att gådirekt från arbetslivet till utbildning inom ram för att sedanefter examen gå tillbaka till arbetslivet.I dag finns ett tusental elever vid YTH på ett tjugotal platser runt om ilandet. För att bli antagen till en YTH-utbildning krävs bl.a. att den sökandeskall ha yrkesverksamhet på heltid eller motsvarande längre tidpå lägst halvtid inom det branschområde som svarar mot sökt inriktning. Ettav huvudmålen för verksamheten vid YTH är att tillgodose industrins behovav arbetskraft för vissa kvalificerade funktioner.Det finns enligt vår mening många goda skäl till att även YTH, liksom deyrkesinriktade påbyggnadsutbildningarna, successivt förs över till de nyayrkeshögskolorna.2.3 Ersättning under studietidenFör att garantera att den del av utbildningen som genomförs i näringslivethåller hög kvalitet skall lön utgå till de studerande.Under hela nuvarande studietiden får studenten studiemedel och kan sökastudielån. Även under den delen som benämns "lärande i arbete" erhållsstudiemedel enligt gällande förordning. Vi tycker att systemet är mindre bra.Vår uppfattning är att lön bör kunna utgå till "lärlingen" på arbetsplatsen. Viser ett par skäl till detta. Det främsta är att företagens intresse av kvalitetiutbildningen ökar om "lärlingar" inte bara har plats, utan faktiskt också för-väntas delta i produktionen.Ersättningen måste emellertid ligga på en sådan nivå att företagen inte serkostnaderna som ett hinder. Vi förutsätter att avtal kan träffas så att denstuderandes ekonomi motsvarar minst vad det ordinarie studiemedels-systemet ger. Att "lärlingen" snabbt sätts in i arbetet är en förutsättning föratt utbildningen skall få ett rejält "inslag av lärande i arbetet".3 Examen för kvalificerad yrkesutbildningI försöksverksamheten får den som går en utbildning som omfattar yrkesexamen benämnd "kvalificerad yrkesutbildningsexamen".Det är gott och väl att man skall få en examen - men vi anser att detborde finnas flera examina. Vi föreslår i enlighet med vårutbildningsmodell att det skall finnas minst tre olika examina som byggerpå utbildningens längd och innehåll.De studerande skall kunna tillgodoräkna sig tidigare erfarenheter i sinexamen. För de teoretiska delarna av utbildningen ser vi inga hinder för ettnära samarbete mellan utbildningar inom de fristående yrkesskolornas ramoch högskolor och universitet.Vi förutsätter att regeringen när den återkommer med förslag om KY-utbildningens framtid lägger förslag om kursbevis och examina förde studerande. Med tanke på de flexibla former som utbildning av denna artfår krävs förmodligen flera olika modeller.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av kriterier för yrkeshögskolor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av en flexibel modell för kvalificeradyrkesutbildning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ersättning ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet att öka antalet studieplatser,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om examina.Stockholm den 5 oktober 1999Beatrice ()()()Per ()()()()()()