mot · GM02N23 · 1999-08-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N23av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:137 Införande av schablonberäkning på elmarknaden, m.m.BakgrundI propositionen föreslås vissa ändringar i ellagen (1997:857) som syftar tillatt möjliggöra undantag från grundprincipen om timvis mätning för vissaelanvändare.För dessa elanvändare kommer istället schablonberäkning att tillämpas.Förbrukningsgränsen för schablonberäkning föreslås bli 200A för kundermed säkringsabonnemang och 135 kW för lågspänningskunder med effekt-abonnemang. Vidare föreslås att regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer bemyndigas att utfärda de nya föreskrifter somkommer att gälla vid schablonberäkning. Förändringarna skall träda i kraftden 1 november 1999.När schablonberäkning införs ökar konkurrensen i praktiken på elmark-naden. Av detta skäl föreslår regeringen att systemet med leveranskoncessionavskaffas i samband med att det nya regelverket träder i kraft.Byte av elleverantör skall enligt förslaget ske i varjemånad och den nya elleverantören skall underrätta innehavaren av nätkon-cession om bytet senast en månad innan leveransen skall påbörjas. För byteden krävs att anmälan gjorts till nuvarande elleverantör senastden och att anmälan till nätkoncessionsinnehavaren om vemsom skall vara ny elleverantör görs . För byte den1 krävs att elanvändaren anmälerdetta till nuvarande elleverantör och att anmälan görs till nätkoncessions-innehavaren om vem som skall vara ny elleverantör.Nu gällande regler beträffande nätkoncessionsinnehavarens rätt att debiteraenskilda elanvändare kostnaden för utrustning för timvis mätning avskaffas.Vidare i propositionen föreslår regeringen att ansvaret för att det finns enbalansansvarig i en elanvändares uttagspunkt flyttas över från elanvändarentill elleverantören. Regler för leveransskyldigheten för samtliga elleveran-törer införs.Slutligen redovisas regeringens ställningstaganden till vissa övriga frågorkopplade till leveranskoncessionssystemet.2 UtgångspunkterRiksdagen fattade beslut om en ny energipolitik. Beslutet innebarbland annat att en reaktor vid skulle stängas föreden . Den andra reaktorn vid kärnkraftverket skulle stängas föreden under förutsättning att bortfallet av elenergi kan kompenserasgenom tillförsel av ny elenergi eller minskad användning av el. I besluteningick också ett omfattande program för åtgärder som tar sikte på att stimule-ra en effektivare energianvändning och användning av förnybara energislag.Kristdemokraterna anser att den grundläggande förutsättningen för energi-politiken skall vara att skapa förutsättningar för en effektiv energianvändningoch en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkanpå hälsa, miljö och klimat. Det är viktigt att energipolitiken skapar godaförutsättningar för effektiva energimarknader och främjar omställningen avenergisystemet. En väl fungerande energimarknad och en fungerandeelmarknad främjar både den internationella konkurrenskraften hos svensktnäringsliv samt en effektivare energiförsörjning. Det är också viktigt attSveriges elmarknad anpassas till vad som gäller i och med medlemskapeti EU. EU har genom el- och gasmarknadsdirektiven skapat förutsättningarför en gemensam energimarknad. ska EU-län-dernas el- och gasmarknader öppnas för konkurrens, vilket ger en effektivarehandel med el och fossilgas.3 Schablonbaserad beräkning m.m.Kristdemokraterna har arbetat för att de fördelar som den fria elmarknadeninnebär också skall komma hushållen till del. Genom det hittillsvarandemätarkravet som kopplats till byte av leverantör har tröskelkostnaden förhushållen varit sådana att det för hushållen inte gått att räkna hem investe-ringen i mätare trots att takkostnaden för mätaren varit . Vidare långa uppsägningstiden medverkat till att rörligheten bland konsumen-terna varit låg. Kort sagt har avregleringen av elmarknaden nästan enbartvarit till fördel för företag och andra storkonsumenter. Genom näringsut-skottets initiativ har en motvillig regering tvingats att lägga förslag om av-skaffande av mätarkravet, kortare uppsägningstid och kostnadsfria byten avleverantör. Detta kommer