mot · GM02Ub20 · 1999-06-01 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub20av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:105 Elever med funktionshinder - ansvar för utbildning och stödPropositionens innehållPropositionen tar upp en rad frågor som på olika sätt handlarom elever med funktionshinder. Inledningsvis markeras attdessa elever, som tidigare omnämnts som elever medsärskilda behov, nu skall benämnas som elever i behov avsärskilt stöd.En stor del av propositionen ägnas åt specialskolor och resurscenter. Rege-ringen föreslår en förändring av specialskolans målgrupp. Eftersom special-skolans målgrupp, enligt förslaget, inte skall omfatta syn- eller talskadadebarn föreslås en successiv avveckling av den fasta skoldelen vid . Däremot behålls specialskolan som skolform fördöva och hörselskadade. Regeringen föreslår också att en mindre skoldel förplacering skall finnas i anslutning till verksamheten vidEkeskolan samt att resurscenter utökas och slås organisatorisktsamman med Tomtebodaskolan till ett gemensamt resurscenter för syn-skadade barn och ungdomar. Motsvarande förändring, där Hällsboskolanutgör resurscentrum, föreslås för gravt språkstörda elever. För dövblindföddabarn och ungdomar skall ett resurscenter vid inrättas.Regeringen föreslår att för de kvarvarande specialskolorna skall staten fort-sättningsvis vara huvudman. Däremot vill regeringen att en ny och gemen-sam myndighet inrättas som ersätter det nuvarande systemet med special-skolorna som egna myndigheter med var sin styrelse. Vidare föreslås att denavgift som kommunerna betalar för en elev vid specialskola höjs till 175 000kronor per elev och läsår fr. o. m. . betalar kommunerna75 per elev och läsår.KristdemokraternasutgångspunkterIdeologisk grundsynDen kristdemokratiska grundsynen utgår från en värdegrundförenlig med tradition och västerländsk humanism.Den innebär att varje människa är unik och har ett absolutvärde. Hon besitter därtill en förmåga att utvecklas igemenskap med andra människor och det är i relationernamed andra som vi växer, utvecklas och mognar. De värdenman väljer som grund för politiken måste kunna ge enhelhetsbild av människan - hennes värde, förutsättningar,behov och uppgift.Alla människor skall i vardagslivet kunna ta sina möjligheter i anspråk.Detta gäller särskilt de människor som har svårt att göra sin röst hörd isamhällsdebatten. Rättvisa och solidaritet är begrepp som tillsammansbeskriver det ömsesidiga beroendet människor emellan. Det är i de små ochnaturliga gemenskaperna som människan utvecklas och mognar. Den lillagemenskapen i familjen har en avgörande betydelse för det goda samhället.Familjen är, oavsett hur den ser ut, en viktig byggsten i det vidare samhälls-byggandet. De överordnade gemenskaperna skall därför stödja de smågemenskaperna och endast ta ansvar för de uppgifter som de underordnadegemenskaperna inte på ett effektivt sätt fyller. Bevisbördan måste alltid vilapå dem som vill beröva en lägre nivå dess funktion och därmed dess frihetoch ansvar.Specialskolor ochresurscenterBehåll de statliga specialskolornaEn utgångspunkt i propositionen är principen att barn ochungdomar med funktionshinder så långt möjligt skallerbjudas en anpassad utbildning i sin hemkommun. Därförbör statens insatser främst riktas mot att stödja kommunernaför att öka deras förutsättningar att klara den uppgiften. Avden anledningen vill regeringen avveckla de fastaskoldelarna vid och Hällsboskolan.Den ideologiska utgångspunkten stämmer väl överens med kristdemokra-tiska utgångspunkter. Strikt ideologiskt är det varje kommuns uppgift attansvara för att alla invånares primära behov tillgodoses, oavsett förutsätt-ningar och ålder. Frågan är emellertid mer komplex än så. Vissa kommunerkommer att leva upp till intentionerna i regeringens förslag, medan andratroligtvis inte kommer att göra det. Osäkerhetsmomentet