mot · GN02Ju907 · 1999-10-05 00:00:00 — Organisationen bör vara flexibeloch utgå från de behov som föreligger.Regeringen har vid tidigare tillfällen uttalat att kampen mot ekonomiskbrottslighet måste intensifieras. I regeringens skrivelse 1994/95:217 Samladeåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten sägs: "Vid utarbetandet av nylagstiftning måste ekobrottsaspekten för framtiden väga in på ett merakonsekvent och medvetet sätt än . Det måste vara ett naturligt inslag ilagstiftningsarbetet att göra en konsekvensanalys när det gäller exempelvisom reglerna är lätta att kringgå i brottsligt syfte eller om överträdelser kanupptäckas och beivras med rimliga insatser." Dessa intentioner återfinnstyvärr inte i regeringens förslag beträffande ny bokföringslag. Riksåklagarenhar uttalat att förslaget inte i tillräcklig omfattning beaktar samhällets behovav kontrollmöjligheter. Statsåklagaren för speciella mål har hävdat att deföreslagna reglerna inte torde kunna ligga till grund för utdömande av ansvarför bokföringsbrott. Kriminaltekniska problem uppstår när kontroller somidag är möjliga att utföra inte ännu kan göras i den nya tekniken. Polisensutredningsarbete blir härigenom lidande. Liknande kritik har även framförts imedierna från strategiska sektor. Ekobrottsmyndighetenanser att propositionen i alltför stor utsträckning tillgodoser företagens ochbokförarens önskemål om förenklingar och möjligheter att anpassa sin redo-visning som de finner lämpligt, medan det allmännas och andras intresse avkontrollmöjligheter fått stå tillbaka utan någon motivering. De skriver i sittremissyttrande att förslaget bör arbetas om och kompletteras med en djupanalys av behovet av en ny lag samt konsekvenserna av en förändring avnuvarande lag.Kristdemokraterna menar att kritik måste tas påallvar. Regler som styr ett företags verksamhet måste utformas så att möjlig-het att utföra ekonomiska brott minimeras. Den ekonomiska brottslighetensnedvrider konkurrensen och hotar det demokratiska samhället. Omden tekniska utvecklingen inte ännu kan tillgodose de krav på säkerhet sombör ställas i dessa sammanhang kan lagförslag av den karaktär regeringenlagt fram få förödande konsekvenser. En fungerande ekobrottsmyndighet ärverkningslös utan en tillämpbar och i verkligheten förankrad lagstiftning.Allvarlig miljöbrottslighetKristdemokraterna har tidigare motionerat om vikten av attallvarliga miljöbrott ses som en del av den ekonomiskabrottsligheten och därför ska handhas avEkobrottsmyndigheten. Vi har också krävt att ska utreda så kallade citesbrott. Citesbrott, detvill säga brott som rör handel med växter och djur, är idagmycket svåra att upptäcka. En snårig och ofullständig svensklagstiftning samt bristande utredningsresurser försvårarlagföringen ytterligare.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att Ekobrottsmyndighetenenbart ska utreda miljöbrott när det finns ett samband mellan ekonomiskbrottslighet och miljöbrottslighet. Vi menar att bekämpandet av citesbrottoch allvarliga miljöbrott kräver en utpräglad kompetens och en avanceradorganisationsstruktur. Internationellt samarbete på hög nivå är ofta enförutsättning för att kunna utreda och bekämpa dessa brott. Det vore därförnaturligt för den nya ekobrottsmyndigheten att också handlägga ärenden somrör citesbrott och allvarliga miljöbrott.DomstolsväsendetI vårt demokratiska samhälle är domstolarnas rättskipandeverksamhet mycket viktig. Domstolarnas uppgift är atthandlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivtsätt och avkunna dom inom rimlig tid. Ett rättssamhällekräver fungerande domstolar.Regeringen anser att domstolarna levt över sina tillgångar. Därför harDomstolsverket ålagt domstolarna att spara ,vilket innebär en bantning på . Högsta domstolens ordförande ärmycket kritisk och har karakteriserat den situation som kommer att uppståsom katastrofal. Samtliga hovrättspresidenter har uppvaktat justitieministernoch uttryckt sin oro. Enskilda domare har