att medföra dramatiskt sänkta elpriser också förnormalkonsumenten. efter utskottets beslut började ocksåprisnivåerna sjunka och producenterna, och för den delen andra aktörer, atttävla med varandra om kunderna som fritt kan välja leverantör.Vi kristdemokrater hälsar nu med tillfredsställelse regeringens förslag omatt konsumenten gratis kan byta elleverantör samt att uppsägningstidenbegränsas till en månad. Vi anser vidare att områdesmodellen är lämpligastför utformningen av den schablonmässiga beräkningen och fördelningenmellan elleverantörerna för att uppskatta elanvändarnas elförbrukning. Iinledningsskedet är förbrukningsgränsen för schablonberäkning för kundermed säkringsabonnemang på 200A och för lågspänningskunder medeffektabonnemang på 135 kW en väl avvägd gräns.En klar nackdel med modellen är dock att en för högt fastställd gräns förschablonavräkning kan resultera i en orättvis kostnadsfördelning mellankundkategorierna. En för hög gräns för schablonberäkning kan innebära attsmåförbrukare får betala för mycket för den mängd el de använder om de bori ett nätområde där det finns många storförbrukare. Det nya beräknings-systemet kräver att dessa effekter tidigt utvärderas och beredskap finns för enjustering mot lägre säkringsnivåer så att träffsäkerheten för den enskildekonsumenten blir bättre.4 Vissa frågor kring timmätningRegeringen föreslår att de elanvändare som vill ha mer avancerad mätningskall debiteras merkostnaden för detta. De som har ingått ett avtal skalldock inte påföras kostnaden medan avtalet löper. För att tvister angåendekostnaden för timmätare inte skall uppstå när nuvarande avtal löper ut anservi det rimligt att de som vill behålla timtidmätningen anmäler detta till nät-ägaren.5 Konsekvenser när leveranskoncessionssystemetupphörNär schablonberäkning införs öppnas hela elmarknaden för konkurrens. Detkommer att medföra lägre priser för hushållskunderna och en ökad samhälls-ekonomisk effektivitet.Förutsättningarna för de företag som är leveranskoncessionärer för-ändras dramatiskt. Schablonberäkning kan förväntas medföra ökad kon-kurrens, prispress och minskade marginaler i elbranschen. Större försälj-ningsvolym kommer att utgöra grunden för den långsiktiga överlevnaden.För vissa leveranskoncessionärer kan särskilda problem uppstå till följd avatt man har tecknat långsiktiga avtal för anskaffning av den kraft manplanerat att leverera till sina leveranskoncessionskunder. Avtalen kaninnehålla fasta såväl volym- som prisvillkor.Många små elbolag, ofta kommunalägda, har sådana långa avtal med sinakunder vilket gör att dessa bolag riskerar att slås ut. Vi kristdemokrater serdet inte som en självklarhet att kommuner skall äga kraftbolag. Vi kon-staterar nu att det finns en risk att vissa bolag kommer att kosta kommun-innevånarna en hel del pengar, pengar som borde användas till kommunalkärnverksamhet.6 Vissa övriga konkurrensfrågorEl, fjärrvärme och fossilgas skall konkurrera på lika villkor när det gälleruppvärmning. finns hinder för nätinnehavaren att övergå från fjärrvärmeeller gas till el. Några regler om skydd mot konkurrens från el inom områdendär fjärrvärme eller fossilgas distribueras eller avses att distribueras skallenligt regeringen inte förekomma i fortsättningen.Konkurrensverket har uppmärksammat att en kraftproducent som bådeproducerar fjärrvärme och el har erbjudit rabatter på fjärrvärme när kon-sumenten också köpt in hela sitt behov av el från företaget. Energiföretagsom säljer både fjärrvärme och el kan således, genom att användarabattvillkor, få en betydande fördel i förhållande till ett konkurrerande före-tag som bara säljer el. En viktig förutsättning för effektiv resursanvändningpå elmarknaden är att det så långt som möjligt råder konkurrensneutralavillkor för berörda parter. finns det ingen myndighet som sköterprisövervakningen av fjärrvärme vilket gör att det inte går att urskiljaom kostnader från den konkurrensutsatta elen vältras över på fjärr-värmekunderna i de bolag som producerar båda energislagen. Vår uppfatt-ning är att en befintlig myndighet behöver utses med ansvar för prisöver-vakning, både för fasta installationer samt för själva energikostnaden.Ordentliga