mot · GN02A805 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A805av , Bo (m)JämställdhetSammanfattningModerata samlingspartiet ser varje människa som en individoch inte som en del av ett kollektiv. Vi föreslår en nyinriktning av jämställdhetspolitiken så att den bidrar till attsjälvständiga kvinnor och män själva kan forma sin tillvaroenligt egna önskemål och behov.Familjepolitikens uppgift är inte att styra människorna i deras vardagutan att skapa möjligheter och mångfald. Hur familjemedlemmar väljer attfördela arbetsuppgifter mellan sig måste vara upp till individerna. Urjämställshetssynpunkt är familjepolitiken viktig eftersom förutsättningarnaför att klara vardagen i hög grad påverkas av hur familjeekonomin ochbarnomsorgen fungerar. Vi betonar vikten av föräldrarnas engagemang i sinabarn men understryker också att det måste vara ekonomiskt och tidsmässigtmöjligt att ge uttryck för detta engagemang.Vi framhåller att skattetrycket måste sänkas. De höga skatterna och deextrema marginaleffekterna av skatte- och avgiftssystemen tvingar in mångai ett ovärdigt bidragsberoende. Att tvingas leva ur hand i mun utan någramarginaler skapar otrygghet. Vi vill lägga om politiken så att det blir möjligtatt leva på sin lön och att ha kontroll över familjens ekonomi.För att göra det möjligt för kvinnor och män att räcka till i vardagenföreslår vi också en skattereduktion för hemnära tjänster. Alltför mångadignar under dubbla arbetsbördor och dåligt samvete. Att det i äromöjligt att köpa avlastning i hemmet annat än för de mycket välbeställda ären av orsakerna till att så få kvinnor kan satsa på att kvalificera sig förtoppositioner inom näringslivet eller en akademisk karriär.Den offentliga sektorns monopol på kvinnodominerade verksamhets-områden som vård, undervisning och barn- och äldreomsorg är som ettbetydande hinder för jämställdhet mellan kvinnor och män. Det har lett tillinlåsningseffekter och dålig löneutveckling främst för kvinnor. Vi vill därföravskaffa dessa monopol och konkurrensutsätta verksamheterna så att ävenkvinnor får tillgång till en arbetsmarknad. Det leder också till att kvinnorsarbete ges ett högre värde. En frigörelse från de offentliga monopolen skulleockså medföra en väsentlig ökning av kvinnligt företagande. Vad ärnaturligare än att kvinnor vill starta eget inom just sådana områden där såmånga har sin utbildning och yrkeserfarenhet?I övrigt ser vi det fortsatta jämställdhetsarbetet i första hand som en frågaom en långsiktig förändring av attityder och framhåller skolans betydelse föratt verka i denna riktning. De skillnader som finns mellan flickor och pojkarbör ses som en resurs och inte som ett problem. Jämställdhet mellan könenbör snarare bli en pedagogisk fråga än en moral- eller attitydfråga.Moderata samlingspartiet tror inte på kvotering som en seriös metod föratt snabbare åstadkomma ökad jämställdhet mellan könen. Ekonomisk ellerpolitisk makt kan inte bli föremål för fördelningspolitik - makt är något somenskilda individer skaffar sig genom kompetensuppbyggnad, nätverks-byggande och målmedvetet arbete. Vi förordar här en politik som gör detmöjligt för både kvinnor och män att nå maktpositioner inom alla samhälls-områden.InledningBetydelsefulla förändringar i riktning mot ökad jämställdhetmellan kvinnor och män har ägt rum . Särskilti vårt land har detta arbete varit framgångsrikt i mångaavseenden. är förmodligen det land som har kommitlängst i världen på området, åtminstone om man ser tillkvinnors och mäns formella villkor. Det råder en bredenighet om de övergripande målen för jämställdhetsarbetet,nämligen att kvinnor och män skall ha samma rättigheter,skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden ilivet.Fortfarande finns emellertid betydande olikheter i kvinnors och mänsreella villkor. Lång väg återstår att gå innan vi i praktiken uppnått en jämnarefördelning av inflytande och möjligheter till ekonomisk självständighet.Sedan de rent diskriminerande lagarna och reglerna nu har avskaffats återstården svåraste delen av