också reagerat mycket starkt.Utöver att domstolsväsendet skärs ner innebär också regeringens agerande attde mindre tingsrätternas fortbestånd äventyras. Flera små tingsrätter harerhållit så magra anslag att verksamheten knappast kan fortgå. Flera domarevågar inte gå i pension eftersom deras tjänster inte tillsätts på nytt ochdomstolens fortsatta existens härmed äventyras. På andra orter har en lagmanfått ta över ansvaret för flera tingsrätter. Regeringen har, med hjälp av en radolika åtgärder, på så sätt skapat förutsättningar för att lägga ned de mindretingsrätterna. En reform man inte lyckats med på demokratisk väg.Domstolskommittén som hade i uppgift att minska landets 97 tingsrätter till43 mötte så starkt motstånd ute i landet att regeringen fick dra tillbakakommitténs direktiv. motsvarar den aktuella bantningen på cirka 10procent ungefär lika mycket pengar som enligt skullekunna sparas in genom att minska antalet tingsrätter till 53. Regeringen harfunnit nya vägar att driva igenom sina nedläggningsförslag, vilka vi är starktkritiska mot. regleras antalet tingsrätter och platsen för var en tingsrättska vara förlagd i förordning. anser att dessa frågor skaregleras i lag.Kristdemokraterna menar att läget är allvarligt inom domstolsväsendet.Regeringen satsar på detta område. Av dessamedel går till avvecklingen av verksamheten vid deallmänna advokatbyråerna. För att komma tillrätta med domstolarnas besvär-liga situation bör anslagsområdet tilldelas ytterligare medel. Kristdemo-kraterna tilldelar därför, för , domstolsväsendet 40 miljoner kronorutöver regeringens förslag.Inskrivningsmyndigheter ochbouppteckningsverksamhetAttackerna mot de små tingsrätterna fortsätter. I regeringensproposition föreslås nu att inskrivningsverksamhetenkoncentreras till sju inskrivningsmyndigheter och attbouppteckningsverksamheten överförs till . anser inte att dessa förslagär lämpliga. finns 91 inskrivningsmyndigheter i landet. När frågan varaktuell 1997 beräknades en omläggning av inskrivningsmyndighetensverksamhet till lantmäteriet kosta . Vi anser attinskrivningsmyndigheterna även fortsättningsvis ska knytas till tingsrätterna.Vi vill inte att arbetet ska koncentreras till sju enheter utan ser den härverksamheten som en god service till medborgarna. Vi anser inte heller attbouppteckningsverksamheten ska överföras till Skattemyndigheten.Att inskränka antalet tingsrätter som har inskrivningsmyndigheter och attöverföra inregistrering av bouppteckningar till skattemyndigheterna är integodtagbara förslag. Verksamheterna fungerar väl och innefattar ettvärdefullt inslag som underlag för tingsrätternas kompetens. Uppgifternasköts på ett kvalificerat och kompetent sätt med inslag av närhet ochtillgänglighet till gagn för den rättssökande allmänheten. Därutöver skaparförfarandet en stor tilltro till domstolarnas verksamhet.Huvudfrågor för ett framtidadomstolsväsendeRent allmänt gäller att domstolarnas dömande verksamhetinte sker tillräckligt snabbt. Genomströmningstiden av måloch ärenden måste ökas märkbart. Kvaliteten påavgörandena kan även i vissa fall ifrågasättas. Det är viktigtatt framhålla att en utvecklad stat alltid måste ha ekonomi föratt upprätthålla ett väl fungerande domstolsväsende som ärett oavvisligt inslag i en rättsstat. Att skipa rätt kräver tid föröverväganden, vilket kommer till uttryck i den gamladomarregeln "Domaren skall icke vara för hastig till attdöma, förrän han saken väl begrundat haver, ty en hastigdom är sällan god och rätt". Enkla och kontrollerbaraekonomiska kriterier går ej att applicera pådomstolsväsendet. Övergripande krav kan endast vara attdomstolarna självständigt skall skipa rätt av hög kvalitetinom rimlig tid. Verksamheten har alltså anspråk på deekonomiska resurser som erfordras för dessa mål.För att öka domstolarnas ändamålsenliga uppgift i samhället krävs att deallmänna domstolarna slås ihop med förvaltningsdomstolarna; härigenomuppnås ett kvalitetsmässigt enhetligt rättsliv med lokal