mot · GN02U646 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U646av Biörsmark, ()efter KosovokrigetInledningDet långa luftkriget om Kosovo blev kulmen oförmåga och/eller ovilja från omvärlden att sätta stopp förMilosevicregimens allt brutalare förtryck av den kosovoalbanskabefolkningsmajoriteten. Det är alldeles för tidigt att säga om det ocksåinnebär att utvecklingen på kommit närmare en mer varaktig ochfredlig lösning. På lång sikt torde en sådan lösning förutsätta att de bådaregimerna i och i ersätts med ett merdemokratiskt styre.Ända sedan 1989 upphävde Kosovos autonoma ställning irepubliken i federationen har det polisiära och militäraförtrycket successivt förvärrats. Hundratusentals kosovoalbaner har tvingatspå flykt - många av dem till olika stater i . Flyktingströmmarnahar vuxit trots att regeringarna i gjort allt för atthålladem tillbaka och, när detta inte lyckats, sökt tvinga regimen i att taemot dem som återsänts. De som flytt har överlämnats i händerna på demsom tvingat dem att fly.Under de första dagarna/veckorna och början av apriltvingades 700 000-800 000 kosovoalbaner iväg till grannländerna - främstAlbanien och - i en blixtsnabb och välplanerad etnisk folkför-drivningsaktion. Allt tal om att det var Natos flygbombningar somförorsakade flyktingkatastrofen bortser helt ifrån att Natos bombningar barablev en förevändning för att iscensätta en folkfördrivning som baraväntade på tillfälle att få starta. Det skedde på samma sätt underBosnienkrigets inledande veckor.Som en följd av kriget i Kosovo kommer såväl EU som Nato att underlång tid vara politiskt och resursmässigt djupt engagerat på Balkan.Omvärlden tvekade alldeles för länge inför att på allvar ta itu med denstorserbiska politik som regimen i bedrivit ,detta av oro för att det skulle leda till ett långt och omfattande militärt,politiskt och ekonomiskt åtagande. Som en följd av denna tvekan är man nuän mer engagerad på . Det är viktigt att denna insats fullföljs med denuthållighet som krävs för att medverka till en varaktig utveckling mot fredoch demokrati på hela Balkan.Det är viktigt för den säkerhetspolitiska stabiliteten att Natos engagemangpå inte blir en ursäkt för att slå av på takten i Natos utvidgning i Öst-och och inte minst i Baltikum.FN och internationell fred och säkerhetFN har genom anda och bokstav till huvuduppgift att främjafred och säkerhet i världen. Under det var säkerhetsrådetunder långa tider förhindrat att fylla sin uppgift p g a de fem permanentamedlemmarnas vetorätt. Med det slut kunde FN till slut fåmöjlighet att leva upp till sin roll som den globalt ansvariga för fred ochsäkerhet.Natos flygbombningar i kunde inte ske med FN-mandat, vilketär att beklaga. Ansvaret för detta åvilar helt och FolkrepublikenKina, som båda avsåg att inlägga sitt veto om frågan förts till beslut. Förbåda dessa icke demokratiska stater är vetorätten ett instrument att hävda enstormaktsställning i världen som de varken har demokratisk legitimitet ellerpolitisk och ekonomisk styrka att hävda på annat sätt. Priset för dessamissriktade stormaktsambitioner skulle kosovoalbanerna få betala.Att utvecklingen i Kosovo utgjorde ett hot mot internationell fred ochsäkerhet framgår av de två resolutioner som antog den 31mars (1160) och (1199) som en följd av den alltmer upp-trappade konflikten i Kosovo och framför allt de serbiska säkerhets-styrkornas framfart. I båda resolutionerna hänvisade säkerhetsrådet tillkapitel 7 i , som handlar om fredsframtvingande åtgärder.I har den kanske mest framgångsrika preventiva FN-insatsen (Unpredep) pågått . Trots att den varit avsedd att varatidsbegränsad har mandatet förlängts på nytt. , när barometernpekade på stormvarning i det angränsande Kosovo, förhindrade med sinvetorätt en förlängning av Unpredeps mandat, för att ville visa sittmissnöje med , som upptagit diplomatiska förbindelser medTaiwan. Nationell kinesisk prestige var viktigare än ett fortsatt bidrag tillsäkerhet i krutdurk på . En vetomakt som uppträder på detsättet lever inte upp till det ansvar som rollen som permanent medlem avsäkerhetsrådet förutsätter.Kinas oansvariga vetopolitik