mot · GN02Kr313 · 1999-10-05 00:00:00 — Vi hade tex önskat att kort- och dokumentärfilmen uppmärksammats tydligare liksombehovet av en fast barnfilmskonsulent. Vi anser också att regeringen gjort enallt för snäv avgränsning av filmsatsningen och inte sett filmen ur etthelhetsperspektiv. Vad som händer vid mötet med publiken uppmärksammast ex inte alls.Även budgetpropositionen har brister i helhetssyn på filmen. Anslaget I 4,Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och tilleuropeiskt mediesamarbete, minskas i praktiken med 785 000 kronor.Pengarna till anslaget I 4 går till Audiovisuella Eureka och EuropeiskaAudiovisuella Observatoriet. Eurekas verksamhet handlar främst om attstödja och initiera projekt inom områdena utbildning, utveckling ochdistribution av europeisk film, TV och video. Syftet med hela verksamhetenär att stärka den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft.Observatoriet är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in ochdistribuerar information om den europeiska film-, TV- och videoindustrin.Med tanke på den stora satsning som görs på filmen under anslaget I 1 ärregeringens besparingar på filmen under anslaget I 4 anmärkningsvärda.10 och ansvarRespekten för människovärdet är grunden för ett gott samhälle ochdemokratin undergrävs om inte människovärdet är en levande del imänniskors tänkande och handlande. Människovärdet som demokratinsstöttepelare hotas om kränkning av människovärdet ses somunderhållning. måste beakta detta etiska ansvar ivalet av vad som skall sändas.Det är således angeläget att de program som visas, framförallt program förbarn, har en god kvalitet och ett genomtänkt pedagogiskt mål. TV-pro-grammen påverkar barnen i hög grad och därför bör våld av alla slagbegränsas i barnprogrammen. Det är också viktigt att program med vålds-inslag inte visas de tider man kan förvänta sig att barn ser på TV. Varkendirekt före eller efter barnprogram bör våldsinslag få förekomma.Vi är väl medvetna om barns fysiska behov, medan kunskapen omderas psykiska och emotionella behov inte är lika god. Våra barn påverkasinte bara av materiell standard. Vi vuxna måste bli medvetna om att det iinformationssamhället krävs mer av det som skulle kunna kallas en inremiljövård. Om vi i vuxenvärlden avstår från att skydda, förklara och gepositiva förebilder fylls våra barns sinnen av oro, otrygghet och det somförbereder våld.De flesta rön tyder på att tittaren på ett eller annat sätt omedvetet ellermedvetet påverkas av underhållningsvåldet i medierna. För att få ännu merakännedom om effekterna av medievåldet är allsidig forskning nödvändig.Kunskaper om bildvåldets effekter har ökat . Man har blandannat kunnat konstatera att våldsinslagen i medierna kan leda tillaggressioner hos barn. Medievåldet ger upphov till rädsla hos barn ochungdomar. kan det innebära en tillvänjning till själva våldet. Vissatyper av våld upplevs som mindre skrämmande om man ser det gång pågång. I de rapporter som skall ge till regeringenangående hur public service-uppdraget uppfyllts följs utvecklingen avprogram som innehåller våldsinslag särskilt noga. Det har kunnat konstaterasatt public service-kanalerna innehåller färre våldsinslag än övriga. Det är bramen inte tillräckligt.En annan viktig del när det gäller publicservice-uppdraget är öka möjlig-heten till delaktighet för människor med funktionsnedsättning. I "Standard-regler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighetoch jämlikhet", antagna av FN på initiativ av bl.a. , står följande:Staterna bör uppmuntra media, speciellt television, radio och tidningar, attgöra sina tjänster tillgängliga.Kulturutredningen föreslog att krav på handikappanpassning skall gälla församtliga marksändande TV-företag. Synskadade kan inte läsa textremsan tillutländska TV-program eller de utländska inslagen i nyhetsprogrammen -sändningarna är således inte utformade så att de är tillgängliga för dennagrupp. Om textremsan läses upp i en särskild ljudkanal kan dessa problemundanröjas. Införandet av digital TV innebär nya möjligheter att ytterligareöka tillgängligheten för funktionshindrade. Det är viktigt att tillgängliga TV-program för synskadade kan börja sändas så snart digitala TV-sändningarkommer igång.10.2 Digital-TVEnligt de avtal som staten tecknat med ett antal TV-bolag skullesändningar med digital teknik ha kommit igång . Dessaavtalsvillkor har dock inte uppfyllts av alla bolag av olika skäl. Det ärviktigt att regeringen uppmärksammar de inkörningsproblem som haruppstått och vidtar de åtgärder som kan få sändningarna