mot · GM02Kr30 · 1999-05-25 00:00:00 — När myndigheten nu avses få ett tydligareuppdrag att följa upp målen med den nationella ungdomspolitiken är detviktigt att roll som en kompetent myndighet ochstödjande resurs för kommuner, ideella organisationer och andra somengagerar sig i ungdomsfrågor betonas. får aldrig agera såatt de ideella ungdomsorganisationerna eller enskilda initiativ hämmas.Vi kristdemokrater har inte några avvikande synpunkter på den revideringav myndighetens verksamhetsmål som regeringen nu vill göra, men anser attovanstående markering är viktig. Vidare kan det noteras att den nyauppgiften att följa upp och utvärdera de mål och delmål som riksdag ochregering bestämmer kan bli ett problem eftersom målen, som de nu är formu-lerade, är mycket vida och delmålen ännu inte preciserade.Ungdomspolitik fördemokrati, rättvisa ochframtidstroAllmänna utgångspunkterEn av den vuxna generationens viktigaste uppgifter är attskapa förutsättningar för ungdomar att känna framtidstrosom bygger på tilltro till den egna förmågan att påverka bådesin egen och samhällets utveckling. Det är därför ennödvändig utmaning att ge ungdomar möjlighet att engagerasig i samhällsarbetet. Det är viktigt att bygga de offentligainsatserna på lyhördhet och delaktighet när det gäller defrågor och verksamhetsformer som engagerar ungamänniskor. Den vuxna delen av befolkningen kan inteförvänta sig ansvar från ungdomar om inte de unga känneratt deras uppfattningar och åsikter tas på allvar.DemokratikommissionI propositionen föreslås att för SverigesUngdomsorganisationer (LSU) får ekonomiskt stöd för attgöra en fristående utredning om ungdomars möjligheter attpåverka såväl i sina egna miljöer som i större politiskasammanhang. är positiva till detta ochmenar att en sådan undersökning kan bidra till att vi får enbild av det faktiska inflytandet för ungdomar i olikaavseenden.I sammanhanget är det viktigt att beakta det utredningsarbete som pågårinom den statliga ram (SB 1997:01), där ungdomarsinflytande i den demokratiska processen analyseras. Samarbete bör etablerasmellan dessa utredningar så att LSU:s demokratikommission blir ett kom-plement till och andra utredningar som berör dettaområde.Demokrati i skolanDet är bra att regeringen inleder avsnittet om skoldemokratimed att tala om behovet av en gemensam värdegrund och avser att vidta åtgärder i syfte att stödja det lokalaarbetet med att tillämpa värdegrunden i praktiken.Kristdemokraterna ser dock en farhåga i att regeringen intenämner hur man vill utveckla den värdegrund som skolan,enligt läroplanen, skall bygga på.Kristdemokraterna har konsekvent arbetat för ett verkligt elevinflytande.Den elev som har inflytande över sin egen studiesituation är motiverad attlära sig och att fortsätta söka kunskap. Det handlar om att visa respekt förelevens integritet och människovärde. Det är en rättighet för varje elev att itakt med stigande ålder vara delaktig i det som berör honom eller hennesjälv. Att eleverna ges reella möjligheter till inflytande över det egnalärandet, genom att tillsammans med läraren planera undervisningensuppläggning, är därför av yttersta betydelse. Bara på så sätt kan skolan varaett mönster för ett demokratiskt arbetssätt. Elevernas formella inflytandegäller också skolan som organisation, där elevråden och elevskyddsombudenspelar en mycket viktig roll. Att ge eleverna inflytande och ansvar är detbästa sättet att utveckla deras känsla för demokratiska beslutsformer ochförmåga till ansvarstagande för gemensamma samhällsangelägenheter.Skolledare, lärare och övrig personal måste mer än ge elevernamöjlighet att utöva sina rättigheter och att öva sig i demokratiskt besluts-fattande. När det gäller demokratiinsatser inom skolan föreslår regeringen femområden inom vilka man särskilt vill uppmuntra ungdomars demokratiskaengagemang. Ett av dem gäller att sprida den försöksverksamhet som bedrivsmed lokala styrelser med elevmajoritet på gymnasieskolor. Kristdemokra-terna har tidigare avvisat