är stort eftersompropositionen saknar resonemang om hur stora och vilken form av resursersom krävs för att undervisningen skall kunna bedrivas i vanliga kommunalaskolor. Frågan handlar därför om ett riskspel med en alltför osäker utgång.Vi är inte beredda att riskera att elever i behov av särskilt stöd inte gestillräckliga möjligheter till utbildning utifrån sina specifika förutsättningar.Det är självfallet så att varje kommun som känner sig redo att axla det ansvarsom uppdraget innebär också skall kunna göra det. För övriga skall detemellertid finnas ett statligt alternativ. Vi säger därför nej till regeringensförslag att avveckla de fasta delarna vid och Hällsboskolan.Det finns också andra skäl som talar för att behålla de statliga special-skolorna för syn- och talskadade barn. Här finns inte bara fysiska utan ävensociala hinder. Det gäller att komma fram till vad som upplevs somlivskvalitet för en individ med multihandikapp. Vi måste i detta utgå från denfunktionshandikappades och de anhörigas perspektiv. Föräldrarnas ochbarnens önskemål måste väga tungt. Det är i detta sammanhang särskiltviktigt att eleverna erbjuds trygga miljöer där de kan känna tillit tillomgivningen och stärkas i sin identitet. Den oro som eleverna och derasanhöriga upplever inför en övergång till hemkommunens verksamhet måstetas på allvar.De specialskolor som finns har byggt upp en speciell kompetensinom sina respektive områden. Många av specialskolornas elever har flerahandikapp, vilket ställer särskilda krav, och dessa skolor erbjuder under-visning och omsorg som är väl anpassad efter elevernas behov. Special-skolorna har en högt utvecklad kompetens och lång erfarenhet av att geeleverna undervisning utifrån deras specifika behov och förutsättningar. Pådetta sätt utgör de en ovärderlig tillgång, vilket också erkänts i den globalasatsningen på att ge funktionshindrade barn och ungdomar en bra start i livet.Att avveckla skolorna vore således en stor kompetensförlust.För är det en självklarhet att den kompetens som finnstas till vara och stärks. Specialskolorna utgör således viktigaresurscenter som inte minst kommunerna kan ha hjälp och nytta av i sinaarbeten för att förbättra förutsättningarna för funktionshindrade barn ochungdomar. Det är viktigt att den verksamheten stöds och utvecklas. Däremotavvisar vi regeringens förslag att den fasta skolverksamheten ersätts med renresursverksamhet.En gemensam myndighetEn konsekvens av regeringens förändrade syn påspecialskolornas målgrupp är att man också vill förändra dennuvarande myndighetsstrukturen. utgör varjespecialskola en egen myndighet. vill regeringenatt dessa avvecklas och ersätts med en gemensam myndighetunder ledning av en styrelse. De främsta utgångspunkternaför detta är, enligt regeringen, att utvecklingen av skolornasinre arbete därigenom stärks och att måluppfyllelsen ökar.För strider resonemanget motsubsidiaritetsprincipen, vilken är den grundläggandeprincipen i de flesta skolfrågor. De myndigheter som finns bör därför utgöra basen även i den framtidamyndighetsstrukturen. De verksamhetsnära myndigheternaär väl utrustade för att ta emot elever med funktionshinder,utifrån deras specifika förutsättningar. Alla verksamhetermår dock bra av att utvärderas och en översyn bör därförgöras.Fristående skolorI propositionen kommenteras de fristående skolorna. Dettagörs dock endast utifrån vem som skall godkänna dem.Kristdemokraterna har ovan avslagit regeringens förslag omatt införa en ny och gemensam myndighet. Således kan viinte heller acceptera regeringens förslag att den nya styrelsenskall bevilja tillstånd för de fristående skolorna. Detta bör istället göra, en ordning som redan tillämpasnär det gäller fristående skolor.Att regeringen inte diskuterar betydelsen av de fristående skolorna förelever med funktionshinder är anmärkningsvärt. De fristående skolor sommotsvarar