till ståndsamtidigt som det är nödvändigt att analysera behovet av insatser för attfå befolkningen att utnyttja dessa sändningar. Risken är uppenbar att ettmoment 22-beteende etableras: de sändande bolagen har svagaincitament att sända eftersom människor inte har konverteringsboxar(eller har råd att köpa boxar) och boxar säljs inte därför att det finns förfå sändningar att tillgå.10.3 Särskilda medel för kvalificerad produktion av TV-programI tidigare beslut ingår att SVT fr.o.m. skall få ett nyttårligt stöd ur rundradiokontot på för särskiltkvalificerad programproduktion av typen dokumentärer, dramatik ochprogram för barn och ungdom. Regeringen föreslår attmedelstilldelningen till SVT även för ökas med 75 miljonerkronor för särskilt kvalificerad programproduktion.Kristdemokraterna stöder denna satsning. Det har dock kommit oroanderapporter om minskande andel barnprogram. Vi anser det därför viktigt attpoängtera att kvalitetsmedlen även används till förstärkningar av barn-programmen.10.4 Särskilda medel för att värna mångfald och kvalitet iSveriges Radios programutbudSveriges Radio har i sin public service-redovisning för och sittbudgetunderlag för redovisat problem med att klara av att öka utomståendes medverkan iprogramverksamheten utan att detta får negativa effekter på andraprioriterade programområden som exempelvis nyheter, aktualitets- ochsamhällsprogram och möjligheten att hålla en fullgod bemanning i denregionala organisationen.Vi delar regeringens uppfattning att det är önskvärt att undvika enmotsättning mellan att kunna behålla en decentraliserad organisation ochandra aspekter på mångfald. Det bör heller inte finnas en motsättning mellanhög kvalitet i det totala programutbudet och möjligheten att modernisera ocheffektivisera verksamheten genom att delta i ett teknikskifte från gammal tillny produktionsteknik.Regeringen föreslår att tilldelas ett medelstillskott urrundradiokontot på fördelat med år2000 och för att värna mångfalden och kvaliteten iprogramutbudet. De särskilda medlen skall i hög grad användas till att skapaytterligare förutsättningar för ökad medverkan av utomstående i program-verksamheten. föreslår att detta medelstillskott även årtvå (dvs 2001) uppgår till , dvs mer ur rund-radiokontot än vad regeringen föreslår.11 TrossamfundRegeringen bedömer att de ändrade relationerna mellan staten ochSvenska kyrkan påverkar behovet av medel under anslaget. För vissa avde verksamheter som beviljats anslag kommer det statliga stödet attbortfalla eller finansieras på annat sätt. Ekumenisk verksamhet skall t exbetraktas som en angelägenhet för att ansvara för.Svenska kyrkan kommer också att tilldelas medel för vård ochunderhåll av kyrkliga kulturminnen. Resurstilldelningen på anslagetminskas därför med 1,7 miljoner.Redan i vårt svar på proposition 1998/99:38 Staten och trossamfundenpoängterade vi att bevarandet av de kyrkliga kulturvärdena är en ange-lägenhet för hela samhället och svenska folket. Vi kritiserade ocksåregeringens ekonomiska beräkningar. Regeringen väljer nu att endast i grovadrag beskriva utgiftsområdet och det är svårt att bilda sig en uppfattning omdess beräkningar är korrekta, inte minst vad gäller . Därför villvi attregeringen återkommer till med en långsiktig plan för finansie-ringen.Stödet till trossamfunden innehåller också ett lokalbidrag. Detta kan täckaupp till av kostnaderna för renovering och byggnation och en stordel bekostas av samfundens insamlade medel. som bidraget gerförsamlingarna möjligheter att underhålla sina lokaler ger det byggnadsverk-samhet som genererar arbetstillfällen. En del av de utbetalade medlenåterförs dessutom till staten i form av mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter.Det är för statens del väl använda medel.Vi har tidigare påpekat att de ordinarie lokalbidragen under 1990-taletsänkts från en årlig nivå på ca till 2,5 miljoner kronor1997, varför till vissa trossamfund (SST)endast har kunnat ge bidrag till handikappanpassning av lokaler. 