mot · GN02A2 · 1999-11-19 00:00:00 — Det behövs studier och forskning kringvad hälsokontroller, hälsovård och andra stödåtgärder innebär för hälso-tillståndet hos anhörigvårdare och för tryggheten i rollen. Regeringen bör viaSocialstyrelsen anordna studier av detta slag för att återkomma med förslagtill för att stärka anhörigvårdare.Andelen äldre som får hemtjänst har halverats de senaste 15 åren.Kristdemokraterna bedömer att denna utveckling gått för långt, hemtjänsterär efterfrågade av många äldre. De är nödvändiga för att äldre medfunktionshinder ska kunna klara sina dagliga liv. Det finns en stor efterfråganpå praktiska tjänster , som inte blir tillgodosedda. I många fall tvingasnärstående - ofta maka - göra uppgifter som hon egentligen inte har ork till.Skattesubventionerade hushållsnära tjänster är ett förslag som Kristdemo-kraterna länge förespråkat och det skulle ge de äldre frihet att självabestämma vilken hjälp man bäst behöver.FärdtjänstHandikappombudsmannen har begärt in samtliga domar i färdtjänstmålunder 1998 från länsrätterna. Andelen bifall till färdtjänsttillstånd ärpåtagligt lägre för kvinnor än män i de två äldsta åldersgrupperna.Handikappombudsmannen kan inte utesluta att det finnskönsdiskriminerande faktorer i domstolarnas tillämpning avfärdtjänstlagen. Regeringen bör uppdra åt attanalysera orsakerna till detta förhållande och därefter återkomma tillriksdagen med förslag.FunktionshindradeVerkligheten sammanfaller inte alltid med visionen när det gällerjämställdhet för de funktionshindrade. I sin skrivelse tar regeringen uppde olika initiativ man tagit för att förbättra jämställdhetsarbetet påhandikappområdet. Verkligheten visar dock, att inte ens statens förlängdaarm, länsstyrelserna, har handikapplaner. Detta framkommer av svaren iHandikappombudsmannens delrapport "Hur arbetar länsstyrelserna medhandikappaspekter på jämställdhetsområdet? ".Sedan 1995 finns jämställdhetsexperter på varje länsstyrelse i ochpå frågan om funktionshindrade uttryckligen omnämns i länsstyrelsensjämställdhetsplan (enligt jämställdhetslagen) var det ingen av de 18 läns-experter som svarade att så var fallet.Kristdemokraterna anser att det är angeläget att följa upp hur beslutverkställs och vilka förändringar det i realiteten blir för den enskilde. Vi serfram emot regeringens aviserade plan för handikappområdet.Som det helt riktigt påpekas har arbetet för jämställdhet trängts undan avjämlikhetsarbetet när det gäller personer med funktionshinder. Den enadiskrimineringen, den som handlar om kön, har inte blivit synlig därför attden andra, den som handlar om funktionshinder, varit så iögonfallande.Könsperspektivet behövs för att vi riktigt ska förstå den bild vi ser. Vi menaratt det är viktigt att i all utbildning lyfta fram handikappfrågor även utifrånett könsperspektiv.IdrottspolitikDet är viktigt att kvinnor och män, pojkar och flickor ges likvärdiga möj-ligheter och förutsättningar att utöva aktiv idrottsverksamhet.Kvinnoidrotten tilldrar sig fortfarande ett betydligt mindre intresse änmotsvarande idrott för män. Det gäller såväl i massmedierna som rentallmänt. Kvinnoidrotten behöver en starkare ställning bl a vad gällerträningstider och tillgänglighet till befintliga anläggningar. Fler kvinnorkan och bör aktiveras inom idrottsrörelsen och därför är rekryteringen avkvinnliga idrottsledare av största betydelse för idrottens framtidautveckling.Massmedierna, inte minst radio och TV, har ett oavvisligt ansvar när detgäller att spegla kvinnoidrotten. Genom en bra redovisning av kvinnorsidrottsprestationer kan intresset för idrott öka genom att framför allt ungaflickor får kvinnliga idrottsutövare att identifiera sig med och inspireras av.Arbetet med att påskynda idrottens jämställdhetsarbete är mycket viktigt.Både mäns och kvinnors kunskaper, erfarenheter och värderingar bör tastillvara och påverka idrottens utveckling. Inom Riksidrottsstyrelsen ochövriga centralt verksamma organ råder en jämn köns-fördelning. Idrottsrörelsen bör särskilt uppmärksamma jämställdhetsaspektenvid fördelningen av det statliga stödet till idrotten på olika nivåer. Kom-muner måste beakta densamma vid sin fördelning av bidrag till föreningaroch organisationer. Det är uppenbart att ridskolorna/ridklubbarna, varsutövare till största delen är tjejer, alltid har svårare att hävda sinaintressengentemot de "manliga" idrotterna som fotboll, ishockey m.fl. Liknandeproblem finns