specialskolan är en viktig del i den mångfald som eftersträvas avKristdemokraterna. Barn är olika och har olika behov. Respekten för varjeindivids integritet kräver mångfald. Möjligheten att välja mellan olika skolor,statliga, regionala, kommunala eller fristående, gör att fler kan finna enutbildning som passar just henne eller honom. För varje skola gäller att detcentrala är undervisningens kvalitet och skolans förmåga att skapa enutvecklande och trygg miljö för eleverna.Vi menar att friskolor ska vara ett självklart inslag i skolväsendet. Destimulerar till pedagogisk och organisatorisk förnyelse, ökar flexibilitetenoch leder till effektivare resursanvändning i alla skolor, offentliga såväl somfristående. En reell möjlighet att välja skola kommer därmed alla elever ochhela svenska skolan till del. För oss är föräldrarnas och elevernas perspektivoch önskemål utgångspunkten. Det är helt i överensstämmelse med ett antalinternationella konventioner som skrivit under och som tillförsäkrarföräldrarna rätten till inflytande över sina barns undervisning. Det gäller tillexempel , som är svensk lag, och FN:sdeklaration om de mänskliga rättigheterna. Alla skall således, oberoende avföräldrarnas ekonomiska standard, eget handikapp eller andra särskildabehov, kunna välja en fristående skola.Ersättning för elever i specialskolorEnligt skollagen skall hemkommunen betala ersättning tillstaten för delar av kostnaderna för den som är elev ispecialskolan. delar regeringensbedömning att den låga ersättning som elevernashemkommuner betalar till specialskolorna kan medföraatt kommunerna väljer denna skolform endast av det skälet.Bedömningen måste självfallet ske utifrån vad som bedömsvara den bästa lösningen utifrån det enskilda barnets behov.Vid fastställandet av den nya nivån är det därför viktigt atteftersträva kostnadsneutralitet. Avgiften måste också förhållasig till ersättningsnivån vid andra interkommunala lösningar.En flexibel skola - ansvaroch samverkanSatsning på kompetensutvecklingDet är positivt att regeringen lyfter fram behovet av satsningpå forskning. Vi kristdemokrater anser att denna forskningskall omfatta funktionshindrades liv och livsvillkor i vårtsamhälle. Vi är naturligtvis också positiva till regeringensmarkering av den pedagogiska forskningens betydelse.Lärare kan inte ha kunskap om varje enskilt funktionshinder.Däremot är det, menar regeringen, viktigt med en grund attutgå ifrån, en s.k. förförståelse. Därför har man beräknatmedel för en treårig satsning på kompetensutveckling,bl.a. för att öka kunskap om och därmed stärkaförutsättningar för elever i behov av särskilt stöd att nåmålen.Många av de berörda eleverna har läs- och skrivsvårigheter/dyslexi ellerkoncentrationssvårigheter och målet bör, precis som regeringen skriver, varaatt varje lärare skall vara väl förtrogen med och ha beredskap att möta ävendessa elever. Kompetensutveckling kan bidra till att utveckla förståelse ochkunnande om hur miljö och verksamhet kan anpassas så att detta mål för-verkligas. vill här speciellt framhålla vikten av att lärareges ökad kunskap i att uppfatta och tolka barns signaler, i syfte att problemidentifieras på ett så tidigt stadium som möjligt.ÅtgärdsprogramFör att ge alla elever i behov av stöd samma möjligheter tillstödinsatser vill regeringen införa bestämmelser omåtgärdsprogram även i de skolformer inom det offentligaskolväsendet som inte omfattas av ett sådant krav.Kristdemokraterna ser detta som ett viktigt komplement tillden tidigare ordningen. Det är också viktigt att stärkaelevernas och vårdnadshavarens ställning och att ge demmöjlighet att medverka vid utformandet av åtgärds-programmen. Vi vill dock särskilt betona att skolan bär detgrundläggande ansvaret för att sådana planer upprättas, följsoch utvärderas. Vi vill också poängtera att elever i behov avsärskilt stöd precis som andra barn och ungdomar måste