mot · GN02Fö32 · 1999-12-10 00:00:00 — konstaterar att inga besked ges om hurdessa kostnadsökningar ska finansieras.5.5 GrundorganisationsförändringarKristdemokraterna vill lämna två synpunkter på förslaget tillförändringar i nuvarande grundorganisation som vi anser kan medföraallvarliga konsekvenser.Vi delar regeringens syn att de tyngsta argumenten för F10 är gjordaGripeninvesteringar vid flottiljen, flottiljens roll i flygförarutbildningen,omskolningen till JAS 39 samt exportstödet. Precis när Flygskolankommit upp i full kapacitet efter flyttningen från föreslås en nyomlokalisering till i . får vi tillbaka ett separat skol-förband dvs just den organisation som lämnades . Regeringen hävdar attutbildningen av nya flygförare och Gripenomskolningen är känsligt förstörningar men har inte presenterat ett underlag somvisar de fulla konsekvenserna för Flygvapnet. lämnade drygt 120tekniker lednings- och underhållsförband. Vad händer nu medteknikerkompetensen?Östersjön är det enda område där gränsar till områden där säker-hetspolitisk och ekonomisk instabilitet råder. är därför en under-rättelse- och utbildningsplattform och stödjepunkt för olika förband avstrategisk betydelse och därmed en riksangelägenhet. I - omdanat försvar (Ds 1999:2) angavs när detgäller de militära resursernas grundberedskap (s. 163): "Resurserna skalllokaliseras så att förmåga finns att skydda koncentrationen av känslig civiloch militär infrastruktur i storstadsområdena. Vidare skall förmåga finnas attskydda civila nyckelresurser och militära basområden samt . I prop98/99:74 är orden "samt " borttagna (s.103)! får genom för-slaget ett förband som blir en solitär. Vilken grundberedskap kommer i fram-tiden att finnas på ?6 principiella synDen instabila säkerhetspolitiska situationen kräver en långsiktig ochstabil anpassningsförmåga för att vi ska kunna hantera olika typer avhotbilder. Oavsett vilken riktning utvecklingen tar kommer Rysslandgenom sin storlek att förbli en säkerhetspolitisk faktor av stor betydelseinte minst i . Därför menar vi att detta innebär kostnadersom inte motiverar de stora nedskärningar som regeringen och Centernnu för tillsammans åstadkommer under 1990-talet.Då det traditionella invasionsförsvaret skall ominriktas till förmån för ettmer flexibelt försvar som kan möta framtidens hot och risker, är det absolutnödvändigt att denna insatsorganisation följs av en stabil kompetens-organisation. För att klara detta är det nödvändigt med en grundorganisationsom medger samträning, samövningar och fördjupad systemkunskap. För attbibehålla och vidareutveckla kompetensen för bl a fredsframtvingandeoperationer bör regionala kompetenscentra bevaras . Istället rivsnu den rationella struktur vi gått in i. Av ett nytt försvar blev det enåtergångtill det gamla!Vi anser att specialtruppslagen bör lokaliseras tillsammans med brigad-utbildningar. Vi kan då få ett antal hållbara centra med hög kvalitet till lågakostnader, där mångfalden frodas i unika, kreativa och integrerade miljöer.Regeringens och ekonomiska uppgörelse förhindrar en dubbleringav truppslagen, dvs luftvärn, artilleri, ingenjör, träng, m fl, vilket på siktkanvisa sig bli den stora svagheten i det nuvarande förslaget. Hur ska svenskkompetens kunna bevaras och utvecklas om vi inte bygger en tillräckligt bredbas för rekrytering och stimulerande konkurrens?Kompetens handlar om människan i Försvarsmakten. När vi ska bygga uppden moderna försvarsmakt som ska hantera morgondagens krav handlar detalltså om mänsklig kompetens, som är en färskvara. Ska vi kunna nå deoperativa krav som ställs utifrån försvarets fyra huvuduppgifter måste grund-organisationen säkerställa att vi hittar den kvalificerade personal som krävsför en stabil anpassningsförmåga. Bibehållandet av den allmänna värnpliktenär en av nyckelfaktorerna för bevarad kompetens.Hur väl kommer Försvarsmakten att kunna lösa sina uppgifter ?De drastiska och förhastade nedskärningarna undergräver Försvarsmaktensförmåga