mot · GN02N384 · 1999-10-05 00:00:00 — Det är orimligt att beskatta en skatteskuld.Regeringen har också skapat en skarp gräns mellan A-aktier som tas upptill och aktier noterade på OTC- och O-listorna som är skattefriavid förmögenhetsbeskattningen. Lagrådet ansåg att förslagets konsekvenserkunde te sig skäligen godtyckliga och att förslaget stred mot detgrundläggande intresset att lika fall behandlas lika. Men regeringen bryddesig inte om Lagrådets invändningar. Den kostnad som förmögenhetsskatt påaktieinnehavet för med sig för aktieägarna leder till att växande företagundviker registrering och att företag vars aktier är registrerade på A-listansöker sig därifrån. Förmögenhetsskatten får en hämmande effekt påriskkapitalförsörjningen.Som ovan nämnts är det också mycket betydelsefullt att avveckladubbelbeskattningen på utdelningar. Förmögenhetsskatten skall avvecklassuccessivt under de närmaste åren.4.7 AktiebolagsbeskattningenBolagsbeskattningen i måste ligga i paritet med bolagsskatten ivåra viktigaste konkurrentländer. Kapitalrörligheten från mogna till nyadynamiska sektorer av näringslivet måste bli smidig. I denna struktur-omvandling spelar små och medelstora företag en mycket viktig roll. Föratt finansiera andra mer angelägna skattesänkningar förordarKristdemokraterna en höjning av bolagsskatten från dagens till . kommer då att ha en bolagsskatt som väl kanhävda sig internationellt. Höjningen ger möjlighet att avskaffa dentillväxtfientliga förmögenhetsskatten.5 Statens roll i näringspolitikenStatens roll i samhällsekonomin ska vara att sätta ramar och övervakaspelreglerna på marknaden, ansvara för samhällsplanering ochinfrastruktur samt att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. Närstaten agerar såväl domare som spelare på marknaden är risken stor attkonkurrensen snedvrids och att investeringar inte görs på ett optimalt sätti de företag som har de bästa förutsättningarna.En renodling av statens roll bör bland annat ske genom en successivutförsäljning av statliga företag.En av statens viktigaste uppgifter är också att bedriva en ansvarsfullfinanspolitik som ger förutsättningar för stabila statsfinanser, låg inflationoch minskande statsskuld. Avbetalningar av statsskulden leder till minskanderänteutgifter för statsbudgeten och också till ökat förtroende försvensk ekonomi. En balanserad finanspolitik är en förutsättning för lågaräntor och på både kort och lång sikt för ett gott investeringsklimat. AttSverige står utanför EMU sedan starten innebär inte attkraven på finanspolitiken minskar.Kristdemokraternas mål när det gäller statsfinanserna framgår av budget-motionen.6 Kommunernas roll i näringspolitikenKommunerna har kommit att spela en betydande roll närdet gäller förutsättningarna för att bedriva företagsverksamhet på lokalnivå. finns ca 1 450 kommunala bolag som ägnar sig åt allt frånstädning, gym och skeppsmäkleri till fastighetsförvaltning ochskidanläggningar. Ofta konkurrerar de på marknader där det redan finnsprivata företag, vanligen drabbas just små tjänsteföretagare.År 1996 fick svenska skattebetalare skjuta till 2,2 miljarder för att räddakommunala förlustbolag. Vår uppfattning är att kommunerna ska ägna sig åtkärnuppgifterna, och inte driva affärsverksamhet och konkurrera ut privataföretagare med skattebetalarnas pengar. Påfallande ofta har dessutom dekommunala bolagen på ett eller annat sätt varit inblandade i de senaste årensåterkommande "politiska skandaler".Kristdemokraterna delar Småföretagsdelegationens syn att det behövs etthelhetsgrepp på denna fråga. Lagligheten i kommuners agerande påkonkurrensutsatta marknader måste utredas och preciseras. I princip börkommuner inte kunna agera på konkurrensutsatta marknader.7 Attityder till företagandeDen politiska attityden till företagare och företagande är inte minst viktigför att fler än ska känna att det är lönt att starta eller vidareutvecklaföretagsidéer eller verksamheter. har företagarefrån politiskt håll enbart betraktats