mot · GN02K7 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K7av Vallius, ()med anledning av prop. 1998/99:143 Nationella minoriteter i SverigeFolkhögskolorna viktiga kulturella centrum förnationella minoriteterMinoritetsspråkskommittén "Steg mot en minoritetspolitik" SOU1997:192 betonar folkbildningens betydelse för minoritetsspråken. Kom-mittén ansåg det vara angeläget för att konvention förlandsdels- och minoritetsspråk skall kunna uppfyllas att staten skapargoda förutsättningar för att folkhögskolor för minoritetsgrupper skallkunna startas och drivas vidare. Folkhögskolor i vilka huvudmannaskapetinnehas av minoriteterna själva kan enligt kommittén medverka till attflera av konventionens krav uppfylls när det gäller stöd för bådelandsdels- och minoritetsspråken samt den kultur de är en del av.Folkhögskolorna med särskild inrikning på samiska, finska ochtornedalsfinska utgör en viktig bas för utbildning för vuxna i attläsa och skriva språken. Vid sidan av detta har skolorna kommit att utvecklastill viktiga kulturella och intellektuella centrum för respektive minoritet.Därför bör minoritetsfolkhögskolor få möjligheter att, utöver det ordinariestatsbidraget, kunna söka ekonomiskt stöd för kulturell verksamhet.I en situation där de ekonomiska ramarna för minoriteterna har varit snävaoch i vissa fall skurits ned är det av vikt för minoriteterna att ha egnainstitutioner, vilka enbart genom sin existens är garanti för kontinuitet.Minoritetsspråkskommittén föreslog en uppbyggnad och en långsiktigutveckling av folkhögskolor med utbildning i och på minoritets- och lands-delsspråken. Undervisningen i den historiska kultur som hänger sammanmed språken kan äga rum på minst en folkhögskola för vart och ett avminoritetsspråken.Regeringen föreslår i propositionen angående folkbildning att i sina utredningar bör beakta behovet av att kartlägga i vilkenutsträckning som dessa minoritetsspråksgrupper deltar i folkbildnings-verksamhet samt vilka ytterligare insatser som folkbildningen anser kanbehöva vidtas.Folkhögskolorna för respektive nationell minoritetsgrupp förutom folk-högskolan i erhåller statsbidrag med samma premisser som deövriga svenska folkhögskolorna. Detta bidrag används i skolorna i förstahand till anordnande av bildningsverksamhet. Medan det extra uppdraget förminoritetsfolkhögskolor handlar om att dessa, förutom sin gängse bildnings-karaktär, skall få möjlighet att utvecklas till kulturella centrum förrespektiveminoritet. För att klara av denna nya uppgift är skolorna i behov av extrastöd, vilket rimligen bör ges av staten och inte Folkbildningsrådet.Regeringen anser i propositionen att genom nuvarande statsbidragssystemhar man möjlighet att erbjuda minoritetsgrupperna bildning i både språk ochhistoria.Det är också viktigt att folhögskolorna i minoritetsspåk ges bra förut-sättningar till samarbete för att på bästa möjliga sätt tillgodose behoven ochkunna sprida sina resurser där behovet är störst. När det gäller tornedals-finska föreslår vi att den nationella minoriteten bör ges möjlighet att startaegen folkhögskoleverksamhet.De sverigefinska folkhögskolorna bedriver verksamhet även för den andraföreslagna nationella minoritetsspråksgruppen - de finskspråkiga romerna.Den gruppen är en av de lägst utbildade grupper i vårt samhälle som förnärvarande har speciella behov att kunna tillgodose sitt utbildningsbehov.Axevalla folkhögskola bedriver undervisning för denna romanigrupp i sinfilial i . Dit söker finska romer bl.a. från ochtrycket på att få undervisning på grundskole- och gymnasienivå är hårt. I höstkunde folkhögskolans filial ta emot 17 elever mot ca 50 sökande.Att bedriva undervisning för denna grupp romanielever ställer andravillkor jämfört med andra språkgrupper. Till exempel har skolan en storsocial betydelse som studierna bedrivs . För romani-gruppen kan man inte bedriva undervisning på internat. De pendlar dagligenlånga sträckor mellan bostads- och studieorten, vilket också ställer störrekrav. Ett alternativ som efterfrågas av eleverna är extern undervisning imindre grupper i olika kommuner som ansvarar för.Det är viktigt att man undersöker behovet av undervisning avromanielever så att alla som vill åtminstone kan få en grundskoleutbildningför att sedan söka sig till arbetsmarknaden, eftersom arbetslösheten blandromer i är hög och utbildningen är den enda vägen till ett drägligt livutan socialbidrag.Vi anser att den romska minoriteten antingen själv eller i samverkan mednågon eller några folkhögskolor bör få möjlighet att starta egen folkhög-skoleverksamhet. Vi föreslår också med hänsyn till den finska minoritets-gruppens storlek och spridning över hela landet att tre folkhögskolor -fhs, fhs och Finska fhs i - i budgetsamman-hang erhåller ekonomiskt stöd för sin verksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om minoritetsfolkhögskolorna och garanteratekonomiskt stöd för deras verksamhet som kulturella centrum förlandsdelsspråks- och minoritetsspråksgrupperna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkhögskoleundervisning för finska romer iSverige.Stockholm den 16 september 1999Paavo Vallius (s)()()()()