beräkningar av kostnadsfördelningen bör redovisas då elektricitetoch fjärrvärme produceras i samma anläggningar för att undvika risken attkostnader övervältras mellan energislagen.Hushållen har redan kunnat se att ett flertal elbolag sänkt eller meddelat attde kommer att sänka sina elpriser. I vissa fall har priset sjunkit med 30procent eller mer. Men hushållens totala kostnad kommer dock inte attsjunka i motsvarande grad eftersom elkostnaden bara är cirka en tredjedel avden totala elräkningen. Förutom skatt betalar man en fast nätavgift, en avgiftsom varierar högst väsentligt mellan olika nätområden.NUTEK har tidigare visat att det finns en rationaliseringspotential inätverksamheten som skulle kunna medge en betydande tariffsänkning förglesbygdskunder utan motsvarande höjning av tätortstarifferna.Enligt har energiföretagen stora möjligheter attkompensera sänkta elpriser med ökade nätavgifter. För att undvika attvinsterna på nätavgifter används till att subventionera försäljningen av elskall elförsäljningen och distributionen ligga i separata bolag. Det har visatsig att detta i princip är en papperskonstruktion eftersom det är vanligt attpersonalen är anställd för att syssla med båda verksamheterna. Vi krist-demokrater kräver att reglerna skärps och tillsynen förbättras så att man kankomma till rätta med detta för att renodla konkurrensen och sänkatotalkostnaderna för hushållen.7 Skydd för de små elproducenternaDet är svårt att förstå grunderna för regeringens ställningstagande i denna delav propositionen. När systemet med leveranskoncession avskaffas upphörockså det nuvarande skyddet för den småskaliga elproduktionen. Mottag-ningsplikten för el från små producenter görs om till ett frivilligt åtagandet.o.m. Regeringen menar att genom anbudsprocessenerhålls en marknadsmässig värdering av den småskaliga elproduktionen därsåväl systematiska aspekter som möjligheter till marknadsprofilering vägs ini priset. Härigenom erhålls ett tillförlitligt underlag som sedan kan ligga tillgrund för en bedömning av behovet av ytterligare skyddsåtgärder för olikakategorier av mindre produktionsanläggningar. Vid användandet av dettaförfaringssätt menar regeringen att stödbehovet för de små producenternakan begränsas i väsentlig omfattning. Med resultatet av upphandlingen somunderlag avser regeringen att redan i höstens budgetproposition redovisa sinbedömning av det framtida behovet av skyddsåtgärder för de små producen-terna.Vi kristdemokrater ställer oss frågande till hur regeringen redan nu ansersig kunna göra en noggrann bedömning av detta eftersom systemet avsesträda i kraft , alltså efter att budgetpropositionen presenteratsoch erfarenheter av det nya systemet saknas. Det är nödvändigt med fastaspelregler på elmarknaden, särskilt angeläget är detta för de små elprodu-centerna. Vi kristdemokrater anser att man med fasta spelregler främjarutvecklingen av förnybar energi och därmed gynnar framförallt de småelproducenterna.Vi förstår inte heller det logiska i att som har som målatt avveckla kärnkraften vill regeringen försvåra för den förnybara små-skaliga energiproduktionen.Vi kristdemokrater anser att om regeringens förslag genomförs kommerframtiden för de små producenterna att bli mörk och detta kommer på mångasätt att bli till skada för den framtida svenska energiproduktionen och förmiljön.Det finns många motiv till varför vi bör uppmuntra och stödja småskaligproduktion av förnybar energi, bland annat EU:s mål om en fördubbling avandelen förnybar energi inom EU fram , samt de åtaganden somfastställdes vid klimatkonferensen i Kyoto. Vi måste höja den industriellakompetensnivån i inför det förväntade ökade internationella behovetav utrustningar för förnybar energiproduktion. går utveck-lingen bakåt inom vattenkraftsektorn. Om denna trend fortsätter kommerSverige att vara åskådare när världsmarknaden för småskalig vattenkraftlyfter och vi kommer kanske till och med att få svårt att modernisera vårteget bestånd av vattenkraftverk, där många anläggningar har hög ålder.Idag har vi cirka 1 200 små vattenkraftverk och cirka 400 vindkraftverk,till detta kommer vissa kraftvärmeverk. Den småskaliga produktionen