sessom de unika individer de är och inte enbart utifrån sinafunktionshinder.StödorganisationenFör att eleverna skall ges förutsättningar för en likvärdigutbildning, byggd på delaktighet och gemenskap krävs,enligt regeringen, många olika och samverkande insatser.För att åstadkomma detta vill man ge enorganisationskommitté i uppdrag att utveckla och läggaförslag om en förändrad stödorganisation som skall bidra tillökad samverkan mellan stat, kommun och landsting.Att särskilja stödet i specialpedagogiska frågor i myndighetsstrukturen är,precis som regeringen skriver, ett brott mot principen att ansvaret för frågorom funktionshinder ska finnas på alla nivåer i systemet för den mål- ochresultatstyrda skolan. Kommunernas förutsättningar att själva svara för dennatyp av spetskompetens skiljer sig åt, som vi tidigare påpekat. Det är därförangeläget att en stödorganisation inrättas. Det är anmärkningsvärt attregeringen vill avveckla två fasta skolverksamheter innan man försäkrat sigom att denna kompetens säkerställts. Det är också viktigt att den kompetenssom finns på olika nivåer bibehålls och stärks.Kristdemokraterna utgår från att ett individperspektiv finns med när denkonkreta utformningen av stödorganisationen görs. Ett sätt att säkerställadetta är att erbjuda brukarorganisationerna inflytande i den nya stödorganisa-tionen. Det är också viktigt att kommuner får det stöd de behöver i uppbygg-andet av sin specialpedagogiska kompetens.Gymnasieutbildning förvissa ungdomar medfunktionshinderI propositionen ägnas ett speciellt kapitel åtgymnasieutbildningen för vissa ungdomar medfunktionshinder. I huvudsak handlar förslagen om den riks-rekryterande utbildningen för döva och hörselskadade samtsvårt rörelsehindrade ungdomar. För den senare gruppenföreslås bl. a. att specialutformade program skall fåanordnas. Däremot är regeringen inte beredd att öppna enmöjlighet för den Rh-anpassade gymnasieutbildningen att taemot elever på ett individuellt program. Detta strider mot dehandikappolitiska målen om att elever med funktionshinderskall ha samma möjligheter till en god utbildning som andraelever. De funktionshindrade eleverna bör självfallet gessamma möjligheter som andra att studera på ett individuelltprogram.I ett särskilt avsnitt behandlas också de specialinriktade kursplanerna sominnebär att rektor på begäran kan befria en elev från delar av utbildningen ien kurs enligt den reguljära kursplanen utan att antalet gymnasiepoäng förkursen minskas. Specialinriktad kursplan är aktuell då eleven till följd av sittfunktionshinder har svårt att tillgodogöra sig en särskild del av kursen.Regeringen anser att det är viktigt att möjligheten att specialinrikta kurs-planer behålls. Däremot vill man av kvalitets- och likvärdighetsskäl attmöjligheterna skall användas restriktivt och när det finns ett reellt skäl. Föratt förtydliga skillnaden gentemot reducerade program vill Kristdemokra-terna att det moment som eleven befrias ifrån skall ersättas av ett likvärdigtmoment. På detta sätt kan kvalitets- och likvärdighetsmålet uppfyllas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en värdegrund som utgårfrån etik och västerländsk humanism,2. att avslår regeringens förslag attavveckla de fasta delarna vid och ,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att utgå från denfunktionshindrades och de anhörigas perspektiv,4. att avslår regeringens förslag om enny och gemensam myndighet för specialskolorna,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skallbevilja tillstånd för fristående skolor för elever medfunktionshinder,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om innehållet i en förändradstödorganisation,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den Rh-anpassadegymnasieutbildningen erbjuder elever individuellt program.Stockholm den 31 maj 1999Erling Wälivaara (kd)()()()()()()()()()()()()()()()