mot · GN02U512 · 1999-10-05 00:00:00 — skall verka för enskärpning av EU:s gemensamma miljöregler. EU skall, på område efterområde, lyfta den gemensamma lagstiftningen upp i nivå med det land somhar de strängaste reglerna. kräver ökade möjligheter tillmajoritetsbeslut på miljöområdet. Det minst ambitiösa medlemslandet skall intetillåtas styra miljöpolitiken inom EU. Enskilda medlemsländer skall kunnabehålla samt införa strängare regler. Enskilda medlemsländer skall varaföredömen och föregångare. Detta bör ges regeringen till känna.Sverige skall driva på för en uppgörelse om miniminivåer förmiljöbeskattning, bland annat för koldioxid. Ekonomiska styrmedel påmiljöområdet, miljöskatter, bör av konkurrens-, effektivitets- ochmarknadsskäl regleras på unionsnivå. Beslut om gemensamma miniminivåerför ekonomiska styrmedel skall kunna fattas utan vetorätt. Detta bör gesregeringen till känna.Principen om "ömsesidigt erkännande", d.v.s. att en vara som är godkänd iett land fritt skall få exporteras, får inte snedvrida konkurrensen och pressamer ambitiösa medlemsländer att sänka sina skyddsnivåer. Detta bör gesregeringen till känna.Sverige bör i EU verka för att kärnkraften omfattas av stränga miljökravoch gemensamma program för avveckling. Euratom-fördraget bör ersättas avett program för utveckling av förnybara energikällor ochenergieffektivisering. EU måste även bidra till avvecklingen av deålderdomliga kärnkraftverken i kandidatländerna och unionens närområde.Ett positivt exempel på att påverkan från EU är framgångsrik, är denlitauiska regeringens beslut att fastslå en tidsgräns för nedläggning av drifteni ena reaktorn i Ignalinakraftverket. Vi är de första att välkomna flerinitiativi denna riktning. Avveckling av kärnkraften är nu aktuell även i flera avunionens medlemsländer. skall verka för en energipolitisksamverkan inom EU som syftar till en övergång från kärnkraft ochfossilbränslen till förnybara och miljövänliga energikällor. EU skall påta sigrollen som pådrivare för avvecklingen av kärnkraften. Detta bör gesregeringen till känna.Sverige bör i EU driva att direktivet om offentlig upphandling ändras så attdet i högre grad beaktar miljöfaktorer. EG-direktivets möjligheter tillundantag från reglerna för offentlig upphandling när det gäller mindrevolymer skall utnyttjas. Detta bör ges regeringen till känna.Starka konsumenterDen gemensamma inre marknaden kan vara till fördel förkonsumenterna. Den nya tekniken krymper avstånden och gör det lättareatt utnyttja de möjligheter som erbjuds på en större hemmamarknad. Detär hög tid att stärka konsumenternas ställning på den inre marknaden.Producenthänsyn har konsekvent ställts framför konsumenternasintressen. Miljö- och konsumenthänsyn väger alltför lätt och svagtintresse har ägnats konsumenters skydd och rättigheter. Ett exempel pådetta är förbudet mot parallellimport, ett annat är förutformningen av innehållsförteckningar på livsmedel och andra varor.Amsterdamfördraget ger bättre förutsättningar att värna konsumenternasrättigheter. Dessa möjligheter skall tas till vara. Konsumentskyddet vidgränsöverskridande handel skall stärkas. Konsumentlagstiftningen i det egnalandet skall gälla vid privatimport. Den enskilde konsumenten behöver imånga situationer stöd för att kunna hävda sin rätt och få skydd mototillbörliga affärsmetoder. Detta bör ges regeringen till känna.Barnkonventionens syfte - att barn har en egen rätt och ej skall exploateras- skall tillämpas. Reklam och marknadsföring riktad till barn och ungdomarskall omges med särskilda restriktioner. Mottagarlandets regler skall gälla företermediareklam.Sunda livsmedelModern svensk matkultur, gastronomi, och svenska råvaror håller högstaeuropeiska klass. Här finns en stor potential för utveckling såväl i formav nya produkter och högkvalitativ livsmedelsexport som för turism somförenar mat och kultur.En nationell kommitté bör tillsättas för att studera hur konsumenterna skallkunna tillförsäkras rätt att kunna välja säkra livsmedel av hög kvalitet,framställda på ett etiskt och ekologiskt riktigt sätt. En förteckning övertillsatser i livsmedel, en s.k. , bör utarbetas. Detta bör gesregeringen till känna.Den regelmässiga användningen av antibiotika och andra medicinskapreparat i foder i tillväxtsyfte måste förbjudas inom hela EU. har -på centerinitiativ - nått framgång med att i hela EU förbjuda fleraantibiotikapreparat som tidigare använts i tillväxtsyfte. Detta arbete måstefortsätta.Biotekniken måste ges etiska och miljömässiga ramar. Produkter som ärgenetiskt förändrade måste särhållas och märkas på ett tydligt sätt. Växtermed gentekniskt utvecklad resistens mot bekämpningsmedel hör inte hemmai ett ekologiskt samhälle. Patent på liv skall inte vara tillåtet. Detta bör gesregeringen till känna.Sverige skall kraftfullt stödja EU:s kamp inom ramen för GATT-systemetmot import av hormonbehandlat kött och omärkta genmodifierade produkter.Det är nödvändigt att starta ett arbete med att minska förekomsten avsalmonella i hela EU. bör ta initiativ och presentera förslag tillregleri EU med ledning av våra goda resultat när det gäller att bekämpa salmonellaoch andra djursjukdomar. Detta bör ges regeringen till känna.Det är helt oacceptabelt att subventionera att levande djur transporteraslånga sträckor före slakt. Ambitionen måste vara att skärpa EU:sdjurskyddslagar efter svensk förebild.Ekologisk livsmedelsproduktion skall främjas. EU måste arbeta för ettjordbruk som är så fritt från kemikalier som möjligt. De farligaste preparatenskall förbjudas genom beslut på EU-nivå.Ursprungsmärkning av livsmedel ger möjlighet för konsumenten att väljaprodukter från länder där antibiotika i djurfoder, hormonbehandling ochosund avel redan nu är förbjudet. Bestrålning av livsmedel, förutom kryddor,skall inte tillåtas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reformering av EU,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en nationell strategi för ordförandeskapi EU,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad öppenhet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kompetenskatalog,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om enkla, konsekventa och förutsägbara regler,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stärka de nationella parlamentens inflytandeoch den folkliga förankringen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den svenska hanteringen av ersättningar och stödfrån EU,58. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nationell utvärdering av svenskt EU-medlem-skap,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpta gemensamma miljöregler,511. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miniminivåer för miljöbeskattning ochekonomiska styrmedel på miljöområdet,312. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principen om ömsesidigt erkännande,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en energipolitisk samverkan,614. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om direktivet om offentlig upphandling,215. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stärkt konsumentskydd vid gränsöverskridandehandel,416. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förteckning över tillsatser i livsmedel, en s.k.Livsmedels-Fass,517. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om biotekniken och patent på liv,418. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om salmonellabekämpning.519.Stockholm den 22 september 1999Marianne ()()()()()()()1 Yrkandena 1 och 3-6 hänvisade till KU.2 Yrkande 14 hänvisat till FiU.3 Yrkande 11 hänvisat till SkU.4 Yrkandena 15 och 17 hänvisade till LU.5 Yrkandena 7, 10, 16 och 18 hänvisade till MJU.6 Yrkande 13 hänvisat till NU.