mot · GN02U513 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U513av Ruwaida, ()strategi i EUInledningFörsta tar över ordförandeskapet i Europeiskaunionen för . ingår i dens k trojkan (vilken består av ordförandeskapet, nästkommandeordförandeland samt förutvarande ordförandeland). Det innebär att ensvensk strategi för huvudlinjerna i de frågor som skall prioriteraunder det egna ordförandeskapet bör ligga klar år 2000.Miljöpartiet de gröna anser att man bland de utvalda huvudlinjerna skavälja att speciellt lyfta fram miljöfrågorna. Detta utvecklar vi vidare i enannan motion (U515). Men som trojkaland i synnerhet och som aktivtmedlemsland i allmänhet bör ha en tydlig linje för strategi ochprioriterade sakområden.DemokratiMiljöpartiet de gröna har en grundläggande kritik mot EU:s storademokratiska underskott. Motorn i unionen, som ska leda utvecklingenför hundratals miljoner EU-medborgare, är . Medensamrätt att lägga lagförslag har kommissionen en oerhörd makt.Kommissionen befinner sig mycket långt ifrån människors vardag, ochdå inte bara i form av det geografiska avståndet till . Mängder avandra hinder dyker upp längs vägen; språkförbistring, bristandeoffentlighet, som bl a gör att många avgörande dokument ärhemligstämplade och omöjliga att få ut, och en byråkratisk hantering somär mycket krånglig - med svenska mått mätt. Allt detta gör EU-systemettill en guldgruva för olika lobbyister, dvs personer som är anställda föratt påverka de politiska besluten. De som har ekonomiska resurser attanställa lobbyister har därför möjlighet att i hög utsträckning prägla EU-besluten, vilket ger multinationella företag och andra kapitalstarkaföretag och organisationer stor påverkansmöjlighet, medan miljö- ochfredsrörelsen m fl har svårt att göra sig hörda. Bristen på insyn i EU-systemet öppnar också möjligheterna för en mycket omfattandekorruption. För att bekämpa korruptionen ökar EU den internakontrollen. Om man införde offentlighetsprincip ochmeddelarfrihet skulle korruptionen bekämpas avsevärt mycket mereffektivt, som det skulle leda till bättre politiska beslut ochöppna EU för medborgarnas insyn. anser att sådana reformermåste vara högt prioriterade att driva under ordförandeskapet.Men det är inte bara fråga om ett organisatoriskt problem. Miljöpartietanser att EU:s omfattande centralisering är ett strukturfel i sig. När beslutflyttas allt längre från dem som berörs tappar människor lusten att engagerasig, vilket i sin tur urholkar demokratin. Besluten tenderar också att bli sämreju längre från verkligheten de tas. Ett beslut som är bra för människor i t exsödra fungerar inte alltid bra för människor i norra . anser att EU bör överföra kompetens till medlems-länderna och helt skala bort sådana politiska områden som löses bäst pånationell nivå. Detta bör vara en prioriterad fråga för att driva underregeringskonferensen.Även om kommissionen har makten över vilka nya förslag som EU skalllägga fram, är det ministerrådet som fattar de slutgiltiga besluten. Inom vissapolitiska områden sker detta efter yttrande från . Ett nyttinslag efter Amsterdamfördraget är att parlamentet fått ytterligare utökadmakt då man nu har medbestämmanderätt tillsammans med ministerrådet påen rad olika frågor. Denna uppdelning gör det mycket svårt att utkrävapolitiskt ansvar från ansvariga politiker, dvs även om medborgarna ärkritiska mot beslut går det inte att veta vilka politiker som är ansvariga ochborde röstas bort i nästa val. Att inte kunna utkräva politiskt ansvar är enoerhörd tillbakagång för demokratin, vilket till viss del kommit till uttryck idet låga valdeltagandet till EU-parlamentet.Miljöpartiet anser att det är nödvändigt att strukturera om beslutsgångeninom EU så att politiskt ansvar kan utkrävas. Det är också viktigt att återföraförslagsrätt till medlemsstaterna, det är orimligt att den överstatliga har den oerhörda makt den har . En exakt formulering förhur EU skall organiseras är en för stor uppgift för att rymmas i denna motion,men det bör vara en prioriterad uppgift för i samband med nästaregeringskonferens. Då bör driva frågan hur EU kan omvandlas tillatt i högre grad vara ett mellanstatligt samarbete. Helt klart är dock att roll i en sådan struktur måste minska, dess ensamrätt attlägga förslag måste försvinna. Naturligt vore att i stället ge de nationellaparlamenten och förslagsrätt.Vi vill att som medlem i EU driver:? ?att öka