som outtröttliga skatteobjekt. Intesällan har attityden varit att de flesta företagare nog är skattesmitare sombehöver klämmas åt genom fler och hårdare regler. Detta har lett fram ständigt växande regelskog och ett ständigt växande kontroll- ochuppgiftslämnarmaskineri.Om ska klara den framtida välfärden krävs det fler och nya företagsom vågar anställa och vidareutvecklas. Då måste också attityden frånpolitiskt håll förändras så att det blir högsta prioritet att förenkla ochutformaregler som berör företagare på ett betydligt bättre sätt än i dag.8 Konkurrens och avregleringEn viktig orsak till att placerar sig dåligt i den så kalladevälfärdsligan - vi ligger enligt de senaste undersökningarna på 17:e plats- är det höga prisläget, till följd av bristande konkurrens och delvisomfattande regleringar. Vi får enkelt uttryckt ut förhållandevis lite förvåra pengar. I debatten om vår ekonomiska utveckling fokuseras oftasthelt och hållet intresset till ökningstakten i BNP. Men minst lika viktigtär vad vi kan få ut av de pengar vi använder för privat och offentligkonsumtion. Marknadsekonomin förutsätter en effektivkonkurrenspolitik som förhindrar marknadsdelning, prissamverkan ochsom utövar fusionskontroll. Konkurrenspolitiken kan dämpaprisstegringstakten. Den svenska konkurrenspolitiken bör harmoniserasmed utvecklingen inom Europeiska unionen.Många indikationer finns på att en stor del av det potentiellanyföretagandet hindras av ett alltför omfattande regelverk. En ökadavreglering bör ske för att ge utrymme för konkurrens. börkonkurrenslagen skärpas och övervakningen bli effektivare. Monopol ocholigopol såväl privata som offentliga ska alltid motverkas. Avreglering börgå hand i hand med ökat personligt ansvar och ett etiskt riktigt handlande.Minskad yttre styrning och formella regler måste vägas upp av en personliginre etisk kompass och övertygelse, inom ramar som uppmuntrar denenskilde till arbete, sparande och ansvarstagande.8.1 Rättvis konkurrens mellan offentligt och privatKommuner och myndigheter bedriver i ökad utsträckningnäringsverksamhet på konkurrensmarknader. Exempel på detta ärtvätteritjänster, fastighetsskötsel, gym, städning, körkortsutbildning ochcatering. Detta pågår trots att kommunallagen i princip förbjuderkommuner och landsting att konkurrera på företagens marknader. Dettaär naturligtvis inte rimligt.Vi anser att kommunalt och statligt ägande bör avvecklas på marknaderdär privata företag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera och där intesociala eller hälsomässiga restriktioner motiverar ett offentligt ägande.Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn böridentifieras och avvecklas. Småföretagsdelegationens lista borde inlednings-vis genomföras. Kommunallagen bör ändras så att det blir lättare attfå prövat i domstol om näringsverksamhet strider mot lagen.8.2 Snedvridande företagsstödMånga småföretag har problem med att offentligt stöd i olika former gestill deras konkurrenter. I konkurrensverkets rapport - förslagför ökad tillväxt (1997:3) finns en rad exempel på kommuner som verkarkonkurrenssnedvridande. Det handlar om kommuner som gett penning-bidrag, gratis eller subventionerad arbetskraft, nedsatta lokalhyror m.m.Sådana stöd är inte tillåtna enligt kommunallagen, men förekommer ändåallt för ofta. Det är främst små företag som råkar illa ut. Det är väldigtsvårt att överklaga ett kommunalt beslut som innebär stöd till enkonkurrent. Om företaget som drabbas inte är kommunmedlem ikommunallagens mening är det omöjligt. Om beslutet om stöd tagits avett kommunalt bolag går det över huvud taget inte att överklaga.Kommunallagen bör ses över och det bör göras lättare för företag attöverklaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten börockså kunna prövas i domstol.8.3 bör få ökade resurser och en mer framträdande roll äni dag. Nya regeringsförslag bör granskas, inte bara utifrån ettsmåföretagsperspektiv, utan också utifrån ett konkurrensperspektiv.Konsumentombudsmannen