givetvis för andra kvinnodominerade idrotter som t.ex.simning. Trots klara direktiv från till specialidrotts-förbunden finns det en uppenbar risk att de kvinnodominerade idrotternamissgynnas vid förbundens fördelning. I den kommunala prioriteringen ärmisstankarna om denna "diskriminerande" prioritering ännu mer befogad.Det skulle därför vara angeläget att en oberoende utredning gjordes om hurverkligheten för de kvinnodominerade idrotterna ser ut i förhållande till"grabbsporterna". Hur sker fördelningen inom specialförbunden? Är den ienlighet med direktiven? Sker det en felaktig och "kvinnoidrottsdiskrimi-nerande" prioritering i kommunerna vad gäller bidrag, anläggningar etc.Jämställdhet inom försvaretEnligt en undersökning utförd av i början av årethar nästan varannan värnpliktig flicka och tre av fem kvinnliga officerarenågon gång råkat ur för sexuella trakasserier. Begreppet sexuellatrakasserier omfattar allt från sexuella antydningar till nedvärderandekommentarer om det motsatta könet. Statistiska centralbyrånsundersökning grundar sig på en enkät som skickats ut till alla kvinnligavärnpliktiga och officerare samt av de civilanställda. Av dekvinnliga värnpliktiga ansåg sig utsatta för sexuellatrakasserier, officerare samt civilanställda 21 procent.Mobbning och sexuella trakasserier är oacceptabelt oavsett var det skeroch totalförsvaret får inte vara något undantag. Den allmänna uppfattningenbåde inom totalförsvaret och på andra håll är att värnplikten skall göras merattraktiv så att fler kvinnor väljer att göra värnplikt. Vid besök vid olikamilitära förband uttalar officerarna samfällt sin uppskattning av de kvinnligavärnpliktiga. Många önskar att fler flickor söker militärtjänstgöring, då deanser att många flickor är mycket lämpade för den militära utbildningen ochverksamheten.Olika aktiviteter pågår för att öka andelen kvinnor både bland total-försvarspliktiga som fullgör värnplikt och bland officerare. En förutsättningför att det skall lyckas är att kraftåtgärder vidtas för att få ett slut på sex-trakasserierna och att den sociala miljön präglas av hänsyn och anpassningäven till kvinnors behov. Försvarsmakten har vidtagit vissa åtgärder motdetta och arbetar nu med ett åtgärdspaket för att komma tillrätta medproblemen. anser att det är viktigt att detta följs uppkontinuerligt.Det internationella arbetetDet är viktigt att använda sig av EU i det fortsatta arbetet förjämställdhet. I flera avseenden ligger EU i framkant när det gällerlagstiftning i jämställdhetsfrågorna, exempelvislönediskrimineringsförbud. Principen om lika lön för lika arbete infördesi EU 1957, i . I kom första . har varitkvinnor till stor hjälp genom att tolka fördragstexten som att kvinnor harett mycket gott skydd i lagstiftningen. har EU-ländernavalt att reglera om den praxis som domstolen slagit fast. 1975 kom ettdetaljerat EU-direktiv som utvecklar regler för lika lön. 1976 kom ettdirektiv om lika behandling som också fastslår att kvinnliga anställdainte får missgynnas när det gäller andra anställningvillkor än lön:befordran, yrkesutbildning osv.Man har i EU vidare fattat beslut som tillåter positiv särbehandling avunderrepresenterat kön i syfte att åstadkomma jämställdhet i praktiken. 1997anslog EU för projekt som ska stoppa våld mot kvinnor.Europol fick uppdrag att arbeta aktivt mot handel med kvinnor ochdriva samarbetsprojekt med bland annat länder i Öst- och somvill ansluta sig till EU. menar att EU:s erfarenheter ijämställdhetsarbete ska beaktas och tas tillvara i fortsatta arbete.Föreberedelser inför ordförandeskap i EU:sministerråd våren 2001Regeringen avser att sätta jämställdhetsfrågan högt på den europeiskadagordningen inför det svenska ordförandeskapet i EU år 2001.Kristdemokraterna anser att det är viktigt att regeringen fram till tid-punkten då ordförandeposten tillträds kommer tillrätta med de missför-hållanden som råder om olika lön för lika arbete inom . Detär orimligt att manliga handläggare i Statsrådsberedningen i genomsnitttjänar mer än kvinnliga handläggare. Det krävs vidare enbetydande ökning av kvinnliga myndighetschefer så man uppnår minst 40 %kvinnor på myndighetschefsnivå. Regeringen måste om man ska ha tro-värdighet i rollen som banérbärare för jämställdhet ha städat framför denegna dörren. Regeringen bör återkomma till med förslag pååtgärder.Kristdemokraterna föreslår vidare att jämställdhetsarbetet under ord-förandeskapet ska föras