förslaget om att eleverna ska utgöra majoritet igymnasieskolans styrelse. Även om ungdomarna på gymnasiet är betydligtmer mogna än högstadieelever, och i vissa fall hinner bli myndiga innan delämnar skolan, bör fortfarande vuxna ha det övergripande ansvaret förskolans styrning. Det är inte rimligt att kräva av eleverna att de ska ha etthelhetsgrepp över utbildningen medan de är mitt uppe i den. Däremot kan deoch ska de ingå som en viktig del i den beslutande processen. Vi vill motbakgrund av detta inte se någon spridning av den försöksverksamhet sombedrivits med elevmajoritet i skolstyrelserna innan en ordentlig utvärderinggjorts.Det är också viktigt att utformningen av elevinflytandet sker lokalt och attdetta sedan preciseras i kommunens skolplan och i arbetsplanen förrespektive skola. I regeringens proposition finns tendenser till att frångådenna princip. Detsamma gäller principen att läraren tillsammans med sinaelever är den som bestämmer utformningen av det praktiska skolarbetet. Detär viktigt att lärarna känner samhällets stöd och uppmuntran, inte uppleveratt statsmakterna fördömer deras arbete som odemokratiskt.Av de övriga förslag som framförs vill särskilt markerahur viktigt det är att de politiska ungdomsförbunden ges bättre möjligheteratt medverka i skolan och att anordnande av skolval uppmuntras. Mångaungdomar är engagerade i enskilda samhällsfrågor, t. ex. miljöfrågor,och det är självfallet viktigt att deras kunskaper och entusiasm inom dessaområden tas till vara. är det viktigt att vi uppmuntrar tillengagemang också när det gäller de bredare perspektiven som partipolitikenoftast handlar om. Ungdomsförbunden kan här fungera som brobyggare.Såsom regeringen har valt att formulera sig i propositionen kan det tolkassom att pengar till finansieringen av ett särskilt stöd till de politiskaungdomsförbundens verksamhet i skolorna ska tas inom ramen för denpågående satsningen på föreningsutveckling inom ungdomsorganisationerna.Kristdemokraterna vänder sig emot en sådan finansiering. Satsningen påföreningsutveckling får inte användas till att finansiera reguljär verksamhetinom de politiska ungdomsförbunden. Dessa pengar bör gå till att stödjaprojektverksamhet som syftar till att utveckla ungdomars egen organisering.Regeringen bör därför återkomma med förslag till annan finansiering dåverksamheten som de politiska ungdomsförbunden bedriver är viktig för dendemokratiska utvecklingen och också bör stödjas ekonomiskt.Kristdemokraterna vill i detta sammanhang också uppmärksamma språketsbetydelse för demokratin. Det är viktigt att vi ger alla barn och ungdomaroavsett förutsättningar goda kunskaper i det svenska språket. somvi får ord för tankar och känslor berikas vår kommunikativa förmåga, vierövrar ett språk. Brist på ord kan på detta sätt leda till missnöje ochfrustration. Ett språk är grunden för att kunna ta aktiv del i det samhälle vilever i och möjliggör också påverkan av dess utformning. På detta sätt ärspråket i sig nyckeln till det demokratiska samhällets fortbestånd. Det förockså vidare de värden, traditioner och normer som utgör en del av detkulturarv som vi alla delar.Slutligen finner vi det anmärkningsvärt att regeringen inte ärberedd att presentera några konkreta förslag när det gäller studentersinflytande i högskolan.UngdomsdelegationRegeringen avser att ersätta den nuvarande Barn- ochungdomsdelegationen med en ungdomsdelegation. Den nyadelegationen skall fungera som ett rådgivande organ tillregeringen och vara ett forum för ungdomarsinflytande och delaktighet i rikspolitiken. Kristdemokraternadelar regeringens uppfattning att det finns ett behov avdirektkommunikation med ungdomar och stödjer därför attdet inrättas någon form av ungdomsforum. Däremot anser videt olyckligt om Barn- och läggs nedeftersom den fyller en viktig funktion genom sin bredakompetens.Fler ungdomar i olika offentliga organRegeringen anser att insatser bör göras för att förbättraåldersspridningen i centrala myndigheters styrelser. Statistiköver