bör i samarbete med ochKonkurrensrådet fungera som en konkurrenspolis, med uppgift att jaga ochuppmärksamma sektorer eller branscher med bristande konkurrens, ochsedan komma med förslag till hur konkurrensen kan förbättras.9 Näringslivspolitik för nya företagSmåföretagarens betydelse i svensk ekonomi har ökat och kommer attöka . Omkring 3 av 4 av de privata företagen i haringen anställd, vilket gör soloföretagaren till vanligasteföretagare. Det är därför angeläget att får ett mersmåföretagsvänligt klimat än . Det är i mindre företag som deflesta nya arbetstillfällen skapas. Det är avgörande för vår framtid att småföretag kan utvecklas och bli den breda bas av företag som krävs för attvår exportindustri ska kunna fungera i en ökad konkurrens och att det skagå att leva och försörja sig i hela vårt land. Därför är det oroande att seatt antalet nystartade företag har minskat.Nystartade företagTabell 1: (Näringsgren(SNI 92) 1997 1998 )Källa: SCBDe stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer avsin verksamhet till utlandet, medan de små och medelstora företagenstannar kvar i med sin verksamhet.9.1 Svenska företag behöver färre och enklare reglerAvregleringens betydelse för den framtida ekonomiska utvecklingen kanaldrig betonas för mycket. Under den borgerliga regeringen tillkalladesen särskild avregleringsdelegation med uppgift att driva påavregleringsarbetet samt föreslå förändringar som stärker konkurrensenoch ökar utrymmet för nyetableringar.Erfarenheterna från andra länder där avregleringsarbetet tas på allvar, somStorbritannien, , och visar att det krävs ett starktpolitiskt stöd från allra högsta nivå. Vi menar att statsministern ochfinansministern bör leda och politiskt ansvara för arbetet. Detta bör skegenom att en gemensam grupp bildas i statsrådsberedningen och , som initierar och följer avregleringsarbetet i departementetoch myndigheter. Gruppen bör föreslå modeller för hur arbetet skallbedrivas, bistå med kompetens etc. skall en redogörelse föravregleringsarbetet presenteras för . Varje departement och varjemyndighet bör vara ansvarig för rapportering till statsministern ochfinansministerns avregleringsgrupp.Småföretagsdelegationens rapport innehåller en lång rad förslag som är avsådan art att de dramatiskt skulle underlätta för småföretagen utan stats-finansiella kostnader. Samhällets kostnader för tillväxthämmande regler ärbetydande. Priset betalar medborgarna, främst i form av sämre levnads-standard och begränsad valfrihet. Det arbete för bättre och enklare regler sominleddes av den borgerliga regeringen måste skyndsamt återupptas.Regeringen har lovat att snabbt underlätta för företagarna genom attgenomföra Småföretagsdelegationens 71 förslag. kan vi konstatera attendast knappt hälften av Småföretagsdelegationens förslag på något sätt haråtgärdats trots återkommande löften från regeringen.Kristdemokraterna anser att de flesta av delegationens återstående förslagskyndsamt kan och bör genomföras. I det följande kapitlet presenteras en radkonkreta exempel och förslag för att förbättra för företagen när det gällerreglerförenklingar.9.2 SolnedgångsparagrafRegelverken som berör företagare upplevs som svåra att överblicka ochbegripa. En svensk företagare har ungefär 4 000 regler och cirka 20 000trycksidor att hålla reda på och tillkommer cirka 5 000 sidor medomarbetade eller nya regler. Den totala regelmängden som berörföretagare måste minska. anser att en så kalladsolnedgångsparagraf bör införas så att företagsregler som inte använts slopas om de inte är oumbärliga.9.3 Snabbare patentFrämjandet av innovationer är självfallet en viktig del av en politik förökad tillväxt. Många mindre företag skapas kring ett begränsat antalunika innovationer. är av stor betydelse för att skyddainnovationen som den utvecklas tekniskt ochkommersiellt. Detta har delvis tillgodosetts genom det samarbetsprojektPRV och RSV genomfört, men ytterligare, konkreta åtgärder behövs.9.4 Patentskydd för enklare