under följande rubriker: 1. Ett barnvänligt arbetsliv 2. Männens roll i jämställdhetsarbetet 3. KvinnorepresentationenUnder punkt 1 finns frågorna kvar från om hur manförenar yrkes- och familjeliv. Detta område togs dessutom upp vidbrittiska ordförandeskapets informella möte för jämställdhetsministrarnai 1998.Punkt 2 var bidrag till , men blev ej tillräckligtgenomarbetat där. Diskussionen måste fortsätta. Männen har en stor ochbetydelsefull roll att spela i det fortsatta jämställdhetsarbetet.Det är dessutom viktigt att fördjupa diskussionen om hur mansrollenpåverkas när vi går mot ökad jämställdhet i samhället. Förutom att ökadjämställdhet förutsätter ett annat förhållningssätt från männens sida, upplevermånga män en stor frustration när deras ställnning och vanor påverkas.Punkt 3 handlar om att lyfta fram både kvinnors och mäns kompetens i allasammanhang, inom näringsliv, arbetsliv, politik, föreningsliv osv, detta föratt skapa bästa möjliga beslut utifrån flesta möjliga infallsvinklar.Kristdemokraterna anser att det är viktigt att agendan inför ordförande-skapet förankras i och att en bred enighet skapas kring defrågeområden som ska fokuseras. Det är enligt vårt förmenande alla partiersansvar att bidra till att insats under ordförandeskapet blir för-troendeskapande och offensiv i det fortsatta jämställdhetsarbetet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kompetensbank via Internet för att synliggörakvinnors kompetens,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en kommunikationsplan för spridning avforskning om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt ochekonomiska resurser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en riksomfattande kampanj på temat ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilläggsdirektiv till JämO:s utredning omjämställdhetsmärkning om att ett företags föräldrapolicy skall vara ettkvalitetskriterium,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en försöksverksamhet om stödprogram förpappor vid en skilsmässa/separation,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att noga följa utvecklingen när detgäller dom om gemensam vårdnad med avseende på barnets bästa,7. att hos regeringen begär ett nytt lagförslag omfridskränkningsbrott,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en landsomfattande kampanj riktad till gym-nasieskolan om unga mäns ansvar för sin sexualitet,9. att hos regeringen begär förslag om den s.k. två-årsregeln,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den misshandlade kvinnans rätt att bo kvar ihemmet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad tillgång till trygghetspaket och larm-utrustning åt kvinnor som känner sig hotade,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om höjd kvalitet på rättsintygen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering om jämställdhetsplanernas funktion ijämställdhetsarbetet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av ett valideringsinstitut,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av en högskolelärarexamen därjämställdhetsfrågor och genusperspektiv ingår,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av studenters helhetssituation medsärskilt beaktande av föräldraskap,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillförlitlig statistik kring arbetsskadeförsäk-ringen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagstiftning om könsspecifik prövning avläkemedel,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stärka anhörigvårdare,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en analys av domstolarnas tillämpning avfärdtjänstlagen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att jämställdhetsarbetet inom idrottendrivs vidare,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhet i försvaret,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ta till vara EU:s erfarenheter i jämställdhets-arbetet,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att rätta till lönediskrimineringen inom Rege-ringskansliet ,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att av myndighetscheferna bör vara kvin-nor ,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsområden för jämställdhetsarbetet underordförandeskapet i ministerrådet i EU,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förankring av agendan inför ordförandeskapet iEU.Stockholm den 19 november 1999Maria ()()()()()()()()()()()Per ()()()()