mot · GN02Sk666 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk666av , ()Saldopåverkande avvikelser gällande pensionerI proposition 1999/2000:1 utgiftsområde 11 s. 16 finns ett avsnitt medrubriken . Avsnittet handlar om olika skatte-regler. Anledningen till att det har tagits upp under "Ekonomisk trygghetvid ålderdom" motiveras på följande sätt:Samhällets stöd inom utgiftsområde 11 redovisas i huvudsak som anslag påstatsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av det stöd som redovisas via anslagfinns dock även stöd på statssbudgetens inkomstsida i form av särregler iskattelagstiftningen. Detta stöd brukar betecknas som saldopåverkandeskatteavvikelser. Skatteförmånerna kan vara motiverade av fördelnings-politiska eller andra skäl. Om en sådan förmån på inkomstsidan slopas, lederdetta till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn.Resonemanget i propositionen är anmärkningsvärt från en radsynpunkter.Vad som i klartext sägs är att i princip tillhör alla inkomster och alltsparande staten - den offentliga sektorn. Genom olika åtgärder i transfe-rerings- och skattesystem fördelas sedan dessa medel ut till medborgarna.Ett sådant synsätt strider mot grundläggande värderingar i ett västerländskrättssamhälle. Individen äger sin kropp, sin arbetskraft och de materiella ochimmateriella tillgångar som är ett utflöde av detta. Om motsatsen gälldeskulle vi leva i ett slavsamhälle, vilket vi inte gör och ingen hävdar att vigör.Formuleringarna och motiveringarna på sidan16 i budgetens utgiftsområde11 bygger antagligen på ett slarvigt och grumligt tänkande.I princip är det två typer av transfereringar som behandlas under utgifts-område 11, dels skattefinansierade stöd till personer som haft lågintjäningsförmåga under den ålder som anses tillhöra den yrkesverksamma.Stödet motiveras med solidaritet med de sämst ställda, och skattekollektivethar ansetts böra bära dessa kostnader. Den andra typen av transfereringar ärden som gäller ATP-systemet och det reformerade ålderspensionssystemet.Här överförs inkomster under en individs livstid. Inkomstöverföringen gällerprincipiellt inte en fördelning av inkomster mellan olika individer. ATP-systemet har på grund av 15/30-regeln oavsiktligt lett till en relativtprinciplös överföring av vissa medel mellan olika individer. Detta problemfinns inte i det nya pensionssystemet. Staten kräver att viss del av lönenrespektive inkomster för egenföretagare obligatoriskt avsätts till pension.Motivet är att undvika att vissa hushåll genom kortsiktig planering skalluppträda som "fripassagerare" på skattekollektivets bekostnad, när de intelängre kan försörja sig.Principen i det allmänna pensionssystemet är att den för pensionsändamålinnehållna lönen sparas respektive ger upphov till en pensionsfordran, sombeskattas först när den faller ut som pension. Detta gäller också denkapitalavkastning som genereras i premiereservsystemet inom det allmännapensionssystemet. Arbetsgivaravgifter av annat slag utgår självklart inteheller på de lönedelar som innehålls för pensionsändamål. I ett logisktuppbyggt skattesystem skall samma inkomster inte beskattas flera gånger.Av denna anledning utgår inte heller arbetsgivaravgifter på avsättningar tilldet allmänna pensionssystemet.Vid avsättningar till privata pensionsförsäkringar och avtalsförsäkringarbör motsvarande regler gälla. Avsättningarna är avdragsgilla vid beskatt-ningen antingen hos arbetsgivaren eller hos den enskilde löntagaren.Pensionerna beskattas sedan hos den som lyfter dem. Att marginalskatternakan vara olika vid avsättningstillfället och ett senare tillfälle säger sigsjälvt.Ingen kan förutse hur en framtida beskattning ser ut. Inflationen kan minska avsättningarnas värde. Inflationen äratt jämföra med en skatt. Denna kan inte kompenseras i efterhand.Vid skatteomläggningen 1990 bröts mot de nu nämnda grundläggandeprinciperna och viss beskattning infördes på avsättningar till avtalspensioner,pensionsstiftelser och på pensionssparande. Motiveringen för dessa föränd-ringar var krystade. Syftet var endast kameralt. Skatteöverenskommelsen1990 var en skatteomläggning och plus och minus i skattekalkylen skulle gåjämnt ut.De problem som skapades framgår klart av den nu nämnda diskussionen.Vad som borde eftersträvas är en återgång till skattemässig symmetri vadgäller beskattning och avsättningar till pensioner. Den särskilda löneskattenoch avkastningsskatten bör avskaffas. Att rätta till den här typen av princip-fel är ofta svårt och måste ta tid. Vad som måste krävas nu är att regeringengör upp en tidsplan för utfasningen av den här typen av skatter som intepassar in i ett logiskt och konsekvent uppbyggt skattesystem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om löne- och avkastningsskatterna och detprincipiella resonemang som behandlas under Saldopåverkandeavvikelser, proposition 1999/2000:1 utgiftsområde 11 s. 16.Stockholm den 2 oktober 1999Margit ()