uppfinningarLivscykeln för nya produkter blir allt kortare. I tolv av EU:s femtonmedlemsländer har man valt att möta behovet av ett snabbare, enklareoch billigare skydd för kortlivade produkter med ett särskiltbruksmönsterskydd. Ett enklare skydd för uppfinningar efter den modellsom förordas i bör utredas och därefterinföras i Sverige.9.5 Moms och uppbördsdeklarationDe nya skatteinbetalningsrutinerna har inneburit förenklingar. Däremothar andra regler förändrats och försämrats i den nya systemet.I det nya systemet med skattekonto är straffavgiften orimligt hög. Dendrabbar aktiebolag med , även om den månatliga deklarationenbara är försenad, och andra skatteskyldiga med . I vissa,enligt taxeringslagen 5 kap 5 § närmare angivna fall bestämsförseningsavgiften till fyra gånger nämnda belopp. Dessutom harförfallodagen ändrats när det gäller inbetalning av skatt, arbetsgivaravgifteroch moms, så att betalningen anses ha skett när pengarna kommit in påskattemyndighetens konto, och inte som tidigare den dag då betalning skeddei post eller bank. Detta har gjort att företagare nu även måste kalkylera medeventuella förseningar i postgången, helgdagar, klämdagar med mera.Kristdemokraterna vill mildra straffavgiften för försenad deklaration och haen översyn av vad som ska räknas som betalningsdag.9.6 Enklare allmänna försäkringarI dag belastas företagaren med mängder av administrativa frågor när tillexempel ett sjukfall klassas om till arbetsskada, eftersom beräknings-underlagen är olika. Många individer har också svårt att kontrollera att deverkligen har fått rätt ersättning. Utgångspunkten för en reformering börvara att ersättningsnivåerna hålls konstanta medan reglerna görs enklare.Ett enhetligt beräkningsunderlag i exempelvis sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen bör införas. Denna fråga bör behandlas i ett samlatgrepp för samordning och renodling av socialförsäkringssystemen.9.7 Enklare självdeklaration för företagareNästan ingen av landets cirka 700 000 egenföretagare klarar av attdeklarera på egen hand och tar hjälp av en expert samtlägger själv ned för att deklarera, enligt en undersökninggjord av . Problemen med självdeklarationen harsamband med de krav som ställs på bokföring och bokslut och denkrångliga utformningen av bland annat skattereglerna. Vidare framgår iundersökningen att egenföretagarens kostnad för att deklarera ligger på isnitt om den egna tidsåtgången också räknas in ochvärderas till /tim (lön + sociala avgifter). Motsvarandekostnad för den som lämnade förenklad deklaration utan tillägg var cirka150 kronor.Målet för ett förenklingsarbete är att en egenföretagare ska kunnadeklarera själv utan hjälp utifrån. Det bör också utredas en möjlighet förmindre företag att deklarera för längre perioder än i dag.9.8 Enklare kontakter med myndigheterMånga företagare upplever att myndigheter har dålig service och intefinns tillgängliga när de behövs. Det kan dessutom ta orimligt attfå ett ärende avgjort hos en myndighet. Myndigheterna bör på många hålländra attityden till företagare och i högre utsträckning betrakta dessa somsina kunder. Myndigheterna bör också kunna lämna bindande löften omhur det får ta att avgöra ett ärende.Kristdemokraterna anser att myndigheterna måste betrakta företagare somsina kunder och därmed anpassa servicenivå och "öppettider". Vidare börstatliga myndigheter och kommuner utse informationsansvariga kontakt-personer för företagen för att rätt kunna hänvisa den som söker information.Ett exempel på en bredare information till nyföretagare är Startlinjen vidNUTEK.Myndigheterna bör i sina årsredovisningar redovisa hur service- och infor-mationskraven klarats gentemot företagen när det gäller handläggningstider,väntetider i telefon osv.9.9 Informations- och samrådsplikt vid markarbetenMånga företagare har drabbats av att plötsligt få gatan utanför affärenuppgrävd av det lokala . För framför allt små butiker ellerserviceinrättningar i hyrda lokaler kan detta innebära ett