genom att i alla införameddelarfrihet och offentlighetsprincip liknande den svenska,? ?att EU överför kompetens till medlemsländerna och skalar bort sådanapolitiska områden som löses bäst på nationell nivå,?? frågan hur EU kan omvandlas till att i högre grad vara ettmellanstatligt samarbete,? ?att EU:s politiska organisation måste förändras på ett sätt sommöjliggör för väljarna att utkräva politiskt ansvar,? ?att kommissionens ensamrätt att lägga förslag avskaffas, för att i ställetge de nationella parlamenten och förslagsrätt.Den inre marknadenEn av de viktigaste grunderna i unionen är den s k inre marknaden.Samtidigt är den inre marknaden full av paradoxer och motsägelser. Denkanske mest uppenbara paradoxen är hur EU parallellt med arbetet attharmonisera den inre marknaden fortfarande upprätthåller tullmurar ochhandelshinder gentemot omvärlden. Världen är större än EU! Varförjobbar man inte för en fri konkurrens gentemot hela världen? Varförväljer man att bygga upp spänningar dels mot de stora konkurrenternaUSA och , dels gentemot tredje världen? Handelspolitikengentemot tredje världen bygger på en post-kolonial politik som går ut påatt de fattiga länderna i söder sugs ut genom att de förser oss i norr medbilliga råvaror medan förädlingsindustrin sker inom EU. En prioriteradfråga under ordförandeskap måste vara att driva att EU:sprotektionism mot omvärlden minskar; dock med starka sociala ochmiljömässiga skyddsklausuler mot frihandelns skadeverkningar.Men även inom EU finner vi att den inre marknaden är allt annat än fri.För att underlätta konkurrensen harmoniseras och standardiseras varuut-budet. Det innebär att det blir lättare att sälja en och samma produkt inomhela unionen, men till priset av en reducerad mångfald - något som är ytterstallvarligt vad gäller exempelvis handeln med fröer. EU rör sig alltså mednågon sorts omvänt språkbruk, man säger sig vilja uppnå en fri marknad,men resultatet blir det omvända - en detaljreglerad marknad. En strategiskfråga måste vara att motverka EU:s detaljreglering av varor somden inre marknadens mål om fri rörlighet för varor och ohämmad ekonomisktillväxt måste ersättas med sociala och miljömässiga mål.Vi vill att aktivt och offensivt i EU driver:? ?att EU:s protektionism mot omvärlden minskar; dock med starkasociala och miljömässiga skyddsklausuler mot frihandelnsskadeverkningar,? ?att motverka EU:s detaljreglering av varor,? ?att den inre marknadens mål om fri rörlighet för varor och ohämmadekonomisk tillväxt ersätts med sociala och miljömässiga mål.Europol och SchengenDet kanske mest häpnadsväckande exemplet på det motsägelsefulla språksom florerar i EU är . Syftet sägs vara "gränser utankontroll." Men den ökade frihet människor får inskränker sig till att vislipper visa passet vid gränsen till ett annat EU-land. Men för att denna"frihet" inte skall leda till ökad gränsöverskridande kriminalitetinnehåller regelverket så mycket s k kompensatoriska åtgärder attresultaten blivit "kontroll utan gränser". Skärpt kontroll vid in- och utresatill tredje land, krav på att du kan visa din nationstillhörighet när du tar inpå hotell eller camping och möjlighet för länderna att när som helstutföra passkontroll. Även om du inte behöver visa passet vid gränsenmåste det vara med du vistas i . Dengemensamma polisen, Europol, får också ökade befogenheter och till sinhjälp har man bl a dataregister där det mesta får registreras, bl a politiskaåsikter, sexuell läggning etc. Detta är inte acceptabelt i ett demokratisktfritt samhälle.Men vi som är medborgare i något EU-land kommer lindrigt undan omman jämför med hur personer från tredje land behandlas, icke EU-med-borgare måste alltid anmäla sig till ett lands myndighet när de korsat en inregräns. Över huvud taget är EU:s asylpolitik inhuman och går ut på att skickaflyktingar tillbaka till hemlandet eller till en närregion. Exempelvis skickasflyktingar från tillbaka trots att EU fördömer för attlandet inte respekterar mänskliga rättigheter.Med Amsterdamfördraget är förhindrat att driva en egen asyl-politik och det går inte heller längre att ge asyl till flyktingar från andraEU-länder. FN har klagat på detta eftersom det strider mot Genèvekonventionen.En viktig fråga för att driva inom EU måste vara att återföra asyl-politiken till nationell nivå. Till dess att så sker måste naturligtvisdriva att alla förslag som innebär en mer restriktiv