mot · GN02T375 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T375av , (-kd)med läge mitt i landet från i tillKaresuando i norr - är en kommunikationsled som kommer att spela enallt viktigare roll för utvecklingen av inland. I anslutning tillarbetet med 1990-talets trafikpolitik bildades en ekonomisk förening,Inlandskommunernas ekonomiska förening, IEF, av de tjugo nordligakommunerna med syfte att främja inlandets utveckling medInlandsvägen och som ryggrad. IEF har i samarbete medlokala, regionala och statliga myndigheter presenterat ett antalutredningar och sammanställt material för att belysa frågor rörandebetydelsen av trafiksystemets upprustning, en överlevnadsfråga förmånga kommuner, inte minst i det norra inlandet.I mitten av 1990-talet togs initiativ till en intresseorganisation för södra avsnitt, Kommuner i samverkan för Inlandsvägen Syd. Kom-munerna från till reagerade mot att Infrastruktur-proposition och långtidsplan 1994-2003 inte upptog delar avInlandsvägens sydliga sträckning som stamväg. Länken mellan Johannis-holm () och saknades, liksom insikten att ihela sin längd utgör ett sammanhängande stråk för ett nätverk av vägargenom hela det svenska inlandet. Man påtalade även behovet av ensammanhängande vägnumrering mellan och Johannisholm ().En detaljerad och genomarbetad utredning om Inlandsvägen har utarbetats av de två samverkande organisationerna. Dennautredning har också presenterats och överlämnats till trafikutskottet vid enuppvaktning.Inlandsvägen är en förbindelse i sin sträckning från Halmstadi söder till i norr. ligger mitt på sträckan. Som namnetantyder går vägen genom inland. Söder om ingår vägen somen del av ett finmaskigt nätverk. Norr om ökar maskvidden. blir den enda genomgående förbindelsen för inlandet i nord-sydligriktning. Den korsar de viktigaste tvärförbindelserna i öst-västlig riktning,både Europavägar och riksvägar. får därigenom en centralfunktion i vägsystemet.Injektion för näringslivetFör näringslivet inom det svenska inlandet är en teknisk upprustning avInlandsvägen av största betydelse. Med åtgärder som tillvaratar ochutvecklar de befintliga förutsättningarna kan näringslivet i vägensomland ges en nödvändig injektion.Den tunga trafik som alstras främst av skogsbruket fordrar en transportledmed stor kapacitet, trafiksäker utformning och stor bärighet. En tekniskupprustning av vägen är nödvändig för skogsnäringens framtid. För tillverk-ningsindustrin och åkeribranschen är åtgärder för ökad framkomlighet ochtrafiksäkerhet angeläget för att kunna svara mot marknadens krav på "just-in-time-tjänster". För tjänste- och servicebranschen är ökad trafiksäkerhet ochframkomlighet mellan centralorterna samt till regionala flyg- och järnvägs-terminaler särskilt viktiga.Turismen och besöksnäringenTurismen är en viktig näringsgren inom flera avsnitt av Inlandsvägen.Det gäller i hög grad fjällområdet från via ochJämtland till . Andra viktiga turistområden är Vänern- ochVätternområdet liksom . sker en stor del avturisttrafiken längs hela fjällkedjan med buss, ofta i kombination med tågoch flyg. En ökande andel av trafiken är den långväga från deneuropeiska kontinenten.På grund av bristande vägkvalitet undviker emellertid många bussföretag,t ex från , . Istället väljer man den starkt trafikeradeE4:an. En stor del av resorna till fjällanläggningarna sker också medprivatbilar. Den trafiken är särskilt tät vid veckosluten.Inlandsvägens attraktivitet för turisttrafiken är försummad och vägenslinjedragning och tekniska kvalitet utgör en direkt hämsko för näringslivetsutveckling. Det gäller såväl trafiksäkerhet, turistservice som reseupplevelse.Det gäller t ex kulturbygder, Vättern- och Vänernbygderna,Bergslagen med sin kombination av industriell kultur och natur, liksomDalarnas och vildmarksområden och älvdalar.Behov som skapar möjligheterUngefär hälften av har en klart otillräcklig bredd.Nuvarande 6-6,5 m är för smalt för tung trafik med buss, husvagn ellerhusbil. En smal väg i kombination med dålig vägyta medför ökad risk förolyckor. av vägen har en bredd på 7-7,5 m, vilket också ärför smalt för tung trafik. När det gäller vägytans beskaffenhet har ungefär30% betydande och allvarliga brister. Bristerna är större i de norradelarna.En upprustning av vägen, som i ett första steg innebär att avsnitt med dåligvägyta eller dålig linjeföring byggs om till önskvärd bredd, brådskar.Prioriteringar som gjorts i den nationella väghållningsplanen innebär sats-ningar på högklassiga vägförbindelser mellan landets tre storstadsregioner,mellan och samt mellan och Norrlandvia kusten (E4). När det gäller det självklara alternativet mot hela ,, innebär nuvarande investeringsnivå att det tar mer än hundraår innan får en fullgod standard. Detta är naturligtvis heltoacceptabelt.En uppgradering av handlar både om fysiska och mentalaförändringar. Nätverkstänkandet behöver utvecklas. Planeringen går ofta ihistoriska banor. I norr planerar man exempelvis gärna längs älvdalarna motkusten. är det att på allvar ta itu med inlandets nord-sydligamöjligheter, för de befolkningssvaga inlandkommunernas och näringslivetsskull. Satsningar längs stärker både fysiska och mentalanätverk. En samverkansarena finns dessutom redan etablerad mellan kom-munerna längs hela längd. Arenan går också över gränsernavia mot , vid och mot och vidGällivare mot och Ryssland.Investeringar längs bidrar till att uppfylla de mål somformulerats i den nationella väghållningsplanen. En satsning på Inlandsvägeninnebär således nya möjligheter för svaga inlandskommuner och en starkbetoning av aspekterna miljö och regional utveckling.SammanfattningUtvecklingen inom stora delar av landet kännetecknas av vikande befolk-ningsunderlag, minskande sysselsättning och hög arbetslöshet.Förhållandet gäller även flertalet kommuner längs , särskiltfrån och norrut. är på många avsnitt - inteminst norr över - i så dåligt skick att den hämmar företagens utveckling.Vägens nuvarande status gör att turistnäringen tappar mark och att ennödvändig utveckling försvåras. Nuvarande investeringsplaner innebäratt det minst dröjer innan är upprustad till avseddmålstandard. Så länge kan inte inlandet vänta. En upprustning gerfördelar för miljön och kan bidra till regional utveckling inom en redanetablerad samverkansarena. Turistnäringen kan utvecklas till en starkframtida basindustri.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en uppgradering av , avsnittetKristinehamn-Johannisholm (), till att ingå i stamvägnätet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en sammanhängande vägnumreringmellan och Johannisholm (),3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dåliga tekniska kvalitet ochkonsekvenserna för turism och näringsliv,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av att, som ett första steg, bygga omoacceptabel vägyta och dålig linjeföring till önskvärd bredd,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheter till en regional utveckling inte minstför kommuner och näringsliv i inland.Stockholm den 4 oktober 1999Ulf ()()()()()()