förankring.Det är viktigt att inse att det väsentliga inslaget i den dömande verksam-heten är förhandlingarna inför domstol och överläggningen till dom. IT-stödet är värdefullt men innefattar inte någon större kostnadsbesparing. Detär emellertid viktigt med inslag av administrativ personal som frigördomarna för juridiska uppdrag.Regeringens budgetproposition innehåller ingenting om det mestbesvärande inslaget , nämligen det ökade antalet inställda huvud-förhandlingar. Dessa kan förhindras genom att delgivningsförfarandetprivatiseras med hjälp av enskilda auktoriserade stämningsmän och atteffektiva åtgärder vidtages mot dem som obstruerar mot det rättsligaförfarandet genom att inte inställa sig till rättegångsförhandling. Givetvis kandessa förhållanden inte åtgärdas genom att ge avkall på fundamentalaprocessuella principer som muntlighet, koncentration och omedelbarhet.Det är väsentligt att verksamhet enbart syftar till attbiträda domstolarna med ren serviceverksamhet. Domstolarnas självständig-het får inte äventyras genom verkets agerande.NämndemännenKompetensen inom domstolarna ska tillgodose de krav somkan ställas för att tillförsäkra en rättssäker dom. Lagfarnadomare samt nämndemän ska därför få möjlighet tillfortbildning för att få kunskaper om nya lagar ochförhållanden i samhället. Antalet nämndemän ska intereduceras. Nämndemännens arvoden måste ses överytterligare. Nämndemännen ska representera helabefolkningen. Det bör vara en självklarhet att kvinnliganämndemän finns med i rätten när mål som rör våldtäkter,sexuella övergrepp och vårdnadstvister ska avgöras.En grupp i samhället som helt har förbisetts är hemarbetande föräldrar,oftast mammor. En hemarbetande mamma som får ett nämndemannauppdragkan inte få någon ersättning för förlorad arbetsinkomst eftersom hon inte harnågon inkomst av tjänst. Hon måste för att kunna sitta i domstolen ordnabarnomsorg. Hur ska det låga arvodet, minus skatt, kunna täcka kostnadernaför barnomsorgen? Vi menar att det är angeläget att nämndemännenrepresenterar hela befolkningen. vill att regeringen seröver ersättningen till nämndemannakåren ytterligare. Vi vill även att ersätt-ningen ses över så att en generell ersättning för barnomsorgskostnader tillhemarbetande föräldrar kan införas.KriminalvårdenKriminalvårdens årliga kostnad är knappt 4 miljarderkronor. Av den summan går till att drivaanstalter och häkten. I genomsnitt kostar ett anstaltsdygn1 och plats. Ur strikt ekonomiskthänseende, och mot bakgrund av den höga siffran återfalls-förbrytare, är svensk kriminalvård en synnerligen olönsamverksamhet som bör genomgå en förändring. Än viktigare ärdet att förändra den rådande situationen med tanke på alla demänniskor - interner samt brottsoffer med familjer - varslidande aldrig kan mätas i pengar.Kriminalvården har sällan varit ett prioriterat och uppmärksammat område.Kristdemokraterna vill arbeta för en förändring. Kriminalvården har under desenaste åren genomfört rationaliseringar som motsvarar drygt 400 miljonerkronor. Mot bakrund av att det polisanmäldes cirka 1,2miljoner brott, där våldsbrotten ökade , finner vi det ytterstolyckligt att inte regeringen har tagit sitt ansvar och utökat resurserna ochsatsningarna på en av de få institutioner som har möjlighet att förändralivssituationen för tusentals brottslingar och brottsoffer. Istället lovarregeringen i budgetpropositionen att "de ytterligare rationaliseringar sombehöver göras ska genomföras utan att verksamheten drabbas!" Det arbetetkommer vi att följa med intresse.Vi menar att svensk kriminalvård måste reformeras. Den nya inriktningenska fokusera på långsiktighet där rehabilitering och meningsfulla insatserutgå från den enskilda människans förutsättningar. Alternativa frivårds-påföljder behöver utvecklas, till exempel påföljden skyddstillsyn med sär-skild behandlingsplan, även kallad kontraktsvård. dömdes 1 085personer till kontraktsvård. Här finns möjlighet för den dömde att lämnasamtycke till vård enligt en