att lösa de av statsmakterna fastställda uppgifterna på ett tillfreds-ställande sätt. Hur dessa förmågor uppfattas av omgivningen påverkarbedömningen av försvarets trovärdighet. Även försvarsviljan påverkas avdetta. Konsekvenserna av de föreslagna förändringarna skapar otrygghet förde totalförsvarspliktiga, den anställda personalen, alla de frivilliga ochperso-nal inom svensk försvarsindustri och kan leda till minskat förtroendeför försvaret.Sveriges vidsträckta yta kräver ett folkförsvar med största möjliga hand-lingsfrihet inför framtida hot. Att investera i försvarsvilja när allt färre görplikttjänst blir därför en viktig utmaning i framtiden.Kristdemokraterna har ända sedan Försvarsbeslut 96 betonat att en instabilsäkerhetspolitisk situation kräver en långsiktig och stabil anpassningsför-måga för att vi ska kunna hantera olika typer av hotbilder. En nedrustning avdet svenska försvaret betyder inte bara att människor blir arbetslösa utan detbetyder också att vår beredskap för det som inte får hända krymper.Vi menar därför att de stora nedskärningar som regeringen och nuför tillsammans åstadkommer innebär en ökadrisktagning med svensk försvarsförmåga i en svårförutsägbar omvärld. Vårnationella försäkringspremie får nu en onödigt stor och kostnadskrävandesjälvrisk.7 SjöstridsförbandKristdemokraterna har vid olika tillfällen betonat att beredskapen ochutformningen av Försvarsmakten måste beakta att vårt land är en halvö inorra med en kust. Minskningen av antaletförband får inte leda till att det blir luckor i våra övervaknings- ellerinsatssystem.Övervakning av våra vidsträckta skärgårdsområden, territorialhavet ochden ekonomiska zonen skall kunna ske kontinuerligt. avvåra handelstransporter sker med fartyg vilket ställer stora krav påbevakning, uppföljning och kontroll av sjötrafik. har som sjönationen viktig roll att spela i och i . Därvid är det viktigtattsäkra de krav som ställs avseende marin verksamhet i kust- och skärgårds-miljö.Genom anskaffandet av korvett får sjöstridskrafterna ökad uthållig-het till sjöss.Med hänsyn till maritima beroende och de krav som redan i fredställs på uthållig marin närvaro i våra omgivande farvatten för att markerasvenska intressen (visa flagg) i och , bör den marinaförbandsvolymen och beredskapen upprätthållas på en nivå som säkerställersamtidiga insatser i och med fartygsförband.Regeringen skriver att efter hand som korvett införs utgårpatrullbåtssystemet samt att det för den sjöoperativa verksamheten erfordrasmöjligheter att kunna basera och verka med förband med begränsaduthållighet i . För fortsatt verksamhet med sjöstridsförband iGöteborg skall det där finnas möjlighet till tillfällig basering. I Göteborgfinns 18. patrullbåtsdivisionen som ingår i 3. ytstridsflottiljen iKarlskrona.Ur rekryteringssynpunkt och för att bevara och utveckla kompetens samtför att ge en balanserad fördelning av den svenska flottan längs vår långakuststräcka anser att en begränsad och permanent base-ring av fartygsförband bör ske i . En permanent basering av tvåkustkorvetter typ ger det taktiska konceptet bättreförutsättningar att utvecklas än propositionens förslag. förbandsamövar inom ramen för PFF i stor utsträckning i ,vilket gör att Göteborgsbaserade fartygsförband har nära till internationellaövningar. Det bilaterala avtalet med i syfte att öka interoperabilitetenmed Nato genom samövningar talar också för permanent basering påvästkusten.Det är bra att regeringen anger att marinstridskrafterna ska ges ökadförmåga till samverkan vid internationella insatser i vårt närområde. Detta ärnödvändigt för att vi ska kunna få en modern försvarsmakt som ärinteroperabel med andra länders. Delar av sjöstridskrafterna har redan idagsådan interoperabilitet att de med begränsade kompletteringar kan utnyttjas.