utgöromkring av landets totala elproduktion eller knappt . Avdetta svarar vattenkraften för och vindkraften för cirka 0,4TWh. Det är naturligt att de småskaliga elproducenterna inte kan agera likakraftfullt på elmarknaden som de stora producenterna. Detta gör det viktigtatt skapa goda förutsättningar för den småskaliga och miljövänligaproduktionen. Regeringen bedömer att för att skapa stabila villkor för de småproducenterna krävs någon form av enhetliga inköpsvillkor samt en bibe-hållen rimlig prisnivå åtminstone t.o.m. år 2000.Vi kristdemokrater ser en fara i vad som kommer att hända med de småelproducenterna . Om en stängning av går igenominnebär detta ett stort bortfall av elproduktion, därför är det extraviktigt att verka för att de små kraftverken fortsätter sin drift samt att detetableras nya. Många bäckar små blir till en stor å. Vi har inte råd att förlorade små kraftverken och därför måste de små elproducenternas situation sesöver. Scenariot kommer troligtvis att bli att de små producenterna får ståtillbaka för de stora bolagen.I analys av vad som kommer att hända om ersätt-ningen till de små producenterna sjunker markant framgår att inom enrelativt efter sänkningen kommer många små kraftverk atttvingas stänga. Situationen kommer att bli särskilt allvarlig för deproducenter som investerat och fortfarande bär på stora kapitalkost-nader samt för dem som har äldre verk och som står inför valet mellan för-nyelse eller nedläggning. Problemet är något mindre för vindkraft-producenter än för vattenkraftproducenter då de förstnämnda har relativt nyaverk byggda med investeringsbidrag samt ett statligt produktionsstöd, miljö-bonus. För småskalig vattenkraft är läget ett annat. De saknar miljöbonus.Flertalet har tillkommit utan investeringsbidrag och många står inför enomfattande förnyelse på grund av sin höga ålder och ett fortsatt stöd ärnödvändigt. Inga nya projekt startas upp inom den småskaliga vatten-kraften mycket på grund av att investeringsbidraget är fryst. Det är viktigt attframhålla att det krävs ekonomiska incitament för att garantera en fortsattdrift i de äldre kraftverken.Enligt undersökningar av både och anser många leverans-koncessionärer att de inte kan uppehålla erforderlig kompetens att verkasom aktör på elmarknaden och går därför samman med andra inköps- ochförsäljningsbolag eller låter sig köpas av någon annan. För små friståendeproducenter är det ännu svårare att hävda sig på en allt tuffare elmarknad.Om regeringens önskade utveckling av förnybar elproduktion infrias ochman vill förhindra att små vattenkraftverk läggs ned är det angeläget att stödutgår till alla ägare av små produktionsanläggningar oberoende av ägar-kategori.Vi kristdemokrater anser att regeringen tar för lätt på problematiken för desmå producenterna. I likhet med remissinstanserna anser vi att det krävs enordentlig utredning om de små producenternas situation och att underlagetför det förslag som ligger i denna del av propositionen är alldeles för svagt.Vi förutsätter att de små elproducenternas situation kommer att ges särskilduppmärksamhet när effekterna av de nya reglerna börjar kunna utvärderas.Regeringens förslag om att mottagningsplikten skall etableras på enbartmarknadsmässiga grunder kan vid ett första påseende förefalla rimligt. Meneffekten torde bli den att marknadspriserna hamnar långt under de nivåersom motsvarar produktionskostnaderna för de små och nya producenterna tillföljd av stora kapitalkostnader. Detta kommer att effektivt bromsautvecklingen av nya alternativ och ny teknik. Det finns skäl att anta attpriserna på elmarknaden kommer att stiga till följdav miljömässiga krav och en internationell anpassning. Att i det läget slå utsmåskalig och i vissa fall ny teknik synes oklokt.För att undanröja den mest påträngande osäkerheten som kommer att rådaför småskalig elproduktion, och som effektivt kommer att förhindrautvecklandet av ny teknik och alla nyinvesteringar, måste under ettövergångsskede ett bättre skydd än det föreslagna gälla. En garanteradersättningsnivån till de små producenterna bör därför ligga på /kWh.Mottagningsplikten bör överföras från leverenskoncessionärerna till