1993 årssamlingslokalutredning redovisade att de fria samfunden har 4 000 kyr-kor/synagogor/moskéer och att behoven av handikappanpassning intekommer att minska inom den närmaste . Vi håller därför fastvid vårt tidigare ställningstagande och avsätter för detta ändamål 10,5miljoner kronor utöver regeringens förslag för hela treårsperioden.Vi kommer noggrant att följa kostnadsutvecklingen inom anslaget K 1.12 FolkbildningUnder har människor i frivilligt samlats för att på sinaegna villkor ta del av föreläsningar, delta i olika kulturprojekt, diskuteraoch studera tillsammans. Detta är ett unikt sätt att främja den allmännamedborgerliga bildningen och demokratin. Syftet med folkbildningen äratt göra det möjligt för alla människor att kunna påverka sin livssituationoch till att skapa ett engagemang för att delta i samhällsutvecklingen.Folkbildningen anordnar studiecirklar, folkhögskolekurser och olikakulturarrangemang. Det finns sammanlagt 11 studieförbund och 147folkhögskolor i . För är det viktigt att statenaktivt ska stödja men inte styra denna form av lokal gräsrotsinsats förlivslångt lärande.Folkbildningen ger på så sätt unika möjligheter för människor att studera istort sett vilket område som helst, vilket skiljer sig från den grundläggandeinstitutionella utbildningen. Den är fri och frivillig vilket innebär lärandeutan krav och tvång. Detta är viktigt för alla som till exempel har dåligaerfarenheter från sin skoltid. En viktig och betydelsefull samtalskultur harutformats inom folkbildningen. I den lilla gruppen tränas deltagarna itolerans mot oliktänkande och för varandra. Deltagarna har också ett stortinflytande på innehåll och uppläggning.12.1 Folkbildningens demokratiuppgiftFöreningsliv och annat lokalt förankringsarbete är beroende av studieför-bundens verksamhet. Studiecirklar skapar ett viktigt samhälleligt kitt.Folkbildningsarbetet, både i studieförbund och i folkhögskolor, sker imycket nära samarbete med de organisationer som antingen ärmedlemmar i studieförbunden eller huvudmän för folkhögskolor. Genomden lokala och sociala förankringen är folkbildningen viktig för attbredda både kulturintresset och demokratiarbetet i Sverige.I budgetpropositionen pekar regeringen på den viktiga roll som folkbild-ningen har, nämligen att försvara, vitalisera och utveckla demokratin. Krist-demokraterna delar denna uppfattning men vill gärna se ett mer konkretarbete på detta område. Gång på gång diskuteras det låga valdeltagandet.Totalt sett ser det politiska engagemanget och deltagandet ut att minska. Närdet gäller de politiska partierna är nedgången dramatisk. Det finns en klarkoppling mellan medborgarnas delaktighet och valdeltagandet. Här harfolkbildningen en unik demokratisk möjlighet genom sitt arbetssätt ochgenom att flera miljoner deltagare redan finns i ett stort antal studiegrupper ihela landet. Med andra ord finns redan kanalerna för ett riksomfattandedemokratiarbete. har regeringen också uttalat behovet avinformation, utbildning och bildning på olika områden. Delaktigheten i denpolitiska processen torde vara ett prioriterat område. Kristdemokraternaföreslår därför att regeringen initierar en bred folkbildningssatsning omdemokratin och om medborgarnas delaktighet i den politiska processen.12.2 Stödjas inte styrasDet statliga stödet till folkbildningen har enligt riksdagsbeslut /98flera viktiga syften nämligen att försvara, stärka och utveckla demokratinsamt bidra till att bredda kulturintresset i samhället. Detta sker genomökad delaktighet i kulturlivet, genom kulturupplevelser samt egetskapande. I budgetpropositionen fastslås regeringens syn påfolkbildningen som en fri och frivillig utbildningsform. Att gefolkbildningen möjlighet att utvecklas handlar om detta - om att stärkaden demokratiska kulturen och om att motverka klyftor i kunskaps- ochinformationssamhället. Förutsättningen för att folkbildningen ska kunnagöra detta är att den ska styras av sin egen idé, sätta sina egna mål, varaoberoende av ekonomiska och politiska maktgrupper. Inte heller tvingastill samhälleliga krav för att hävda sin unika verksamhet. Det är därförmärkligt att regeringen på olika sätt ändå styr verksamheten genom atttillföra ytterligare krav. bedriver till exempel själv enaktiv försöks- och utvecklingsverksamhet inom ramen för sin ordinarieverksamhet. föreslår därför att de 10 miljoner somregeringen avsatt till speciell utvecklingsverksamhet ska föras över tilldet samlade anslaget för folkbildningen.13 UngdomsfrågorPå ungdomars villkor var titeln på den proposition som regeringenavlämnade till och där målen för ungdomspolitikenläggs fast. utvecklade i motionssvaret vår syn påungdomar och den statliga ungdomspolitiken. Den kommer att behandlasunder riksdagsåret och vi kommenterar därför bara det vi finner särskiltanmärkningsvärt i budgetpropositionen.När regeringens målformuleringar nu skall övergå till konkreta handlingarvisar det sig att regeringens ungdomssatsning till vissa delar bara är retorik.Det är t ex ungdomarna själva som får finansiera den så kallade ung-domssatsningen, genom att sammanlagt avstå från frånanslaget M 