Över tid bör enligt förslaget fem ubåtar vidmakthållas, varav två avVästergötlandsklass och tre av Gotlandsklass. En ubåt har högt omedelbartstridsvärde och ju fler ubåtar vi har operativa desto bättre anpassnings-förmåga får vi. anser att fem ubåtar är en kritisk gräns närdet gäller operativ verksamhet. För att tillgodose behovet av förmåga tilluthållig strategisk och operativ underrättelseinhämtning genom framskjutenövervakning och spaning måste åtgärder vidtagas som långsiktigt säkerställertillräcklig ubåtskompetens.För att utreda hur det framtida fartygsunderhållet skall säkerställashar regeringen gett Försvarsmakten och i uppdrag attredovisa hur civil varvsindustri kan svara för underhållet. Vidare skall redo-visas hur verksamheten i Musköanläggningen i så fall påverkas. Krist-demokraterna beklagar att inte ett färdigt förslag nu presenterats och anserdärför att regeringen bör återkomma till med förslag omhur det fartygsunderhållet skall organiseras.8 Nationella skyddsstyrkorDe nationella skyddsstyrkorna skall enligt propositionen ha förmåga attvid väpnade angrepp skydda befolkningen och militär och civilinfrastruktur samt stödja de operativa förbanden. I dessa styrkor skalldelar av dagens territorialförsvar, hemvärn och vissa andra förband ingåoch organisationen och dess uthållighet skall kunna ökas efter beslut omanpassning.Kristdemokraterna har pekat på vikten av att kartläggabehovet av bevakning och skydd av samhällets vitala infrastruktur och delarregeringens syn att det finns osäkerheter på detta område. Regeringen bördärför återkomma till med fördjupat underlag som säkerställer denationella skyddsstyrkornas förmåga att tillgodose samhällets behov avbevakning och skydd samt stöd till de operativa förbanden.9 HemvärnetDrivkraften i våra hemvärnsförband består i hög utsträckning av engrundmurad försvarsvilja. För att bibehålla en stark motivation måstetilltron till den egna förmågan att lösa tilldelade uppgifter vara trovärdig.Hemvärnet utgör en viktig del av det svenska totalförsvaret genom sinsnabbhet och lokalkännedom.Med den föreslagna kraftiga reduceringen av Försvarsmakten kommerbehovet av frivilliga försvarsinsatser att öka kraftigt. Hemvärnet kommerdärför att få en betydligt mer framskjuten position inom det svenska försvaretframför allt för att lokalt upprätthålla den militära närvaro som är viktig förmedborgarnas allmänna försvarsvilja. Det är därför av stor vikt att skyddetav viktiga samhällsfunktioner bl a i våra storstadsregioner beaktas vidledningssystemets utformning. Hemvärnet bör i förslaget organiseras somnationella skyddsstyrkor och utgöra en del av insatsorganisationen.Hemvärnet skall ha förmåga att med hög beredskap bevaka och skyddaviktiga totalförsvarsobjekt mot militära sabotagestyrkor, vilket är hemvärnetsförstahandsuppgift. Dess resurser skall även kunna utnyttjas för reparation ianslutning till insatser med fjärrstridsmedel. efter beslut om höjdberedskap bör hemvärnet ha ökat förmågan att stödja operativa insatsförbandoch övriga styrkor vid strid mot främst luftlandsatta förband. Personalstyrkanskall kunna ökas.Kristdemokraterna har i samband med propositionen Förändrad omvärld -omdanat försvar betonat vikten av att tillräckliga resurser avsätts"för att Hemvärnets verksamhet skall förbli vital, bedrivas med kontinuitetoch fortsatt engagemang samt kunna växa". Vi välkomnar därför denutredning som regeringen initierat och som skall se över stödet till defrivilliga organisationerna inklusive hemvärnet och dess fortsatta funktion itotalförsvaret. Eftersom hemvärnets betydelse kommer att öka genom devidgade uppgifterna bör utredningen säkerställa hemvärnets framtida möjlig-heter att agera i hela hotskalan fred-kris-krig. De rättigheter, skyldigheteroch möjligheter som finns att utnyttja hemvärnet som en viktig fredstidasamhällsresurs bör klarläggas. Den av regeringen föreslagna utredningen börvara parlamentariskt sammansatt.10 MaterielförsörjningenKristdemokraterna vidhåller sin uppfattning att den svenskaförsvarsindustrin av försvarspolitiska skäl måste ges goda möjligheter attengagera sig i angelägna internationella projekt så att den inhemskakompetensen