mot · GN02Ub9 · 1999-10-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub9av Wälivaara, ()med anledning av prop. 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystemInledningUnder har vi debatterat det nuvarandestudiemedelssystemet och krävt förändringar. Att enproposition äntligen föreläggs är därför positivt,men dessvärre innebär det förslag som regeringen lagt frambara en mariginell förbättring för studenterna.Kristdemokraterna vill medverka till att bygga ett långsiktigt,hållbart och överblickbart studiefinansieringssystem somvilar på bredast möjliga politiska förankring. Vi presenterardärför i denna motion ett antal punkter där vi anser attregeringens förslag bör utvecklas och förbättras.Utgångspunkterna för det nya studiemedelssystemet bör vara att det skallvara ekonomiskt hållbart och överblickbart både för den enskilde studentenoch samhället. Det skall också motverka social snedrekrytering och locka tillstudier. Att minska studenternas skuldsättning och därigenom samtidigtmedverka till att högre studier lönar sig är andra centrala delar. Slutligen börmålsättningen vara att skulderna skall betalas tillbaka.Högre bidragsnivå ochavskaffat fribeloppI dag utgör studiebidragets andel av studiemedlen ca 28 %.Regeringen föreslår nu en höjning av bidragsdelen till 34,av totalbeloppet. Regeringen föreslår också en höjning avfribeloppet, dvs den inkomst den studerande kan ha och ändåvara berättigad till fullt studiestöd. Inkomstprövningenkommer emellertid fortfarande att finnas kvar.Kristdemokraterna har länge argumenterat för ett studiemedelssystem därtotalbeloppet är fördelat på hälften bidrag och hälften lån. Som ett första ledidenna satsning har vi i vårt förslag till statsbudget avsatt drygt 260 miljonerkronor mer än regeringen. Att regeringen nu tar ett steg i rätt riktning ärpositivt, men det är med besvikelse vi konstaterar att regeringen fortfarandehar lång väg att gå om man vill leva upp till ambitionerna för studiemedels-systemet. Att åtminstone acceptera föreslag om engenerell bidragsnivå på hade varit ett angeläget första steg. Ett totaltavskaffande av fribeloppet är därtill det enda rimliga om vi vill utforma ettstudiemedelssystem där den enskilde uppmuntras att ta ett personligt ansvar.Studiemedelssystemet skall också genom sin utformning attrahera även degrupper som av tradition inte söker sig till högre utbildning. Dessa kommerframför allt från inkomstsvaga grupper och studieovana hem och är somregel mer tveksammma att ta lån för studier än andra. För att rekryteringenändå skall lyckas är det därför viktigt att studiemedelssystemet gör detmöjligt att studera utan att dra på sig stora lån. En hög bidragsdel och ettavskaffande av fribeloppet kan i detta sammanhang vara avgörande.Både den enskildes plånbok och statskassan mår bra av begränsatlåntagande. Studiemedelssystemet bör därför utformas så att den enskildesbehov tillgodoses som återhållsamheten att ta lån uppmuntras. Ettsådant system måste innehålla en tillräckligt stor bidragsdel och enobegränsad möjlighet att påverka sin inkomst via arbete etc. Även i dettaavseende är regeringens förslag otillräckligtKostnaderna för utbildning och studiestöd kan, med regeringens egna ord,ses som en samhällelig investering som ger avkastning i ett senare skede iform av ökad ekonomisk tillväxt och social och kulturell utveckling. Det ärdärför anmärkningsvärt att regeringen inte går längre i sina satsningar medhänvisning till att ekonomin inte tillåter, särskilt som man gång på gångpåpekar att det går bra för . Vi tvingas alla till prioriteringar om hurvi vill använda befintliga medel och regeringen har valt att inte prioriterastudenter. I stället satsar man bl a på maxtaxa. Vi beklagar detta och stårsamtidigt fast vid våra tidigare deklarerade ståndpunkter när det gällerbidrag och fribelopp, samt strikta krav på studiereslutat vilket vi beskriverlängre fram i motionen.Studerandes ekonomi ochlevnadsvillkorRegeringen föreslår ingen ändring av totalbeloppet. Detta harkritiserats av studerandegrupper som anser att totalbeloppetsstorlek är otillräckligt för många och att studiemedlens värdeurholkats . förslag tillstudiemedelssystem, med