viss behandlingsplan. I de fall behandlingenavbryts tvingas den dömde avtjäna ett fängelsestraff. Kontraktsvård i form avrehabiliteringsprogram kan hjälpa den dömde att komma till insikt om sittkriminella beteende eller missbruk. Detta kan bli en avgörande vändning motett hederligt och drogfritt liv.Kriminalvården ska inge förtroende hos allmänheten och eftersträva enbalans mellan samhällsskydd och respekt för den intagnes personligavärdighet. Den kristdemokratiska ideologin sätter människan i centrum.Detta synsätt påverkar i hög grad hur ett rättssamhälle ska byggas upp. Devärderingar som finns i ett samhälle avspeglas i det samhällets rättssystem.I kriminalvården är det viktigt att se till helheten. Vi anser att ökadkriminalitet inte enbart stoppas med fler poliser och utbyggda anstalter. Viföreslår därför i vår motion en rad konkreta åtgärder som kan förbättrainnehållet i kriminalvården, stärka den enskilda människans integritet samt iförlängningen öka rättssäkerheten i samhället, där målet är att förhindra enfortsatt brottslig karriär. vill, för , satsaytterligare30 jämfört med regeringen på kriminalvården.Relevant vård för brottslingarSamhället måste ha fängelsestraff som en reaktion mot grovbrottslighet och för att skydda allmänheten mot kriminalitet.Emellertid får man inte glömma bort att varje dömdbrottsling är en individ med en problemfylldbakgrund. En bakgrund som ofta bidragit till störningar i deninre kontrollen, vilken annars avhåller från att brytanormsystemet och begå brott. döms brottslingen alltförofta endast till långa fängelsestraff utan nödvändig vård.Detta skapar inte sällan större avoghet mot det samhälle sombrottslingen ska integreras i.Vad händer med en människa som placeras på kriminalvårdsanstalt? Ärfängelserna "plantskolor" för brott där unga lärs upp av de äldre? Kansäkerheten på våra anstalter garanteras efter de dödsfall och upplopp somförekommit? Kan intagna med psykiska störningar garanteras en adekvatbehandling? Mycket talar för att alternativen till dagens fängelsestraff börutvecklas ytterligare. Problematiken kring vilka åtgärder som är effektiva föratt förhindra fortsatt brottslighet är ständigt föremål för diskussion och mankan konstatera att enkla lösningar saknas. Likafullt visar det stora flertaletstudier entydigt att långa, hårda fängelsestraff snarare ger en motsatt effekt iförhållande till sitt syfte; nämligen att på lång sikt skydda samhället motbrott och ge förbrytaren självrespekt, rättsuppfattning och motivation till ettlaglydigt liv.Anstalterna ska vara så utformade att de dels tillgodoser de aktuellasäkerhetskraven, dels erbjuder den intagne en miljö där rehabiliteringen utgårfrån grundläggande mänskliga rättigheter. Målsättningen ska vara menings-fulla insatser för att möjliggöra ett liv utan brott. En fortsatt utveckling avinnehållet i programverksamheten vid häkten, anstalter och inom frivården ärytterst viktig. Hög kvalitet på brotts- och missbruksrelaterad programverk-samhet och rehabiliterande insatser i kombination med drogfria anstalter skaprioriteras.Psykiska sjukdomar och störningar hosbrottslingarMånga av de dömda brottslingarna tillerkänns inte den vårdde är i stort behov av. Av dem som har begått allvarligavåldsbrott och blir föremål för rättspsykiatrisk undersökningvisar sig många ha defekter i hjärnan. Skadorna kan varamedfödda, men de kan också ha uppstått genom missbruk avalkohol och narkotika. Trots att läkare identifierar ochkonstaterar sjukdomar och svåra störningar hos många grovavåldsbrottslingar, döms de till fängelse. Det sitter allt flerpsykiskt sjuka personer i de svenska fängelserna ochden siffran ökar. Det föreligger en risk för att de svenskafängelserna i allt högre utsträckning kommer att likna dem iUSA, där mycket våld och hot förekommer.Undersökningar visar att av internerna före frihetsberövandet varit föremål för psykiatrisk slutenvårdgenom tvång eller frivillighet. Därutöver har vårdats ipsykiatrisk öppenvård. För ett