asyl- och invandrings-politik stoppas.Vi vill att aktivt och offensivt i EU driver:? ?att ska ersättas med överenskommelser som garanterarfri rörlighet för alla människor inom EU och också underlättar förmänniskor utanför EU att få resa in i EU,? ?att Europol avskaffas, i andra hand reformeras så att dataregister ochinformationsutbyte begränsas samt att hela organisationen ställs underdemokratisk kontroll med den övergripande principen att allaregistrerade personer äger rätt att ta del av sina registeruppgifter,? ?att återföra asylpolitiken till nationell nivå,? ?att alla förslag som innebär en mer restriktiv asyl- ochinvandringspolitik stoppas.Miljö och jordbrukEU:s jordbrukspolitik är kanske det mest skrämmande exemplet på hurfel centralisering kan slå. Jordbrukspolitiken tar halva EU:s budget ianspråk, som den gynnar storskalig produktion baserad påbekämpningsmedel och konstgödsel, vilket skapar stora miljöproblem.Jordbruksmarkerna i EU hotas av utarmning på grund av detjordbruk som bedrivs inom ramen för EU:s jordbrukspolitik, vilketnaturligtvis är en katastrof för kommande generationer. Miljöpartietanser att en viktig fråga måste vara att driva att dengemensamma jordbrukspolitiken förändras så att EU endast ger stöd åtett ekologiskt hållbart, småskaligt och djurvänligt jordbruk samt att dengemensamma jordbrukspolitiken förändras så att den i hög grad flyttastill nationell nivå. bör även verka för att djurskyddet stärks ochde vidriga djurtransporterna upphör.EU och sund miljöpolitik står i motsatsförhållande. Dels är den inremarknaden i sig ett miljöhot p g a alla de transporter som skapas. Eftersomden inre marknaden alltid kommer först kan inget land heller gå före medhårdare miljökrav på varor. Efter EU-anslutning har vi ocksåtvingats acceptera kemikalier och tillsatsämnen i mat som varitförbjudna av hälso- och miljöskäl. Med Amsterdamfördraget har dessutomden s k miljögarantin försvagats.Den progressiva nationella kemikaliepolitik som fördes före medlemskapeti EU är som bortglömd och många tidigare framgångsrika myndighetsprojekthar fått frysa inne eller helt enkelt avvecklas. Denna feghet måste offensivtbrytas när tar över ordförandeskapet och arbetet med att få bortfarliga kemikalier från marknaden måste återupptas och intensifieras.EU:s arbete med uppföljningen av har gått mycket trögtoch några steg i riktning mot att bekämpa växthuseffekten har egentligen intetagits. bör verka för att införa en koldioxidskatt på EU-nivå. Miljö-partiet anser dock att miljöavgifter och miljöskatter i EU alltid skall varaminimiregler och att avgifterna ska hanteras av medlemsländerna. Vidare börSverige driva att EU:s forskningsprogram vad gäller energifrågor helt skainriktas på forskning och utveckling kring förnyelsebara energikällor, i ställetför forskning kring kärnkraft.När det gäller närproducerade livsmedel ställer EU:s upphandlingsreglertill förtret. En prioriterad fråga för att driva måste vara att ändraEU:s upphandlingsregler, vilka bl a inskränker det kommunala självstyret, såatt lokal upphandling kan ske utan inskränkningar.Vi vill att aktivt och offensivt i EU driver:? ?att den gemensamma jordbrukspolitiken förändras så att EU endast gerstöd åt ett ekologiskt hållbart, småskaligt och djurvänligt jordbruk,? ?att den gemensamma jordbrukspolitiken förändras så att den i hög gradflyttas till nationell nivå,? ?att miljöfrågor alltid måste vara minimiregler - inteharmoniseringsregler - för att möjliggöra att de länder som så önskar kaninföra strängare miljöregler än de EU lagstiftar om; den s k miljögarantinmåste därför skrivas om så att den inte inskränks av reglerna för den inremarknaden,? ?att få bort farliga kemikalier från marknaden,? ?att införa en koldioxidskatt på EU-nivå,? ?att miljöavgifter och miljöskatter i EU skall vara minimiregler ochavgifterna skall hanteras av medlemsländerna,? ?att EU:s forskningsprogram vad gäller energifrågor helt inriktas påforskning och utveckling kring förnybara energikällor,? ?att ändras så att lokal upphandling kan skeutan inskränkningar.Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenEtt stort bakslag i och med Amsterdamfördraget var utvecklingen inomandra pelaren, dvs EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik(GUSP). Ländernas vetorätt försvagades som EU nu skapar ettgemensamt utrikesdepartement och en gemensam EU-utrikesminister,dvs en befattning som unionens högsta företrädare gentemot tredje land.Denna post är nu tillsatt av den tidigare generalsekreteraren i Nato, JavierSolana. Dessutom kopplas VEU tydligare till EU så att EU:s ministerrådkan besluta om militära aktioner. Denna koppling har blivit ännustarkare efter regeringschefernas möte i där man lade grundenför en gemensam säkerhetspolitik.Kommissionen, med den nya kommissionärsordföranden ispetsen, är mycket tydlig med hur man vill ha den fortsatta utvecklingen avEU:s GUSP. ser ett gemensamt militärt försvar.Under nästkommande regeringskonferens anser vi att skall drivaatt utrikes- och säkerhetspolitiken helt skall avföras från . Till dess sker måste linje naturligtvis vara att aktivt arbetaför att göra EU:s internationella politik så solidarisk som möjligt. Likasåmåste arbeta för att säkerhetssamarbetet inte definieras i enbartmilitära termer utan också i sociala, ekonomiska och ekologiska termer meden breddad och modernare definition av säkerhetspolitik.Vi vill att aktivt och offensivt i EU:?? ?verkar för att utrikes- och säkerhetspolitiken helt avförs från EU:skompetensområden,? ?arbetar för att göra EU:s internationella politik så solidarisk sommöjligt,? ?arbetar för att säkerhetssamarbetet inte definieras i enbart militäratermer utan också i sociala, ekonomiska och ekologiska termer.ÖstutvidgningenAv länder är färre än hälften medlemmar i . Dock är enutvidgningsprocess österut i full gång med förhandlingar med ett antalländer. Att ländernas regeringar sökt medlemskap i innebär intenödvändigtvis att detta är demokratiskt förankrat hos folken. Att ensidigtverka för att länderna snabbt kommer med i EU är därför mycketolyckligt; det måste vara människorna i de berörda länderna som i en välförankrad demokratisk process fäller avgörandet om ett eventuelltmedlemskap i . Att pressa in ett folk mot dess vilja vore lika olyckligtsom att arbeta mot deras möjlighet att bli medlemmar av unionen.Kännedomen om vad ett EU-medlemskap kommer att innebära är i flera avansökarländerna mycket dålig. Det är därför angeläget att opartiskt visa vadett EU-medlemskap får för konsekvenser och detta måste vara linjeunder det egna ordförandeskapet.I vissa avseenden är EU ännu inte redo att genomföra utvidgningen. Delsär inte de institutionella frågorna lösta och dels försvårar östutvidgningenmöjligheten för EU att snabbt bli mer effektivt, dvs en upplevd konfliktmellan fördjupning och utvidgning. Jordbrukspolitiken är till exempel enstötesten. I stället för en lösning där östländerna deltar på lika villkorgynnarförslagen i Agenda jordbrukarna i nuvarande EU-medlemsländer. Dettaberor på att kandidatländernas jordbruk efter det att deblivit medlemmar inte skall vara berättigade till direktstöd, somländernas produktionsutveckling hämmas av kvoter. är mycketkritiskt till detta och menar att EU:s jordbrukspolitik måste reformeras på ettsätt som garanterar att östländernas jordbrukspolitik inte diskrimineras inågot avseende. Omstrukturering av det östeuropeiska jordbruket riskerarockså att orsaka stor arbetslöshet. finns det en risk för en ökadanvändning av bekämpningsmedel och konstgödsel inom det östeuropeiskajordbruket beroende på en övergång till ett mer storskaligt jordbruk anpassatefter EU:s stödsystem.Vi vill att aktivt och offensivt i EU driver:? ?att det är människorna i ansökarländerna som i en väl förankraddemokratisk process fäller avgörandet om ett eventuellt medlemskap iEU,? ?att inga former av hjälpinsatser kopplas till krav vid ländernas EU-med-lemskapsförhandlingar,? ?att EU:s jordbrukspolitik måste reformeras på ett sätt som garanterar attöstländernas jordbruk inte diskrimineras i något avseende.FramtidenHur kommer den framtida utvecklingen inom EU att se ut? Naturligtvisfinns många tänkbara scenarier. Att både fördjupa och utvidgasamarbetet, både geografiskt och politiskt, torde dock bli en svår uppgift.EU kan dels välja att hörsamma den växande kritiken mot centraliseringen,dels välja att inrikta sig på de politikområden som inte kan hanteras påregional eller nationell nivå, som övriga områden decentraliseras.EU-kommissionen bör fråntas all politisk makt och ersättas med ett rentadministrativt organ. På så sätt demokratiseras EU, som unionenblir effektivare inom ett mer begränsat område. Andra viktiga demokrati-reformer i EU-systemet är att ges förslagsrätt och fårökad politisk makt på bekostnad av kommissionen.Redan innan tar över ordförandeklubban i EU är det viktigt attSverige har gjort fullständigt klart i vilken riktning unionens utveckling skallföras. Det är av oerhörd vikt att lyckas lyfta blicken från enskilda kom-missionsförslag etc och i stället se till helheten, för att sedan i varjeenskiltbeslut kunna ta ett steg mot ett demokratiskt, socialt och ekologiskt hållbartsamhälle.