ekonomisktavbräck. Småbutiker är ofta beroende av att kunderna enkelt kan se ochkliva in i lokalen, eftersom det ofta rör sig om oplanerade köp, därbekvämlighet och tillgänglighet är avgörande faktorer för försäljningen.Om företagarna fick möjlighet att samråda med dem som ska utföramarkarbetena skulle många av dessa problem kunna undvikas.Kommun eller annan som beslutar om trafikavstängningar, vägarbeteneller liknande bör åläggas samrådsplikt med de företagare som drabbas avingreppen.9.10 Förenkling av tullprocedurenHarmonisering av svenska lagar och regler med itullfrågor har lett till en mer komplex lagstiftning . Detta harfått återverkningar för både näringslivet och tulladministrationen.Reglerna för tullprocedurerna bör förenklas i sådan omfattning attsmåföretag normalt kan klara sina tullärenden utan konsulthjälp. I avvaktanpå att det europeiska regelverket förenklas, bör undvika merlångtgående anpassning av de nationella tullreglerna än vad den gällandeEG-rätten kräver.9.11 Marknadsanpassa regelverket för tolkningInvandringen har skapat behov av tolk- och översättningskompetens somkan medverka när myndigheter vill kommunicera med personer som harbristfälliga kunskaper i svenska. har denna kompetens byggts uppi offentlig regi. I takt med att verksamheten vuxit har emellertidutrymmet för privata företag ökat. Det är dock inte alltid sommyndigheter och kommuner anlitar dessa företag på lika villkor.Konkurrensverket anser att ett nytt och marknadsanpassat regelsystemför tolk- och översättningsverksamhet skulle underlätta etableringen avnya företag.Vi kristdemokrater anser att ett förslag till nytt och marknadsanpassatregelverk på området bör utredas.9.12 Konkurrenssnedvridande stödAlltför många småföretag har problem med offentligt stöd som ges tillderas konkurrenter. Stödet kan exempelvis ges inom ramen för denstatliga regionalpolitiken, arbetsmarknadspolitiken eller av kommuner.Det är främst småföretag som råkar illa ut. Det är mycket svårt för ettmindre företag att överklaga ett beslut om stöd till en konkurrent. Omföretaget som drabbas ekonomiskt inte är kommunmedlem ikommunallagens mening är det rent omöjligt. Kommunallagen bör sesöver i syfte att ge företag bättre möjligheter att överklaga kommunalabeslut och möjlighet att i domstol pröva kommunalt stöd. Annan änkommunmedlem bör få väcka talan i domstol i dessa frågor.9.13 Tillgång till riskkapitalÄven om finansiering inte har varit ett problem av högsta prioritet är detviktigt att det finns riskkapital, inte minst riskkapital för att finansieraprodukternas eller tjänsternas mycket tidiga utveckling. För attmöjliggöra och möta ett ökat nyföretagande och en utveckling avbefintliga företag måste tillgången på riskkapital öka. Speciellt måste deonoterade, mindre och nya företagens finansieringsbehov säkras. Det harframkommit i undersökningar att de företag som inte producerarmateriella varor har svårt att erhålla kapital för att finansiera sinaffärsidé. Detta är ett stort problem vilket framförallt missgynnarkvinnliga entreprenörer då majoriteten av de företag som startar uppinom exempelvis servicesektorn är kvinnor.Soliditeten, andelen eget kapital, i små företag är fortfarande sju till tioprocent lägre än i stora företag. Bland företag med 5-19 anställda har nästanhälften av företagen en soliditet . För företag med fler än200 anställda är motsvarande tal . Verksamhet i små företagbedöms generellt som mer riskfyllda. Särskilt kunskapsintensiv verksamhetpräglas av högt risktagande. Dessa företag äger inte sitt viktigaste kapital,kunskapen hos sina anställda, och har stor andel immateriella tillgångar. Justörre risk en verksamhet innehar desto högre måste soliditeten i företagetvara för att expansion och tillväxt ska kunna ske. Den låga soliditeten i desmå företagen måste, för att nyinvesteringar ska ske, kompenseras genom ettökat externt kapital; lån eller riskkapital.Bristen på kapital i små företag beror till stor del på att de och deras ägarevarit och