par procent av internerna fanns uppgifter omtidigare självmordsförsök. Statistik av det här slaget innebär att det endast ärde dokumenterade fallen av sjukdom som redovisas. Hur stort mörkertalet ärbland dem som levt i konflikt med lagen och samhället vet viingenting om.Ska kriminalvården ha ansvaret för de personer som ligger igränszonen för bedömningen psykiskt sjuka, måste dessa ha adekvat vård.Resurser måste frigöras för sådan verksamhet och psykologer, terapeuter ochannan lämplig personal anställas. Den rättspsykiatriska forskningen har gettoss möjlighet att bättre förstå det mönster en sjuk eller psykiskt stördbrottsling följer. Personer med stor aggressivitet och impulsivt beteende harlägre aktivitet i frontalloben. Det är känt att skador i den delenav hjärnan ger ett okontrollerat och farligt beteende. Vi menaratt en människa med sådana allvarliga skador behöver få behandling underhela sin strafftid och inte enbart bli förvarad.Vi vill också införa farlighetsbedömningar på de brottslingar som utfört deallra grövsta brotten. Det finns flera olika instrument att använda och här görforskningen snabba framsteg. Ett exempel är HCR 20 som redan börjatanvändas med goda resultat.Vi menar att det aldrig kan vara försvarbart att dömda, som kan bedömasfarliga, tillåts att ha obevakade permissioner. Vid diagnoser om psykisk sjuk-dom eller störning är det av yttersta vikt att riskbedömning görs innan dendömde får möjlighet till permissioner eller eventuellt friges. En satsning påvård inom kriminalvården kommer säkerligen att leda till att brottslighetenminskar i framtiden.SexualbrottVåra kunskaper om pedofili är mycket begränsade.Forskarna kan ändå teckna en relativt tydlig skiss över vadsom kännetecknar förövarna och de situationer där brottenbegås. Gruppen består nästan uteslutande av män med mereller mindre stora känslomässiga störningar. De har oftasvårt för relationer och kontakter med vuxna i sin egen ålderoch vänder sig därför till barn. Vi menar att kriminalvårdenmåste arbeta mycket mer aktivt och målmedvetet medrehabilitering av pedofiler. Vill vi förhindra att barn iframtiden utsätts för övergrepp av personer som redan äridentifierade och dömda - fängelsetiden måste användaseffektivt. Som situationen ser ut tycks inte straff hanågon avskräckande effekt på gärningsmännen; de fortsätteristället att begå nya brott efter sin frigivning på grund av attgärningsmännen i de flesta fall saknar sjukdomsinsikt.Det finns emellertid metoder som fungerar med olika effektivitet och vimenar att dessa måste börja tillämpas och användas som praxis vid fällandedom för pedofiler. Farmakologiska behandlingar, vilka innebär att man medläkemedel sänker förekomsten av manligt könshormon hos patienten, kan hakortsiktig framgång och bör användas i kombination med psykologisk ochsocial terapi.Även våldtäktsmän ska motiveras till behandling på anstalt.Regeringen skriver i sin proposition att av de sexualbrottsdömda har placerats på anstalter som bedriver verksamhet för dömda försådana brott. Det är positivt men att enbart deltagit i psykoterapiär inte godtagbart. Här måste mer tid och kraft satsas på att motivera dendömde.På kriminalvårdsanstalternaÅterfallsförbrytareUndersökningar med fokus på internernas bakgrund ochsociala förhållanden visar inte helt oväntat att de intagna haren omfattande problematisk bakgrund, utöver den rentbrottsliga. Många är återfallsförbrytare. Av de tillfrågadeinternerna avtjänade bara var tredje sitt första straff, deövriga hade tidigare fängelsevistelser eller erfarenhet avfrivård bakom sig. Bland de nyintagna i fängelse åren 1990-1996 hade avtjänat fängelse någon gångtidigare före aktuellverkställighets början. var andelen 55 procent.Regeringen medger också i propositionen attkriminalvårdens möjligheter att förebygga brott skatillvaratas bättre och att verksamheten borde inriktas på attden dömde inte återfaller i brott. Denna insikt är glädjande.PersonalenMed tanke på att antalet återfallsförbrytare