en högre bidragsdel och och ingetinkomsttak, gör att totalnivån måste diskuteras utifrån delvisandra förutsättningar. Vi vill till skillnad mot regeringendiskutera studenternas helhetssituation, inklusivestudiemedel, eftersom vi inte delar regeringens åsikt attspeciella behov tillgodoses inom ramen för andraförmånssystem.Principen att summan av bidrag och lån är lika för alla studerande måstesåledes sättas i relation till övriga system. Vi anser att tilläggslånet inte är enhållbar lösning för att möta studenternas ekonomiska helhetssituation. Blandannat vill regeringen införa en åldersgräns för det tilläggslån som skall kunnasökas. Om behoven finns måste dessa kunna tillgodoses även om personen är24 år eller yngre. Studerande med barn är t ex en ekonomiskt utsatt gruppoch regeringens förslag tillgodoser inte på något sätt deras behov.Kristdemokraternas vårdnadsbidrag omfattar även studenter och utgör utifrånett helhetsperspektiv en bättre lösning för den enskilde. Vi föreslår också enhöjning av lägsta nivån i föräldraförsäkringen per dag.Dessa båda satsningar förbättrar, till skillnad mot förslagen i propositionen,situationen för studerande med barn. De erfarenheter som finns från deförsämringar som gjorts, bl a när barntillägget drogs in för svux/svuxa, visaratt detta tillägg var avgörande för många kvinnors möjlighet att studera. Vivill att regeringen återkommer till med en konsekvensanalys avsituationen för studerande med barn. Denna bör ligga till grund för ett beslutom eventuellt barntillägg.Det högre bidragetStuderande med låg utbildningsbakgrund skall uppmuntras.Vi är därför positiva till att en särskild resursram avsätts föratt ett ett högre studiebidrag skall kunna lämnas för studierpå grundskole- och gymnasienivå. Vi är emellertidtveksamma till att ett "först till kvarn-system" skall gälla.Det är rimligare att bedömningen görs utifrån ett medveteturval. Det är angeläget att fånga upp dem som är beredda attsatsa på att ta igen förlorade studieår så snart som dessasjälva känner sig redo. De skall inte behöva invänta rättålder. Systemet måste präglas av flexibilitet.StudiestödstidRegeringen anser att studiemedel skall lämnas för sådan delav studietid som omfattas av den kursplan eller motsvarandesom som gäller för utbildningen. Eftersom flertaletutbildningar anger utbildningens omfattning i antal veckoranses det lämpligt att studiestödet anpassas till detta.Studiemedel skall alltså lämnas för varje hel vecka somutbildningen pågår och där den studerande deltar. Ettstudieår motsvarar normalt , vilket motsvarar niomånader.Regeringen påpekar emellertid att elever i det nuvarande svux/svuxa-systemet, som inte får någon undervisning under juluppehållet, inte kommeratt få studiemedel . Även om övergångsregler utlovas ser vien risk i detta och vill markera hur viktigt det är att omställningen skersuccessivt och med stor flexibilitet så att inte enskilda personer drabbas påett oskäligt sätt.Längsta tid för studiemedelRegeringen föreslår att studiemedel skall få lämnas för utbildning på högskolenivå och annaneftergymnasial nivå. Detta är bra. Möjligheterna tillstudiestöd utöver de fastställda gränserna som finns i dagenssystem skall, enligt det nya förslaget, i princip upphöra.Kristdemokraterna delar i huvudsak regeringens uppfattningmen anser att man måste ha en mer flexibel formulering förundantag än den som regeringen ger och som medgerundantag för funktionshinder eller mycket speciellaomständigheter.StudiestödsberättigadeutbildningarI propositionen föreslås att regeringen skall avgöra vilkautbildningar som skall vara berätttigade till studiemedel.Dessa bedömningar måste ske utifrån korrekta grunder. Viifrågasätter att utgångspunkten i bedömningen skall varabefintliga ekonomiska ramar. För oss är det viktigt attutbildningar som motsvarar kvalitets- och nivåkraven inteundanhålls av ekonomiska skäl.