underströks ytterligare när krisen i Östtimorexploderade efter folkomröstningen . Så länge regimen iJakarta inte var beredd att tillåta FN-styrkor i för att skyddacivilbefolkningen mot den indonesisktrogna militian, avsåg att med sinvetomakt förhindra ett beslut i säkerhetsrådet. Först sedan främst sattden indonesiska ledningen under så starkt tryck att den medgav FN-trupp,blev den insats som satte stopp för terrorvågen i möjlig.Det förefaller mycket osannolikt att säkerhetsrådets permanenta med-lemmar skulle acceptera att vetorätten avskaffas. Den avsåg vid FN:stillkomst att garantera de permanenta medlemmarna att kunna förhindra FN-beslut riktade mot egna vitala säkerhetsintressen. Däremot var den aldrigavsedd att ge de permanenta medlemmarna ett instrument för att hävda sinroll som internationell stormakt. bör verka för att de permanentamedlemmarna av säkerhetsrådet upphör att missbruka sin vetorätt till attskydda förtryckarregimer mot FN-insatser till värn för grundläggandehumanitära värden.Svenska internationella insatser på BalkanDen svenska SFOR-styrkan i Bosnien utgjorde ett viktigt svenskt bidragför att på marken skapa förutsättningar för att Bosnien skall kunnaförverkliga den bräckliga Daytonfreden. Av budgetskäl beslutade densvenska regeringen tidigare att minska styrkans storlek. När det undersommaren 1999 efter blev aktuellt med ett svenskt bidragtill KFOR-styrkan i Kosovo, drogs SFOR-styrkan hem för att bidra tillfinansieringen av KFOR-insatsen. Det är klart oacceptabelt att denbegränsade SFOR-styrkan ställdes mot en KFOR-insats p g a snävasvenska budgetprioriteringar. har i särskild ordning föreslagitatt anslaget för internationella insatser ökas med föratt möjliggöra svenska insatser av samma omfattning som våra nordiskagrannars.De interna finansieringsdiskussionerna mellan å ena sidan Finans- ochFörsvarsdepartementen och å andra sidan Försvarsdepartementet ochFörsvarsmakten kom att få till följd att den svenska KFOR-styrkan kundekomma på plats först . Det skall ställas mot bakgrund avmålsättningen att den svenska snabbinsatsstyrkan skall kunna vara på platsinom efter beslut. I fallet KFOR rör det sig dessutom om en insatssom kunnat planeras . Det är därför helt oacceptabeltmed den tidsutdräkt som utplaceringen av den svenska KFOR-styrkan fick.KosovoKriget i Kosovo, den oerhörda folkfördrivningen samt den radikaliseringdetta medfört bland kosovoalbanerna har kraftigt undermineratlegitimiteten hos den inofficiella ledningen för kosovoalbanerna underIbrahim Rugova. Omvärldens oförmåga att ingripa till skydd förcivilbefolkningen i har medfört att det saknas politiskastrukturer av demokratisk karaktär. Den löst sammansatta och fögademokratiskt sinnade ledning utgör inte något att byggaen demokratisk utveckling i Kosovo på. Det kommer därför att krävas enlångvarig militär och politisk närvaro i Kosovo för att bidra till att skapaförutsättningar för att återskapa fungerande demokratiska strukturer.Det långa förtrycket av kosovoalbanerna och den intensifieradeetniska folkfördrivningen vårvintern 99 kan på intet sätt försvara deomfattande övergrepp som kvarvarande serber och romer i Kosovo utsattsför efter krigets slut. Romerna har under krigen på under 90-taletvarit mer utsatta än någon annan folkgrupp, men inte alls lyckats fångaomvärldens uppmärksamhet. Alla de stora folkgrupperna, inklusivekosovoalbanerna, utgör största folkgrupp i något politiskt område. Romernaär en illa sedd minoritet överallt på . bör i EU verka för attromernas svåra situation på uppmärksammas.UCK-gerillans militära och politiska ledning har ett utomordentligt stortansvar för att förutsättningar skapas så att alla som levde i Kosovo före krigetoch som vill fortsätta att leva där också kan göra det i fred och säkerhet iframtiden. Det internationella samfundets humanitära insats för Kosovo varen insats för att garantera alla invånare i Kosovo fred och säkerhet - inte föratt bana vägen för ett etniskt rent Kosovo.SerbienJugoslaviens sönderfall accelererade med den storserbiska politik somSlobodan bedrivit sedan han tog övermakten i . När upphävde Kosovos autonoma status1989 