åldersfördelningen inom statliga kommittéer ochutredningar skall redovisas och en kartläggning överålderssammansättningen i kommunala beslutsorgan initieras.Kristdemokraterna anser att det är positivt attrepresentativiteten diskuteras och att ungdomsperspektivensynliggörs. Det är viktigt att alla grupper i samhället oavsettålder, kön, etnisk bakgrund etc upplever att den politik somförs tar hänsyn till och visar förståelse för deras perspektiv.Det finns därför anledning att se till att sammansättningen avstyrelser görs utifrån sådana perspektiv. Det viktigaste ärdock inte den absoluta representativiteten utan att besluten ärförankrade hos de grupper som berörs.ÅldersgränserRegeringen tar i propositionen upp några för ungdomarviktiga åldersgränser. Den första gäller rätten att få rösta.Sedan 1974 får alla som senast valdagen fyllt rösta.Förlängningen av mandatperioden från tre till harinneburit att vissa ungdomar inte får rösta förrän de är 22 år.Den ungdomspolitiska kommittén, SOU 1997:71, föreslogdärför att rösträtten skall följa kalenderår och intefödelsedatum. Den utgångspunkten är förståelig. Det finnsdock starka skäl som talar för att rösträtt bör kopplas tillmyndighetsålder. Frågan är därför komplex och det är viktigtatt alla valtekniska frågor ses över i ett sammanhang.En annan åldersfråga där regeringen också avser att återkomma handlarom åldersgränser kopplade till kalenderår i de fall bestämmelserna tar siktepå s.k. kollektivt handlande. anser, i likhet med någraremissinstanser, att begreppet kollektivt handlande inte är ett entydigtbegrepp och därför måste preciseras.Utöver dessa åldersgränsfrågor vill regeringen ta initiativ till överlägg-ningar med restaurangbranschen i syfte att de differentierade åldersgränsernaför män och kvinnor avskaffas. delar regeringensuppfattning att det är diskriminerande med olika åldersgränser för kvinnoroch män när det gäller tillträde till restauranger och andra kommersiellanöjeslokaler. Problemen bör dock lösas på annat sätt än genom statligreglering.UngdomskanalenRegeringen föreslår att en särskild arena, Ungdomskanalen,inrättas på Internet . Denna är tänkt att fungerasom en samhällstjänst och allmän nyttighet med neutral,kvalitetssäkrad och målgruppsanpassad informationsamtidigt som den stimulerar ungdomars IT-användning.Även om syftet är vällovligt vänder vi oss mot initiativet.Det är viktigt att regering och myndigheter inser vilketkompetensområde de har. Rimligen är det inteUngdomsstyrelsens uppgift att inrätta och driva enungdomsportal där allt från samhällsinformation till chattaroch spel finns, vilket är projektets innehåll . Det ärviktigt att på sin egen hemsidatillhandahåller samhällsinformation och fakta om ungdomaroch deras livssituation. Myndigheten ska dock inte gå in ochkonkurrera med sajter som drivs av ideellaorganisationer och företag, vilket skulle kunna bli resultatetom projektet fullföljs enligt planerna.Insatser mot drogmissbrukI propositionen konstateras att attityderna till användning avdroger blivit allt mer liberala och att insatser som leder tillmetodutveckling inom behandling och rehabilitering av ungamissbrukare bör uppmärksammas. saknari detta tydliga formuleringar om det förebyggande arbetet.De överläggningar som föreslås med ,och ideella föreningar med avsikt att hittametoder för behandling och rehabilitering borde ocksåinnehålla samtal om hur man kan arbeta för att förebyggadrogmissbruk bland unga. De unga har själva på sittungdomsting uttryckt önskemål om att f.d. missbrukare ochföräldrar till missbrukare bör föreläsa ute på skolorna.Sådana initiativ bör uppmuntras exempelvis genom attUngdomsstyrelsen ges i uppdrag att organisera en sådanaktion. Det är också viktigt att arbetet ges kontinuitet. Detförebyggande ANT-arbetet var tidigare ett viktigtinstrument. Undersökningar från senare år visar dock attmånga tonåringar är missnöjda med den information de fåttom ANT.Kristdemokraterna vill i detta sammanhang särskilt uppmärksammaproblemet att