stiger och kostarsamhället lidande och pengar anser vi att det är ytterstförvånande att antalet anställda vid fängelser och allmännahäkten har minskat med mer än 900 personer.På kort sikt kan det förvisso bli en kostnad att nyanställa sociologer,terapeuter, psykologer och annan kompetent personal vilka krävs för en djup-gående systemförändring, men det är vår övertygelse att denna kostnad pålängre sikt kan förvandlas till vinst i alla avseenden.HandlingsplanVi anser att de individuella handlingsplanerna varje enskildindivid ska teckna vid ankomsten till anstalten ska få enhögre status. Handlingsplanen bör utarbetas i samarbetemellan internen och utbildad och kvalificerad personal. Därska konkreta, realistiska deletapper och mål nedtecknas föratt på så sätt successivt infrias av individen. Vi tror att dettakan ge resultat i form av ökad självkänsla och bättreanpassningsförmåga till samhället utanför.Vi vill se ett försöksprojekt där man arbetar efter dessa intentioner, och atten grundlig utvärdering görs för att se om försöket kan omsättas i större skalapå samtliga 55 anstalter i Sverige.Att vistas på anstalt innebär ett rutinmässigt liv med små möjligheter att tapersonligt ansvar samt begränsade kontakter med omvärlden. Ett konkretproblem som många interner själva identifierat och ser som en brist är denpassivitet som lätt infinner sig då det omhändertagande som den intagnemöter omfattar allt från tvätt till matlagning och väckning. Vi menar att deintagna behöver ta ett ökat personligt ansvar för livet innanför murarna omen förberedelse för livet utanför murarna ska kunna ske. Speciellt för delångtidsdömda fångarna kan annars en acklimatisering till ett självständigt livvara mycket svår efter 14 eller kanske på anstalt.PåverkansprogramDet är viktigt att man satsar mer tid och resurser på attinternerna under och efter sin fängelsetid erbjuds, och i vissafall åläggs, meningsfull och för dem relevant sysselsättning.Ett bra exempel på åtgärder är de så kalladepåverkansprogrammen. Dessa påverkansprogram fokuserarpå attityder, beteenden och omständigheter som upprätthållerett brottsligt beteende. Internen får lära sig problemlösning,att skapa sociala relationer och utveckla de sidor ochfärdigheter som det finns förutsättningar för. Statistik frånförsök visar att brottsligheten kan minska med 25-35procent.Kriminalvårdsstyrelsen framhåller att den brotts- och missbruksrelateradeprogramverksamheten är resurskrävande och att det behövs kompetensut-veckling och handledning för personal som leder dessa program samt attexterna resurspersoner behöver anlitas för mer kvalificerade program påbehandlingsnivå. vill satsa mer resurser för att frigöra ochstödja personal som kan arbeta med påverkansprogrammen. Vi vill ocksågöra det möjligt för anstalterna att vid behov ta in experter där så behövs.Drogfria anstalterRegeringens proposition framhåller att på majoriteten avlandets anstalter och häkten är narkotika ett sällsynt problem.Regeringen skriver att uppger att de hardagliga problem med droger. Efter att ha besökt en radanstalter, intervjuat personal och interner så kan mankonstatera att den bild regeringen ger inte riktigt stämmermed verkligheten. Enligt uppgift är det troligare att detendast på av anstalterna sällan eller aldrigförekommer droger. Dessa misstankar bekräftas avKriminalvårdsstyrelsen. Den högsta rapporteradesiffran redovisades där 5 000av 9 500 interner missbrukade narkotika. Det vill säga av de som sitter på anstalt missbrukar narkotika,och antalet missbrukare bara ökar.Statistik visar att av internerna har använt narkotika underde före intagningen på anstalt. Av narkotika-missbrukarna hade brukat narkotika mellan sex och ellerlängre. Dessutom har enligt regeringens proposition, avsamtliga nyintagna på anstalt bedömts som narkotikamissbrukare. Cirka 44procent av samtliga intagna bedömdes vara missbrukare av alkohol. Bland deinterner som avtjänar långa fängelsestraff är narkotikamissbruk vanligt.