kan vidareutvecklas. För att inte äventyra anpassnings- ochtillväxtförmågan bör påbörjade projekt som motiveras av försvaretsbehov fullföljas. Detta är inte minst viktigt för att bevara trovärdighetenför den svenska försvarsindustrins förmåga att medverka i olikainternationella samarbetsprojekt.Vi menar därför att det är angeläget att fullfölja utvecklingen av ny jakt-robot och precisionsvapen med lång räckvidd som är påbörjade inter-nationella samarbetsprojekt där svensk industri framgångsrikt har lyckatsetablera samarbete och visat internationell konkurrensförmåga och harefterfrågad kompetens. Genom ett fortsatt svenskt engagemang i dessaprojekt kan också gjorda och planerade investeringar i luftvärnsrobotsystem23 Bamse nyttjas och utvecklas för såväl mark- som sjöstridskrafternas fram-tida behov. En långsiktig strategi inom robotområdet är enligt propositionenunder beredning i . Det är härvid viktigt att bl a eftersträvaenhetsvapen med lång räckvidd.11 PersonalKristdemokraterna välkomnar tillsättningen av en utredning för att seöver hela personalförsörjningssystemet till Försvarsmakten.Kristdemokraterna beklagar att denna utredning tillsätts i ett sent skede.Resultatet av utredningen borde ha varit en faktor som legat till grund fördet nya försvaret.Mänsklig kompetens är en färskvara. Det är viktigt att säkerställa att vi fårbehålla viktig och nödvändig kompetens . Hanteringen av denenskilda människan i Försvarsmakten börske med respekt och varsamhet.11.1 ReservofficerareReservofficerarna utgör en viktig resurs. Genom att genomtänkt utnyttjaden resursen kan ekonomiska och mänskliga vinster uppnås liksom eneftersträvad ökad rörlighet mellan det civila och militära samhället.Genom att på ett annat sätt räkna in reservofficerarna som en för helasamhället betydelsefull grupp, är det även möjligt att på ettkostnadseffektivt sätt bygga upp en personalresurs som utgör en avförutsättningarna till att bättre kunna anpassa organisationen . anser att en förutsättning för ettsystem med ökat utnyttjande av reservofficerare måste skapas för att gegoda möjligheter för rekrytering av både reserv- och yrkesofficerare.Möjligheter måste exempelvis finnas för att kunna kombinera civilastudier på universitet med utbildning till och tjänstgöring somreservofficer.Den av regeringen tillsatta bör särskiltgranska dessa möjligheter liksom det antalsmässiga förhållandet mellanyrkes- och reservofficerare i syfte att erhålla en så kostnadseffektiv fördel-ning som möjligt.11.2 TotalförsvarspliktenKristdemokraterna delar regeringens syn på att totalförsvarets personal-försörjning i huvudsak bör tryggas genom ett system medplikttjänstgöring. Genom att pliktpersonalen representerar skildasamhällssektorer bidrar systemet till en kompetensbredd och stor allmänerfarenhet inom det svenska försvaret. Pliktpersonalen bidrar också tilldet svenska försvarets folkförankring. En folkförankring av totalförsvaretär nödvändigt för att upprätthålla försvarsviljan av hela landet.Pliktvolymen bör dimensioneras till den organisation skallha för att kunna möta ett väpnat angrepp. behov börvara vägledande när antalet totalförsvarspliktiga, som tas ut till grund-utbildning, fastställs. Vid mönstringstillfället är det viktigt att tillvaratadenenskilde individens kompetens och önskemål. Ett större genomslag avfrivillighet är vitaliserande för motivationen hos pliktpersonalen.Kristdemokraterna välkomnar också den höjning av dagersättningen somregeringen aviserat. Det är ett viktigt incitament för de totalförsvarspliktiga.Det är dock inte enbart en högre dagersättning som är viktig för plikt-personalen. Kvaliteten på utbildningen samt den civila meritvärderingen ärtvå grundläggande faktorer för att pliktsystemet skall fungera tillfreds-ställande. All pliktpersonal som utbildas bör efter avslutad utbildning blikrigsplacerad.Kristdemokraterna anser att det är beklagligt att inte Pliktutredningenligger i fas med denna proposition. Pliktsystemet är en så pass