barn och ungdomar i allt större utsträckning brukar alkoholregelbundet och i stora mängder. Regeringen pekar på hur viktigt det är attstärka unga människors vilja och förmåga att avstå från droger. Vi saknardock tydliga formuleringar kring vuxenansvaret. En åtgärd skulle kunna varaatt ungdomar tillsammans med vuxna själva skapar platser och tillfällen förnöje och umgänge utan alkohol. Något som borde vara självklart är också attrespektera förbudet mot langning. Kanske är det så att föräldrar, äldrekamrater och syskon behöver stöd för att säga nej? Om vi låter bli attengagera oss kan konsekvenserna bli förödande.Regeringen agerar med all rätt på den internationella arenan när det gälleranti-dopningsarbetet. I den senaste idrottspropositionen, 1998/99:107,markerades att idrott och motion är en folkhälsofråga och att dopning börbetraktas ur ett folkhälsoperspektiv. konstaterade därförmed förvåning att regeringen inte gav dopningslaboratoriet ochDopningsjouren större uppmärksamhet. Dopningslaboratoriet vid Huddingesjukhus är ackrediterat av och av högklass. Regeringen konstaterade visserligen att den verksamhet som bedrivsvid laboratoriet är viktig, men ville inte att ansvaret för verksamheten skulleomprövas. I stället utgick man från att polisen kommer att behövaköpa expertis för att analysera prover. På detta sätt räknar regeringen med attlaboratoriet kommer att finansieras. menar att detta är enallt för osäker lösning och vill inte riskera att laboratoriet tvingas stänga.Omregeringen menar allvar med sitt tal om en förstärkning av kampen motdopning borde den också verka aktivt för att hitta en permanent lösning fördopningslaboratoriet och Dopningsjouren. De formuleringar som finns iföreliggande proposition tyder på visst uppvaknande, men det råderfortfarande stor osäkerhet inför regeringens slutgiltiga ställningstagande,vilket vi anser är oacceptabelt.Kompetens och entreprenörskapI propositionen föreslås att bör få iuppdrag att, i samråd med och exportråd,analysera utvecklingen av den s.k. upplevelseindustrin.Syftet är att komma med förslag till insatser som kanuppmuntra ungdomars initiativ på detta område. Ansatsen ärviktig och riktig, särskilt när man beaktar det storaexportvärde som svensk musikindustri skapar.Men är det symptomatiskt att regeringen saknar den nödvändigahelhetssynen. Vad som behövs är en samlad arbetsmarknads- och närings-livspolitik där ungdomars intresse och engagemang sträcker sig längre än tillatt endast omfatta upplevelseindustrin. När det gäller entreprenörskap är detockså viktigt att vi medverkar till att ungdomar uppmuntras att starta egnaföretag. Det är viktigt att vi förmedlar en bredare syn på arbetet till våraungdomar än att arbete alltid innebär anställning hos någon annan.Ungdomar kan och skall uppmuntras att utnyttja sitt engagemang och sinkreativitet till att starta eget, oavsett inriktning.Skolan kan spela en viktig roll för att ge eleverna förståelse för företa-gandets roll och betydelse i samhället. har föreslagit attytterligare ett nationellt program med speciell inriktning på företagande ochentreprenörskap bör införas i gymnasieskolan. Folkhögskolor skulle kunnasatsa på kurser om företagande och om hur man startar eget företag.Folkhögskoleformen, som bland annat innebär stor frihet vid uppläggning avkurser, passar väl för denna typ av utbildning. Arbetsmarknadspolitiken bör iökad utsträckning uppmuntra till eget företagande. Även på universitets- ochhögskolenivå är det viktigt med kurser och utbildningar inriktade motföretagande och entreprenörskap.Förstärkt stöd till lokalungdomsverksamhetRegeringen nämner i tredje propositionen i rad att detframtida överskottet från spel på värdeautomater skalltillfalla det lokala föreningslivets barn- ochungdomsverksamhet. När 7 000 automater har placerats utberäknas detta ge . Av densumman bör enligt regeringen tillfallaungdomsorganisationerna. Resterande bör tillfallaidrottsrörelsens lokala barn- och ungdomsverksamhet.Kristdemokraterna vill i