är skattemässigt missgynnade jämfört med ägarna till stora företag.På grund av den lägre soliditeten har man haft svårt att få banklån,exempelvis för att finansiera marknadsföring av nya produkter. Därutöverhar de små företagen haft brist på ägarkapital, bland annat beroende på endålig marknad för placeringar i små och onoterade företag samt att det förprivatpersoner ofta tett sig mer lönsamt och riskfritt att spara sina pengar ibank eller obligationer. Den så kallade dubbelbeskattningen har också fåttnegativa konsekvenser för företagens riskkapitalförsörjning.9.14 Ta bort dubbelbeskattningenRisksparande ska inte beskattas hårdare än det helt riskfria banksparandetoch sparande i obligationer. Avkastningen på det riskbärande egnakapitalet i aktiebolag beskattas medan avkastningen påriskfritt sparande beskattas . En allvarlig effekt avdubbelbeskattningen är att vinster i företagen inte delas ut till de enskildaaktieägarna så att vinster kan strömma över till nya företag där de skullekunna skapa investeringar och nya jobb. Därmed försvåras det annarsnaturliga flödet från stagnerande företag och branscher till merframtidsinriktade.Dubbelbeskattningen blir också allt mer orimlig att upprätthålla på eninternationaliserad världsmarknad. Om företag ska välja förnyetableringar och om företag ska stanna kvar i landet krävs det attdubbelbeskattningen slopas.De senaste åren har den svenska börsen präglats av ett allt större utländsktägande. Detta är en konsekvens av en politik som gör att svenskar inte kanäga svenska företag på lika gynnsamma villkor som utländska ägare. Detta ärytterligare ett skäl till att slopa den svenska dubbelbeskattningen. Dubbel-beskattningen på utdelningar för fysiska personer måste slopas.9.15 Stimulera privatpersoner att investeraEn väl fungerande marknadsekonomi med god finansiering avsmåföretag behöver en stor andel privata finansiärer. Dessa är vanligtvismer riskvilliga än andra finansiärer, och är därför särskilt viktiga undertider med behov av strukturell förnyelse. Privata finansiärer är ofta merberedda att ta risker vid företagsetableringar, vilka innebär storainvesteringsrisker. Goda villkor för privat riskfinansiering i småföretag ärav dessa skäl viktiga.Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighettill skattereduktion (ett riskkapitalavdrag). Avdrag ska få göras mot inkomstav kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köpav aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten ska gällainvesteringar upp till en nivå av . Skattereduktionen skamedges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller enfond som gör de direkta investeringarna. Denna form möjliggör bättreriskspridning för enskilda investerare. Riskkapitalavdraget ska varapermanent. Avdragsrätten ska ses som en kompensation för den större riskdet innebär att köpa aktier i små, onoterade företag.Kristdemokraterna vill införa ett riskkapitalavdrag på investeringar upp till100 i onoterade bolag.9.16 Sparande bör uppmuntrasSparande framställs ibland som ett betydande problem och en avorsakerna till djupet i den ekonomiska krisen och den högaarbetslösheten. Detta är ett i grunden felaktigt synsätt.Kristdemokraternas syn på sparande kan härledas bland annat ur denkristdemokratiska förvaltarskapstanken. Sparande innebär i vidaremening ett avstående från konsumtion. Detta ger i sin tur utrymme förinvesteringar som kan öka produktiviteten och ge nya jobb.Att spara i missgynnas med gällande skatteregler. Det gör atthushållen får sämre möjligheter att bygga upp en buffert för oväntadeutgifter, eller för investeringar. Men det gör också att en allt större andelsparande sker utomlands. Den socialdemokratiska regeringen har genomolika förslag ytterligare skärpt beskattningen på olika former av sparande.Sparande behövs och ska premieras. Det enskilda sparandet är viktigt bådeur individens eget, liksom ur statens och kommunernas perspektiv. Detenskilda sparandet är av vikt även för svenskt näringsliv.