tog det etniska förtrycket mot den albanska majoritetsbefolkningenfart. Men beslutet innebar också att och Kroatienslutgiltigt bestämde sig för att bryta sig loss ur för attundkomma effekterna av storserbiska politik. På detta följdekriget i och därefter det utdragna kriget i Bosnien. har insiktsfulla bedömare varnat för att den verkligaurladdningen skulle komma i Kosovo.Krigen och omvärldens sanktioner mot har successivt brutitned vad som återstod av den serbiska ekonomin. är enpolitiskt och ekonomiskt utblottad nation under en i hög grad självförvålladinternationell isolering. Bara om människorna i tar sig sammanoch börjar vägen mot demokrati kan återta en plats i deneuropeiska gemenskapen - en förutsättning för att människorna där skallkunna påbörja en ekonomisk och politisk återuppbyggnad. Den vägen kanserberna bara anträda utan - aldrig med honom eller hans regim.EU bör ha beredskap att bistå det svårt sargade i dettapolitiska och ekonomiska återuppbyggnadsarbete, men det förutsätter attserberna själva väljer en väg mot fred och demokrati - utan . Dendemokratiska oppositionen mot är fortfarande svag och splittrad.Även NGO:er har anledning att söka vägar att stödja en framväxt av ett civiltoch demokratiskt samhälle i Jugoslavien.MontenegroMontenegro utgör tillsammans med de två delrepublikerna i detkvarvarande . Efter Daytonfreden har den politiskaledningen i strävat efter en utveckling mot politiska ochekonomiska reformer som skulle kunna bana väg mot en ökad integrationi . Detta har lett till allt större motsättningar medMilosevicregimen i . Under valde attställa sig utanför och att trots de betydande politiska och militära riskernalåta flyktingar från Kosovo få en tillflykt i . P g a denjugoslaviska försvarsmaktens omfattande militära installationer också iMontenegro, utsattes också för Natos luftbombningar.Riskerna är betydande att i ett trängt läge söker destabiliseraeller rent av göra sig av med den folkvalda ledningen i . Sverigeoch EU bör intensifiera samarbetet med , för att på så sättunderstödja en utveckling mot fortsatta politiska och ekonomiska reformeroch en alltmer intensifierad integration i den europeiska gemenskapen.BosnienDaytonfreden byggde på att omvärlden tvingade den bosniska ledningenatt acceptera de fakta som skapats på marken under 3 1/blodigt krigsom en följd av det serbiska angreppet och de kroatiskasträvandena att ta för sig av det sönderfallande bestämmelser om uppbygganden av den bosniskafederationen byggde framför allt på att hundratusentals människor somtvingats på flykt under den etniska rensningen skulle kunna återvändahem och att de ansvariga för krigsförbrytelserna skulle gripas och åtalas.De allmänna val som avhållits har alla byggt påden faktiska etniska uppdelning som Daytonfredens konstruktion byggdepå. Det är därför föga förvånande att så få framsteg gjorts ifredsprocessen i Bosnien.Trots att den höge representanten för Bosnien - först och sedanCarlos Westendorp - nått framgång i sina strävanden att skapa en gemensamflagga, en gemensam passhandling och en gemensam bilregistreringsskylt förfederationen återstår i allt väsentligt att uppfylla de viktigaförutsättningarnaför fred i Bosnien. Ingenstans på kan förutsättningar för varaktigfredlig samlevnad skapas om inte alla ansvariga för krigsförbrytelser ställstill ansvar och alla som tvingats på flykt har möjlighet att om de så önskaråtervända hem. Det gäller bosnier, serber, kroater, albaner, romer etc.KroatienTillsammans med regimen i utgör regimen iZagreb det största hotet mot en utveckling mot demokrati och fredligsamlevnad på . Behandlingen av den serbiska minoriteten iKroatien samt oviljan att låta de krajinaserber som tvingades fly införden kroatiska offensiven sensommaren 1995 utgör ett av de viktigastehindren mot försoning på . Till detta kommer de fortsattakroatiska ambitionerna i de kroatdominerade områdena i Bosnien. Det ärviktigt att de ansvariga också högst upp på kroatisk sida ställs till ansvarför de krigsförbrytelser som begåtts.Trots att valde att låta bli medlem har bristerna i detdemokratiska systemet och särskilt inskränkningarna i