detta sammanhang påpeka attgrunden för de medel som frigörs för barn- ochungdomsverksamhet lades med det beslut somfyrpartiregeringen fattade i början av 1990-talet.Våren 1996 beslutade att ett system för vinstdelning mellanstaten och föreningslivet skulle införas. Denna vinstdelning skulle baseras påöverskottet från värdeautomaterna. har denna vinstdelning intekommit till stånd. I flera propositioner har regeringen menat attdet är angeläget att stärka föreningslivets lotteriverksamhet i förhållande tillde statliga intressena på spelmarknaden. Regeringen vill att en särskildutredning ska presentera förslag på hur föreningslivets ställning påspelmarknaden ska stärkas. Detta är onödigt. Förslagen finns redanpresenterade i flera utredningar. Istället bör en dialog inledasmellan regeringen och folkrörelserna om vinstdelningssystemet. Målet skavara att folkrörelsernas andel av spel- och lotterimarknaden stärks. Det ärockså viktigt i en sådan dialog att fördelningen mellan idrottsrörelsen ochövriga ungdomsorganisationer diskuteras. Den nu gällande regeln om 80/20-fördelningen är en rimlig utgångspunkt, men den skall inte betraktas som engång för alla given. Det kan finnas behov att ompröva den i framtiden.Ungdomspolitik ikommunerna m.m.Kristdemokraternas utgångspunkterFör är det glädjande att man i mångakommuner upplever sig ha goda erfarenheter av att bryta dettraditionella sektorstänkandet och arbeta med ungdomsfrågorutifrån en helhetssyn på ungdomars situation. Vår politikbygger på att beslut fattas så nära dem som berörs sommöjligt, och varje insats som kan göras för att göraungdomar mer direkt delaktiga i närmiljön är positiv. Vimåste emellertid arbeta vidare får att skapa ännu bättremöjligheter till engagemang och inflytande.Ungdomarnas situation i kommunerna handlar inte enbart om inflytandeutan också om hur mycket faktiska resurser som satsas på denna åldersgrupp.Många kommuners ekonomi har ställts inför storautmaningar. För att undersöka om det är barn och ungdomar som i förstahand får stå tillbaka när prioriteringar gjorts vill vi att en studie görs avkommunernas ekonomiska situation utifrån ungdomsperspektiv. I en sådanstudie bör även positiva exempel lyftas fram.I detta sammanhang vill vi också markera hur viktigt det är att regeringenföljer upp och noggrant beaktar det som framkommit i olika värderings-undersökningar. Det är viktigt att ungdomar känner att de synpunkter som deger uttryck för i sådana sammanhang inte bara blir pappersprodukter utanockså bidrar till faktisk politik.GenerationsperspektivI propositionen redovisar regeringen ett intressant initiativsom tagits av "Arbetsgruppen Kultur i hela landet" till enförstudie om generationsbokslut på kultur- ochfritidsområdena. Syftet är att utveckla en metod för attgranska hur resurserna till lokal kultur- ochfritidsverksamhet fördelas mellan olika generationer.Regeringen nämner emellertid inget om de slutsatser och förslag somGenerationsutredningen presenterade i sitt betänkande "Tillvarons trösklar -Ungdomars levnadsvillkor och framtidsutsikter" (SOU 1994:77). I denframgår att de olika generationerna följer liknande etableringsmönster.Skillnaderna står framförallt att finna i att etableringsprocessen för dagensungdomar tenderar att bli alltmer utdragen. Det framstår tydligt att ökadeutbildningskrav och en svårare arbetsmarknadssituation för många leder tilllåga inkomster under en relativt . Det är viktigt att se till desärskildavillkor som gäller för den ungdomsgeneration som upplevt omställningenfrån den utvecklingsoptimism som gällde under deras uppväxt till debetydligt kärvare förutsättningar som råder.Det är angeläget att finna instrument för att i alla beslut beakta genera-tionsaspekterna. För att bättre ska kunna beakta generations-aspekterna vid viktiga beslut är det nödvändigt att effekterna av de olikabesluten så långt det är möjligt redovisas vad avser fördelningen mellan olikagenerationer. Detta är särskilt viktigt när regeringen lämnar förslag