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom alla införa meddelarfrihetoch offentlighetsprincip liknande den svenska,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att EU bör överföra kompetens till medlemsländernaoch helt skala bort sådana politiska områden som löses bäst pånationell nivå, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attdriva frågan hur EU kan omvandlas till att i högre grad vara ettmellanstatligt samarbete,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att EU:s politiska organisation måste förändras på ettsätt som möjliggör för väljarna att utkräva politiskt ansvar, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att kommissionens ensamrätt att lägga förslag av-skaffas, för att i stället ge de nationella parlamenten och EU-parlamen-tet förslagsrätt,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att EU:s protektionism mot omvärlden minskar; dockmed starka sociala och miljömässiga skyddsklausuler mot frihandelnsskadeverkningar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attmotverka EU:s detaljreglering av varor,68. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att den inre marknadens mål om fri rörlighet för varoroch ohämmad ekonomisk tillväxt ersätts med sociala ochmiljömässiga mål,69. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,310. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Europol,311. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva ett öppnande av parlamentarisk insyn i Europol,312. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attåterföra asylpolitiken till nationell nivå,413. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att alla förslag som innebär en mer restriktiv asyl- ochinvandringspolitik stoppas,414. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att den gemensamma jordbrukspolitiken förändras såatt EU endast ger stöd åt ett ekologiskt hållbart, småskaligt och djur-vänligt jordbruk,515. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att den gemensamma jordbrukspolitiken förändras såatt den i hög grad flyttas till nationell nivå,516. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att djurskyddet stärks och de vidriga djurtransporternaupphör,517. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attmiljöfrågor alltid görs till minimiregler så att de länder som så önskarkan införa strängare miljöregler än de EU lagstiftar om,518. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att den så kallade miljögarantin skrivs om så att deninte inskränks av reglerna för den inre marknaden,519. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva frågan om att få bort farliga kemikalier frånmarknaden,520. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attverka för införandet av en koldioxidskatt på EU-nivå och attmiljöavgifter och miljöskatter i EU skall vara minimiregler och attavgifterna skall hanteras av medlemsländerna,221. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attverka för att EU:s forskningsprogram vad gäller energifrågor heltinriktas på forskning och utveckling kring förnybara energikällor istället för forskning kring kärnkraft,622. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attverka för att ändras så att lokal upphandlingkan ske utan inskränkningar,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att säkerhetssamarbetet inte definieras i enbart militäratermer utan också i sociala, ekonomiska och ekologiska termer,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att EU:s internationella politik är solidarisk,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attutrikes- och säkerhetspolitiken helt avförs från ,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attsäkerställa att det är människorna i kandidatländerna som i en välförankrad demokratisk process fäller avgörandet om ett eventuelltmedlemskap i ,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara attinom EU driva att inga former av hjälpinsatser kopplas till krav vidländernas EU-medlemskapsförhandlingar,28.