ÅterbetalningDen höga skuld som dagens system ofta medför för denenskilde leder till att många studenter ger upp hoppet ochinte räknar med att kunna betala tillbaka sina skulder. Dettaurholkar förtroendet för systemet och undergräver känslan avpersonligt ansvar för egna skulder. Tyvärr är det alltvanligare att studenter uppmuntras till eller väljer att dra påsig så höga studieskulder som möjligt eftersom de ändåskrivs av. Regeringens förslag där återbetalningen relaterarasäven till lånestorleken är ett steg i rätt riktning, eftersom det idet avseendet tvingar till personligt ansvarstagande.Utgångspunkten att lån skall betalas tillbaka är också ienlighet med grundläggande syn.Rimligheten i detta ökar ju lägre lånedel systemet tillåter,och i alternativa system kommerbetalningsbördan att minska. Det är viktigt att deekonomiska konsekvenserna för individen inte blir orimligagenom de nya återbetalningsreglerna.Vad vi saknar i regeringens förslag är ett incitament för den enskilde attbetala av snabbare på studieskulden. Vi efterlyser således någon form avbonussystem. I detta sammanhang vill vi också uppmärksamma det faktumatt studieskuldräntorna inte är avdragsgilla, vilket vi anser att de borde vara. Idessa frågor bör regeringen återkomma till med förslag. Det ärockså viktigt att låneadministrationen görs effektiv och svarar mot dekvalitetskrav som den enskilde låntagaren har rätt att ställa. ärdetangeläget att ge CSN rimliga förutsättningar att sköta sina uppdrag.Regeringen bör dock tillsätta en utredning för att se över vilka val-möjligheter den enskilde kan ges när det gäller administrationenav låneutbetalning.När det gäller förslaget om nedsättningar i betalningskrav, t ex för social-bidragstagare eller p g a oförutsedda händelser, delar vi regeringens be-dömning.Kristdemokraterna anser att vidare studielån skall betalas tillbaka. Att haen fast åldersgräns för avskrivning strider mot denna grunduppfattning ochmotverkar satsningen på ett ökat personligt ansvarstagande. Däremot skalldet finnas möjlighet att få total avskrivning om det finns särskilda skäl fördetta. Skulden skall avskrivas för den som avlider.Förändrade krav påstudieresultatFör är det viktigt att förändringen avstudiemedelssystemet också inbegriper kravet påstudieresultat. Särskilt viktigt är detta när möjligheterna attarbeta parallellt med studierna ökar. Det är därföranmärkningsvärt att regeringen inte diskuterar frågan.De förslag som presenterade ligger väl i linje medKristdemokraternas. Enligt förslaget skall en eftersläpning med maximalt tiopoäng tillåtas och sedan med ytterligare fem poäng för varjeläsår. Detta system tillåter att man misslyckas någon termin om man lyckasden övriga tiden. Dessutom ska studiestöd beviljas även då minimipoängeninte uppnås om prognosen för de fortsatta studierna är positiv. Möjlighetenatt återkomma i studiestödssystemet efter ett "misslyckande" måste samtidigtbli enklare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett nytt studiemedelssystem med bredastmöjliga politiska förankring bör utformas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bidragsdelen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fribeloppet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade krav på studieresultat,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om studenternas ekonomiska helhetssituation,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilläggslån,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en konsekvensanalys av situationen förstuderande med barn,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om "först till kvarn-systemet",9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flexibla åldersgränser,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om juluppehållet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flexiblare regler för längsta tid för studiemedel,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om studiestödsberättigade utbildningar,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör återkomma till medförslag när det gäller bonussystem och avdragsgilla räntor,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning för att se över vilka valmöjligheterden enskilde kan ges när det gäller administrationen avlåneutbetalning,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åldersgräns för avskrivning av studieskulderna.Stockholm den 13 oktober 1999Erling Wälivaara (kd)()()()()()()()()()()()()()()()