SvenskaKraftnät. Finansiering kan ske genom en höjning av stamnätsavgiften.8 Avsaknad av miljöaspekten i propositionenPropositionen tar inte hänsyn till miljöaspekten. De ökade koldioxidutsläpp-en med påföljande växthuseffekt är det enskilt största hotet mot vår livsmiljö.Energipolitiken bör inriktas på att åstadkomma breda politiska uppgörelseroch långsiktigt stabila spelregler för aktörerna på elmarknaden. Utgångs-punkten skall vara att genom eleffektivisering samt utveckling och infasningav förnybar elproduktion fasa ut kärnkraften och energisystemsom bygger på fossila bränslen. Målet är ett omställningsarbete som syftartill att bygga ett ekologiskt uthålligt energisystem utan drastiska prisföränd-ringar, risk för elbrist och därmed ytterligare påfrestningar på välfärd ochsysselsättning. Industri och hushåll skall garanteras säkra elleveranser tillfortsatt konkurrenskraftiga och rimliga priser. Vår uppfattning är fortfarandeatt den första kärnkraftsreaktorn skall fasas ut först när motsvarande mängdel kan tillföras och/eller sparas bort. Att nu stänga innebär attsvensk elförsörjning, miljö, ekonomi och industriklimat försämras. Åtgärdensaknar dessutom stöd hos det svenska folket. Den el som skall ersätta bort-fallet kommer till största delen att importeras från koleldade kraftverk iDanmark, men det kan lika gärna bli att vi importerar brunkolsproducerad elfrån genom den nya kabeln eller el från Ignalina.EU satsar på en stor kampanj för miljövänlig energi från vindkraft,solfångare och vattenkraft. I lägger regeringen fram förslag somriskerar att försvåra möjligheterna till utbyggnad av den miljövänliga elen,och indirekt stoppar man all expansion inom bland annat vindkraften. Exaktvilken situation som kommer att utvecklas efter återstår attse men om inte hänsyn tas till de ändrade förutsättningarna för de småproducenterna kommer att få en mycket begränsad produktion avmiljövänlig el. Konsekvensen kan bli att vi tvingas att i större utsträckning änidag importera el som producerats med utsläpp av höga halter av koldioxideller som producerats i mindre säkra kärnkraftverk. Vi kristdemokrater är fören effektiv gränsöverskridande handel med el, men det svenska agerandet fårinte leda till att vi lägger ner miljövänliga energianläggningar för attiställetgöra oss beroende av import av oren el. För att detta inte skall hända har vikristdemokrater länge arbetat för att införa ett investeringsbidrag till vind-kraft och småskalig vattenkraft. Omställningsprogrammets vattenkrafts-bidrag har omgetts av oklara regler vilka nu tycks vara klarlagda och medlenförhoppningsvis tas i anspråk för ny investeringar för elproduktion. Vidarebör värmepumptekniken utvecklas så att mer av spillvärme kan tas till vara.Industriellt mottryck kommer att bli än mer betydelsefullt för energibalansennär utfasningen av kärnkraft påbörjas. Skattelagstiftningen måste utformas såatt det blir fördelaktigare att öka produktionen av el på detta sätt. Det kanvara möjligt att via bonussystem eller andra skatteåtgärder stimulera dennautveckling ytterligare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en löpande utvärdering av effekternaav det nya schablonavräkningssystemet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beredskap för att om behov finns snabbt justeramot lägre säkringsnivåer för bättre överensstämmelse mellan förbruk-ning och kostnad för den enskilde konsumenten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utse en myndighet för tillsyn och prisöver-vakning beträffande fjärrvärme,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att få till stånd en rationalisering ochsänkning av kostnaderna för nätverksamheten samt en nätavgiftsut-jämning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpta regler och förbättrad tillsyn för att för-hindra att vinster från nätverksamhet används för att subventionera el-försäljningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning av de små elproducenternas situa-tion och förutsättningar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mottagningsplikt och ersättning till små elprodu-center.Stockholm den 10 augusti 1999Inger Strömbom (kd)()()()()()()()()()Per ()()()()