rörandeinvesteringar, skatter eller transfereringar. Konkreta förslag till åtgärder idenna riktning bör regeringen utarbeta och återkomma till med.Studieförbunden och föreningslivetsbehov av lokalerStudieförbunden spelar en viktig roll för ungdomarskulturverksamhet lokalt. Ofta handlar det om olika typer avmusik- och teaterverksamhet där ungdomar kan få stöd tillprojekt. Eftersom studieförbunden kan erbjuda en flexibeloch fri verksamhetsform passar den både för organiseradeungdomar och ungdomar utan föreningsvana. Genomstudieförbundens verksamhet blir det möjligt för ungdomaratt kunna påverka sin livssituation och att skapa ettengagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Tyvärr hardet kommunala stödet till studieförbunden generellt settminskat. menar att det är angeläget attbetona betydelsen av fortsatta kommunala satsningar påstudieförbunden.Tillgången till lokaler är enligt regeringens bedömning av mycket storbetydelse för ungdomars möjlighet till fritids- och kulturaktiviteter. Ipropositionen föreslår därför regeringen att ska kartläggaföreningslivets tillgång till lokaler. Detta är märkligt av flera skäl. Så sentsom gjorde en utvärdering av ungdomsverksamhet iallmänna samlingslokaler. I den konstateras att ett stort antal ungdomarengageras i olika verksamheter i de allmänna samlingslokalerna i landet.Hösten 1998 föreslog regeringen trots detta i sitt budgetförslag attbidraget till allmänna samlingslokaler skulle upphöra. Genom kritik från enmajoritet i utskottet tvingades regeringen göra en omfördelning och enmindre summa anslogs till lokaler. Regeringen talar alltså med kluven tunga.Kristdemokraterna anser det viktigt att stöd ges till allmänna samlingslokalerinte minst på mindre orter och i glesbygd.Statens bidrag till barn- ochungdomsorganisationernaDe statliga bidragen till ungdomsorganisationernasverksamhet utgör en viktig del av ungdomspolitiken.Ungdomsstyrelsen fördelar det statliga bidraget tillungdoms-organisationerna. Alldeles har ett förslagom ett ändrat system för det statliga bidraget tillungdomsorganisationerna överlämnats frånUngdomsstyrelsen till regeringen. Målet med ett nyttbidragssystem är att underlätta förnyelsen och utvecklingenav organisationernas verksamhet och att öppna för att mindreoch nya organisationer ska kunna kvalificera sig för bidrag.Endast självständiga ungdomsorganisationer kommer att fåbidrag. Detta innebär bland annat attgenerationsövergripande organisationer går miste om fortsattstöd.På flera punkter måste också bidragssystemet tydliggöras. Ett område somkräver ett skyndsamt agerande gäller en del religiösa ungdomsorganisationersom hamnat i en sämre situation än vad som avsågs i regeringens proposition1993/94:135. De organisationer som avses har av ideologiska skäl ingetindividuellt medlemskap. fick dessa organisationer bidrag även förden faktor som utgår från antalet medlemmar, beräknat på antalet aktivamedlemmar eller på antalet döpta ungdomsmedlemmar. När regeringenföreslog en övergång till ett nytt bidragssystem betonades i propositionen attde religiösa ungdomsorganisationerna skulle få undantag från vissa regler pågrund av sina speciella medlemsvillkor. Men så blev i praktiken inte fallet.Eftersom den tolkning som gör inte står i överens-stämmelse med riksdagsbeslutet, anser vi att reglerna för bidragssystemet pådenna punkt måste tydliggöras.Precis som inom andra områden anser att statens rollska vara stödjande och inte styrande. När nu regeringen påstår sig vilja ta etthelhetsgrepp när det gäller ungdomspolitiken är det obegripligt att intebidragsfrågan berörs mer i propositionen. Regeringen bör därför skyndsamtåterkomma till med förslag till reviderade regler som tar hänsyntill olika organisationers arbetsformer.Internationellt arbeteMånga av regeringens resonemang när det gäller deinternationella frågorna handlar om EU. Inom EUbestämmer varje land själv om ungdomsfrågorna. Däremotfinns inom EU möjligheter att främja utvecklingen avungdoms- och ungdomsledarutbyte.