mot · GN02Ub445 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub445av Bjälkebring, ()Fritid och livskvalitetAtt arbetet har varit och är viktigt för människors livskvalitet har längevarit en sanning. Men hur är det med fritiden? Har fritiden någon somhelst betydelse för människors livskvalitet? De flesta kan nog svara ja påden frågan och presenterade yrkesmedicinska enhetenvid sina forskningsresultat från det s.k. vilka bekräftar detta. En av slutsatserna av MOA- projektet varatt de som mår bra på dagens arbetsmarknad är de som har en balansmellan arbete och fritid.Kan fritiden vara lika viktig som arbetet i formandet av det goda livet?Vilka slutsatser om forskningsprioriteringar får i så fall denna slutsats? Ivarje fall kan ingen påstå att det råder balans mellan forskningen om arbeteoch arbetslivet jämfört med forskning om fritiden och fritidslivet. Det finnsett klart behov av ökade insatser inom fritidsforskningen. Forskningen omfritiden är i mycket liten. Avsaknaden av en högskoleenhet som kanfungera som centrum för utvecklingsarbetet är en orsak. En annan orsak äratt det inte finns någon forskningsfond som har till uppdrag att stödja enfritidsvetenskaplig forskning. Därmed faller inte sällanforskningsansökningar inom fritidsforskning ofta utanför ramen förrespektive fonds uppdrag.1984 inrättades Forum för fritidsforskning på , entvärvetenskaplig organisation för utbyte mellan fritidsvetare i hela landet.Forumet arrangerade en seminarieserie om FoU inomfritidssektorn samt publicerade "Bulletin för fritidsforskning". Med stöd frånForskningsrådsnämnden (FRN) tog forumet fram en plan för uppbyggandetav en fritidsvetenskaplig forskning även i : Att forska om fritid,Fritidspolitiska studier nr 4, universitet.Behandlingen av rapporten belyser svårigheterna för nyaforskningsområden att få utvecklingsmedel. Den diskuterades i flera avFRN:s kommittéer, men ingen ansåg att området passade in. Ansökan omfortsatt stöd avslogs.I dag bedrivs den organiserade forskningen kring fritid av dels denkommunala idrottsförvaltningen i , dels ett privatforskningsinstitut (), som åtar siguppdragsforskning. Därutöver finns spridda forskare, forskargrupper,högskolelärare som till och från kommer in på området. lade denidrottspolitiska utredningen - SOU 1998:76, Idrott och motion för livet -förslag om bl.a. en förändring av stödet till idrottsforskning, som ihuvudsak kanaliseras via . Regeringen görföljande bedömning i sin idrottspolitiska proposition 1998/99:107:Den kunskap som idrottsforskningen genererar efterfrågas och används avsåväl den organiserade idrottsrörelsen som av skolan,pensionärsorganisationer och främjandeorganisationer. Regeringenåterkommer i en forskningspolitisk proposition till frågan omidrottsforskningens organisation.Inför framtiden ter det sig därför strategiskt viktigt att forskning påområden utanför den rena idrottsforskningen kommer till stånd. Områdenför fritidsvetenskapliga forskningsinsatser handlar om de äldres fritid.Hur skall vi få äldre att hålla sig fysiskt, kulturellt och socialt aktiva sålänge som möjligt? Ett annat område av stor ekonomisk betydelse ärfritidens möjligheter att generera nya arbeten och skapa ekonomisktillväxt. Den aspekten är sorgligt bortglömt i den allmänna debatten. I detpostindustriella samhället kommer vi att sträva efter upplevelser, vare signu dessa sker utom- eller inomhus i naturen eller i skapadeattraktionsanläggningar. Det här handlar framför allt om verksamheter imänniskors vardagsliv, på bostadsorten och i närmiljön, men även turismingår.Ett tredje viktigt forskningsområde är hälsosidan. Hur gör vi för att allamänniskor skall må bättre? Dagens folkhälsoforskning har dessvärre en starkslagsida åt ett defensivt preventivt tänkande. Det har gällt att få människorattinte hamna hos vårdsektorn. Ett fritidsvetenskapligt perspektiv ställer frågan:Hur får vi människor att bli starkare, friskare och lyckligare? Svaren på denfrågan kan också bygga en bas för en offensiv fritidspolitik.Utbildningsdepartementet bör därför i sin beredning av nästkommandeforskningspolitiska proposition inte begränsa sig till olika delar av fritiden,som idrott, turism m.m. I stället bör beredningsarbetet ta ett vidare och mergränsöverskridande grepp där människors fritid och sökande av ökadlivskvalitet tas med i bedömningen av hur framtida forskningspolitiskainsatser skall avvägas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning kring människors fritid ochlivskvalitet.Stockholm den 3 oktober 1999Charlotta L Bjälkebring (v)