väsentlig delav Försvarmaktens personalförsörjningssystem att förslag till utformning avsystemet borde behandlas av i samband med behandlingen avpropositionen Det nya försvaret.12 Det civila försvaretKristdemokraterna har vid tidigare tillfällen bl a i motion med anledningav proposition 1999/2000:1 påpekat att en övergripande och heltäckandeparlamentariskt sammansatt utredning om det civila försvarets roll ochfunktion inom totalförsvaret behöver tillsättas. Den av regeringen särskilttillsatta utredaren med uppdrag att bland annat se överplaneringssystemet för civilt försvar och för beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred täcker inte den totala översyn sombehöver göras av det civila försvaret. I den strukturförändringtotalförsvaret genomgår är det nödvändigt att utreda vilka konsekvenserdet får för det civila försvaret inklusive de frivilliga organisationernasplats och roll inom det totala försvaret.I den översynen måste också ingå en heltäckande översyn av el- ochtelenätets motståndskraft vid sabotage och/eller andra illasinnade fientligaangrepp på det civila samhället.Vad som ytterligare motiverar en översyn är de lärdomar som kan dras ur90-talets krig på , , med flera platser, därcivilbefolkningen varit oerhört utsatt och så gott som oskyddad. I desammanhang där militära enheter inte kan beskydda befolkningen börexempelvis undersökas hur de frivilliga organisationernas, inklusive hem-värnets, uppgifter kan vidgas.En komplikation i sammanhanget, vilken måste tas speciell hänsyn till, äratt elförsörjning, telekommunikationer och transportsystem i stor utsträck-ning ägs och styrs av utländska ägare. Eftersom ansvarsprincipen innebär attden som ansvarar för en civil verksamhet i fred även skall göra det i krig ärdet angeläget att ledningen är distinkt och ansvarsfördelningen vid sam-verkan mellan det civila försvaret och det övriga totalförsvaret är tydliga.Det som bl a ingår i det civila försvaret handlar till stor del om samhälletsinfrastruktur, dvs försörjning med industrivaror, befolkningsskydd och rädd-ningstjänst, psykologiskt försvar, ordning och säkerhet, hälso- och sjukvård,telekommunikationer, postbefordran, transporter, energiförsörjning m m.12.1 ElförsörjningenFör att sätta elnätet ur funktion och därmed lamslå vårt land helt ellerdelvis, behövs inga större insatser eller några tyngre vapen. Undersenare tid har vid upprepade tillfällen fått uppleva hur skörenergiförsörjningen är. Elkraftledningar har utsatts för attentat. Kraftigastormoväder har framförallt i vissa områden i helt slagit utelförsörjningen i sträck.Sett ur det perspektivet anser att det är angeläget attregeringen följer upp och förebygger sådana hot som kan slå ut infrastruktu-ren. Regeringen måste ha en handlingsplan för att på ett seriöst sättförebygga sådana hot och kunna ha en klart uttalad linje för aktioner närdirekta hot föreligger.Eftersom elförsörjningen internationaliseras allt mer är det inte otroligt attSverige kommer att vara en integrerad del av ett nordeuropeiskteller europeiskt elsystem. Detta anser är en utvecklingsom även måste beaktas i beredskapsarbetet, då det kan kräva speciellasäkerhetsinsatser.Förutom de praktiska och konkreta åtgärder som krävs för att snabbt fåigång ett havererat elsystem anser att det civila försvaretmåste bli tydligare beträffande elförsörjningens risker och hur de kanförebyggas.Kristdemokraterna anser att den funktionsgenomgång som ÖCB påbörjatskall fortsätta och att de brister som uppdagas mynnar ut i konkreta åtgärder.12.2 TerrorismBeträffande terrorism anser att det är angeläget att detutarbetas modeller för samverkan mellan framförallt totalförsvaret ochpolisväsendet. Uppföljning och förebyggande av terrorverksamhet ochannat hot mot det civila samhällets säkerhet får inte fördröjas på grund avatt exempelvis rutiner inte är utarbetade för ledning ochansvarsfördelning mellan de båda samhälleliga enheterna. För att ha ettfullgott skydd mot terrorism och sabotage