2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet.Detta är oacceptabelt. behöver extra resurser för att kunnasvara mot förslagen i ungdomspropositionen, men finansieringen måste skepå annat sätt.Det är emellertid inte förvånande att regeringen drar ned på det inter-nationella ungdomsarbetet. konstaterade vi att regeringensarbete inom den europeiska unionen visat prov på stor återhållsamhet när detgäller ungdomssatsningar. Regeringen har också glömt bort att detinternationella arbetet måste sträcka sig även utanför gränser. del av tredje världens befolkning utgörs av ungdomar, och svenskaungdomar kan medverka till att tillgodose också den unga befolkningensbehov. Perspektiven blir annorlunda och behoven tolkas troligen inte hellerpå samma sätt som när enbart äldre personer planerar och analyserarbiståndsinsatser. Ungdomsfrågorna måste prioriteras inom det internationellaarbetet.Kristdemokraterna anser därför att Sida bör få i uppdrag att anlägga ettungdomsperspektiv på allt utvecklingssamarbete i syfte att tillvarata svenskaungdomars engagemang för internationell rättvisa. Därmed säkerställs ocksåatt biståndet når den unga befolkningen i mottagarländerna på etttillfredsställande sätt. Sida bör också i detta sammanhang se över ungdoms-organisationernas möjlighet att bedriva utvecklingssamarbete, utbytes-program och demokratibistånd.Ytterligare ett bevis för att regeringen inte prioriterar ungdomarna är attungdomsorganisationerna tvingas leva i fortsatt osäkerhet när det gäller deförändrade bidragsreglerna. har tidigare argumenteratutförligt för varför regeringen skyndsamt borde återkomma med förslag tillreviderade regler som också tar hänsyn till olika organisationers arbets-former. Vi upprepar detta än en gång. har gått sedanUngdomsstyrelsen överlämnade rapporten till förändrade bidrags-regler till regeringen. Tiden borde varit tillräcklig för att arbeta fram kon-kreta förslag. Slutsatsen måste än en gång bli att ungdomsverksamhet inte ärett prioriterat område för regeringen.14 Folkrörelse- och idrottsfrågorIdrottsrörelsen utför många viktiga uppgifter i det svenska samhället ochidrott i alla dess olika former spelar en viktig roll i många människorsliv. Många utövar idrott aktivt, ännu fler får en rikare fritid genom attsom åskådare intressera sig för idrottens värld. Idrottsrörelsen bidrar iallra högsta grad till ett rikare socialt liv, meningsfulla aktiviteter och engod folkhälsa. Folkrörelserna spelar över lag en mycket viktig roll för attkanalisera engagemang och skapa gemenskapskänsla inom en förening,en stadsdel, en ort eller ett land.Så sent som presenterade regeringen sin syn på idrottspolitiken. Ianslutning till den redogjorde vi i en separat idrottsmotion (1998/99:Kr28)för ställningstaganden. Eftersom denna behandlas avriksdagen återupprepar vi inte vad som sades där. Vi noteraremellertid att regeringen i årets budgetproposition återkommer till enredovisning om det överskott som enligt regeringen genererats frånvärdeautomatspel. Av uppkommet överskott ska hatillförts idrottsrörelsen . Det finns angående detta överskottmånga olika och oklara besked. menar att det nu är högtid att regeringen ger en entydig information om överskottets storlek ochfördelning.Vi vill också särskilt uppmärksamma bidragen till allmänna samlings-lokaler, vilka är väsentliga inte minst ur ett lokalt och regionalt utvecklings-perspektiv. På mindre orter och i glesbygd är dessa lokaler ofta den endasamlingspunkten för till exempel barn- och ungdomsarbete och kulturverk-samhet. I årets budgetproposition hänvisar regeringen till den redovisningsom gjort som bekräftar detta. hänvisade viKristdemokrater till redovisning. Då ville emellertid regeringenhelt avveckla bidraget, men fick ändra sig efter påtryckningar i kultur-utskottet. Precis som gjort bedömer nuregeringen att bidrag till allmänna samlingslokaler fyller en viktig funktionoch att staten har ett delat ansvar med kommunerna i denna fråga. Krist-demokraterna menar dock att 15 miljoner inte är tillräckligt utan avsätter 10miljoner utöver regeringens förslag till anslaget N 3, alltså sammanlagt25 miljoner.15 Utveckling av den ideella sektornI finns en lång tradition av ideellt engagemang. Det ideellaarbetet har sin huvuduppgift i att skapa gemenskap, helhet och struktur imänniskors liv. Men utöver det finns det uppgifter för den ideella sektorni gränszonen mellan privat och offentlig sektor.Folkrörelser och frivilliga organisationer fungerar ofta som samhälletskänselspröt. De hittar orättvisorna, upptäcker kantigheterna, kartlägger nyaområden och