massmediafrihetenfortsatt. Möjligheterna för den demokratiska oppositionen att göra siggällande inför de kommande parlamentsvalen och det annalkandepresidentvalet är därför fortsatt starkt begränsade. EU och måstemer kraftfullt verka för att också inlemmas i en demokratiskutveckling på Balkan.AlbanienKriget i Kosovo och den omfattande flyktingströmmen in i Albaniensatte den albanska statsbildningens grundläggande svagheter iblixtbelysning. Från att under den kommunistiska envåldshärskarenEnver Hodja ha varit mest totalitära stat är efter 90-talets upprepade politiska och ekonomiska kriser trots en i fleraavseenden kvalificerad och ambitiös ny ledning en statsbildning nästanenbart på pappret. Svartabörsekonomin, korruptionen och denslumpmässiga säkerheten kontrolleras i av helt andra krafter,vilket förstärkts av följderna av kriget i Kosovo.Det är viktigt att i detta sammanhang uttrycka en uppskattning över denberedvillighet som stora delar av det albanska folket visade att trots mycketbegränsade resurser härbärgera hundratusentals flyktingar. Uppbyggnaden avett fungerande politiskt och ekonomiskt samhälle i kommer att talång tid, men är en viktig förutsättning för att kunna skapa varaktig fred ochstabilitet på Balkan.MakedonienVid sidan av drabbades hårdast av flyktingvågenfrån Kosovo. Till skillnad från det etniskt homogena utgör detetniskt splittrade en ömtålig statsbildning. Trots mycketsvåra ekonomiska och social påfrestningar som en följd av FN-sanktionerna mot den för viktigaste ekonomiska partnernJugoslavien och omvärldens handlingsförlamning inför den grekiskautpressningen inom EU mot ett internationellt erkännande avMakedonien, var landet före på väg mot att kunna lösa uppett antal knutar i förhållandet mellan den makedonska majoriteten ochden starka albanska minoriteten.Förutom den enorma anspänningen på mycket begränsade resurser iMakedonien utgjorde risken för att hundratusentals kosovoalbanskaflyktingar skulle bli kvar i ett allvarligt hot mot den etniskabalansen i landet. De flesta makedoner har släktingar och vänner iJugoslavien. Natos bombningar och risken för serbiska repressalier motMakedonien, som upplät sitt territorium till markförband från Nato, gjordeatt luftkriget mot blev en större påfrestning för änför någon annan av grannstaterna.Sverige bör inom EU verka för att inte kommer i skymundanutan ges särskilt utrymme i det internationella bistånds- och stabilitets-samarbetet på . Detta är annars lätt hänt, så länge trotsde mycket svåra påfrestningarna på ett anmärkningsvärt gott sätt lyckasbevara den interna balansen och stabliteten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en omfattande och varaktiginternationell insats för att skapa förutsättningar för varaktigdemokrati och fredlig samlevnad på ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den fortsatta Natoutvidgningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vetopolitiken i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenska internationella insatser påBalkan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att uppmärksamma romernas utsattaställning på ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att alla som bodde i Kosovo före krigetskall ges möjlighet att fortsätta att leva i Kosovo i fred ochsäkerhet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förutsättningarna för en demokratiskutveckling i ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till i dess strävandenmot fortsatta politiska och ekonomiska reformer och ökateuropeiskt samarbete,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förutsättningarna för demokrati ochfredlig samlevnad i Bosnien,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten för alla som tvingats fly underkrigen på att oavsett etnisk tillhörighet kunnaåtervända hem,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvecklingen i ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till långsiktig uppbyggnad avAlbanien,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att särskilt uppmärksamma behovet avstöd till och samarbete med Makedonien.Stockholm den 5 oktober 1999Karl-Göran Biörsmark (fp)()()