måste samarbetet mellanpolisorganisation och militär organisation fungera.13 LedningssystemetKristdemokraterna står bakom de riktlinjer som försvarsutskottet tidigareuttalat om ett framtida ledningssystem. Förmågan att leda totalförsvaretsolika delar under höjd beredskap, liksom under kriser i fred, har enavgörande inverkan på hur väl totalförsvaret kommer att kunna lösa sinauppgifter. Hur denna förmåga uppfattas av omgivningen påverkarbedömningen av totalförsvarets trovärdighet. Även försvarsviljanpåverkas härav. Framtida konflikter kan få en helt annan karaktär ochförlopp än . Bl.a. har det som fått beteckningeninformationskrigföring introducerat helt nya förutsättningar för ledning.Försvarsutskottet har (1995/96:FöU1, 1996/97:FöU1,1997/98:FöU1) efterlyst ett underlag för principställningstaganden om detframtida ledningssystemets utveckling och pekat på några förhållanden sombör övervägas i det långsiktiga arbetet med att för totalförsvaret utveckla etteffektivt ledningskoncept. En sådan utveckling bör bl.a. utgå från: Ledningsbehovet med avseende på de nya uppgifter som skall lösas,varvid hänsyn skall tas till det vidgade säkerhetsbegreppet. Den framtida ledningsmiljön innefattande teknisk utveckling -möjligheter och hot - samt framtida konflikters bedömda karaktär. Behovet av samordning och en effektivt fungerande beslutsprocess inomtotalförsvaret för att kunna hantera de mycket snabba förlopp som kankomma i fråga. Härvid bör antalet ledningsnivåer granskas kritiskt. Kravet på robusthet och flexibilitet för att inte en eventuell angripareskall finna det särskilt lönsamt att bekämpa vårt ledningssystem för att nåsina politiska syften.Kristdemokraterna delar regeringens syn att ledningsfunktionen skallutformas för att kunna hantera ett brett spektrum av händelser såväl nationelltsom internationellt. Det är därför viktigt att ledningsfunktionen innehållerhög kompetens som bl.a. medger en flexibel anpassning av lednings-kapaciteten vid förändrade omvärldsbilder.Ledningsfunktionen skall ha förmåga som medger ledning av behovs-sammansatta styrkor och integrerat utnyttjande av olika stridskrafter. Krist-demokraterna vill även betona vikten av att ledningsorganisationensäkerställer god samverkan med det civila försvaret.13.1 MilitärdistriktUnder den operativa insatsledningen föreslås fyra militärdistrikt för denregionala territoriella ledningen, stödet till frivilligorganisationerna ochför samverkan med totalförsvarets civila delar. Dessa staber lokaliserastill , , och Visby.Inom militärdistrikten inrättas 29 militärdistriktsenheter. Varje län kommeratt innehålla minst en sådan enhet. Dessa bildas ur nuvarande försvars-områdesgrupper och skall svara för att utbilda, vidmakthålla och utvecklahemvärnet samt stödja de frivilliga försvarsorganisationerna och svara förviktig totalförsvarssamverkan med kommunerna.När det gäller exakt storlek, personalstyrka, uppgiftsfördelning samtsamverkan mellan det militära och civila försvarets ledningsorganisationanser regeringen att ytterligare behandling krävs. Utifrån personal- ochrekryteringssynpunkt är det viktigt att uppgifter delegeras ut i landet tillmilitärdistrikten så att en allt för stor koncentration till Stockholmsområdetundviks. anser att detta är viktiga frågor som noggrantbehöver klarläggas i det fortsatta arbetet och föreslår att regeringenåterkommer till med ett fullständigt förslag.Regeringen föreslår nedläggning av (I22) ochgränsjägarstaben (GJ66) och gränsjägarstaben i (GJ67) samt vill ersättadessa med militärdistriktsenheter på samma platser. Om vårt anslagsyrkandebeträffande propositionen avslås anser att dessa enheterbör ges en särskild personalförstärkning för att bl.a. upprätthålla god förmågatill utbildning av hemvärnsförband så att folkförankringen av det militäraförsvaret kan vidmakthållas.14 Försvarsmaktens helikoptrarHelikopterverksamheten består av helikopterbataljon iBoden, helikopterbataljon i /, i /Malmen samt helikopterbataljon iRonneby/.