antar nya utmaningar. De kompletterar också den offentligaverksamheten. Ökade möjligheter till engagemang från den ideella sektornkan bidra till att höja kvaliteten i det offentliga serviceutbudet. Men detfinnsfortfarande många frågor som behöver belysas för att denna utveckling skakunna ske på ett sätt som berikar både den offentliga och den ideella sektorn.Sektoriseringen inom den kommunala förvaltningen skapar problem,rollfördelningen mellan frivillig och verksamhet behöver klar-göras, ansvarsförhållanden i samband med frivilliga insatser behöver utredas.Under perioden 1991-1994 inleddes i ett arbete förutveckling av den ideella sektorn. Olika forsknings- och utredningsprojektinitierades och en beredning för utveckling av den ideella sektorn tillsattes. Isamband med detta infördes ett nytt anslag för stöd till detta utvecklings-arbete. Den socialdemokratiska regering som tillträdde 1994 ändradeinriktning på detta arbete och avvecklade också det anslag som var kopplattill utvecklingsarbetet. Vi kristdemokrater anser att det är viktigt att arbetetåterupptas och föreslår för detta ändamål ett nytt anslag på 10 miljonerkronor för utveckling av den ideella sektorn.16 Hemställan16 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samhällets stöd till kultursektorn,2. att hos regeringen begär förslag till tydliga skatte-regler för kultursponsring,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utvärdering av det statliga arkivväsendet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkrörelsearkivens del i industrisamhälletskulturarv,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utökning av antalet kommuner i projektetkulturarvs-IT,56. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en kartläggning av de ortsnamn som inte längreanvänds,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om myndighetsstrukturen på museiområdet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dramapedagogernas utbildningssituation,410. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nationellt uppdrag till danskonstområdet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dansutbildningen,412. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av resurser till länsmusiken,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Spårvägsmäns Musikkår, SSM,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om länsmusiken i ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om musikteatern ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bidragen till internationellt kulturutbyte ochsamarbete,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den kommunala ,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenska språket som majoritetsspråk,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa momsen på barnböcker,220. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkt bokmoms,221. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om läsfrämjande insatser,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om distributionsstödet,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolbibliotekens situation,424. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödet till enskilda konstnärer,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöket med en tredje anställningsform ochcentrumbildning, 528. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nomineringarna till ochSveriges bildkonstnärsförbund,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om årliga rapport till rege-ringen angående hur public service-uppdraget uppfyllts,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om talad textremsa för synskadade,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvalitetsmedel till barnprogram,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilda medel till program-utbud,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en långsiktig plan för finansiering av kyrkligakulturvärden,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en bred folkbildningssatsning om demokrati,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att medlen avsatta för utvecklingsverksamhetförs över till det samlade anslaget för folkbildningen,36. att avslår regeringens förslag om omfördelning avresurser inom området Ungdomsfrågor,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att anlägga ett ungdomsperspektiv på allt utveck-lingssamarbete inom biståndsverksamheten,338. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överskottet från värdeautomatspel,139. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utveckling av den ideella sektorn,40.