jämställdhetsarbetet, nämligen en långsiktig attityd-förändring.Jämställdhetsarbetet kräver insatser inom många delar av samhället. Denattitydpåverkan som förestår uppnås dock inte främst genom politiskabeslut utan genom att enskilda individer tar ett personligt, praktiskt ochmoraliskt ansvar.Inte minst gäller detta de invandrare som kommit till . De saknarofta kunskap om de lagar och normer som råder i sitt nya hemland vad gällerjämställdhet. Detta är en brist som måste rättas till bland annat genom bättreinformation. Ett speciellt problemområde är att unga invandrarflickor alltförofta inte avslutar sin skolgång. beror detta på att deras föräldrar intekänner till den svenska allmänna skolplikten. Även här fyller Moderaternasgrundtanke om valfrihet och individanpassning sitt syfte, eftersom det intesällan visar sig att när barnen kan gå i friskolor som passar läggning ochidentitet fullföljer de skolgången och entusiasmeras till vidare studier. Ettfritt skolval innebär dessutom ökade krav på skolorna att informera ochsamarbeta med föräldrarna, vilket är särskilt betydelsefullt för familjer frånandra kulturer.Jämställdhetsarbetet måste bedrivas långsiktigt. Även om många kantycka att jämställdhetsarbetet går för sakta måste vi acceptera att det tar tidatt i grunden förändra människors attityder. Mycket av detjämställdhetsarbete som blivit följden av politiska beslut har skettiform av olika projekt. Utvärderingen av dessa projekt har emellertid oftagivit vid handen att verksamheterna har klingat av när projekttiden ochprojektpengarna har tagit slut. I realiteten blir effekterna därför oftakortvariga och ytliga.Jämställdheten berörs av en mängd olika faktorer. Densocialdemokratiska familjepolitiken har utformats för att gynna en visslivsform som har ansetts jämställd. Arbetsmarknaden för kvinnor harutformats på ett sätt som ansetts jämställt. Vid en närmare granskning finnerman dock att systemen skapat stelbenthet och snarare hämmat kvinnorna änöppnat möjligheter för dem.Enligt vårt sätt att se saken måste den framtida jämställdhetspolitikenutgå från ett konstruktivt tänkande med öppenhet för olika lösningar. Dagensverklighet måste vara grunden för en ny debatt och den skall präglas avrespekt för olika människors egna, fria val. Utgångspunkten för politikenmåste vara att dagens kvinnor och män vet sitt eget bästa och kan fattaförnuftiga beslut. Politikerna har inte rätt att förtiga vissa människorsuppfattningar eller tillrättalägga deras argument. Att lägga livet och debattentill rätta är en politik som förtrycker stora grupper i samhället.Familjepolitiken bör underlätta för kvinnor och män att kombineraarbets- och familjeliv.Många anser att kvotering av kvinnor på manligt dominerade områdengynnar jämställdheten. Moderata samlingspartiet tar avstånd från kvotering.Den bygger på bristande tilltro till kvinnors förmåga och övertro påregleringar. Kvotering bygger på ett matematiskt tänkande. Men jämställdhethandlar inte bara om antalet män repektive kvinnor inom olika områden, utani minst lika hög grad om hur individer bedöms och kompetens värderas.Regeringen satsar i sin budget medel till att utveckla nyckeltal som skaanvändas till att analysera verksamheter från ett jämställdhetsperspektiv.Men problemet är inte om det är män i en bolagsstyrelse, utan detverkliga problemet är om lika väl meriterade och kompetenta kvinnor intekunnat ta sig dit på grund av sin könstillhörighet. Sådant går inte att mätamed hjälp av siffror och statistik. Lösningen är inte heller att uppställa50/50-mål utan snarare är lösningen att ha jämlika och jämställda villkor föravancemang och utveckling inom företag, organisationer och institutioner.Vi anser att en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna är att bryta upp deoffentliga monopolen inom kvinnodominerade verksamheter som vård,undervisning och omsorg om barn och äldre. Härigenom får kvinnor envidgad arbetsmarknad med olika arbetsgivare och konkurrens, vilket kommeratt framtvinga en rimligare lönesättning och bättre arbetsvillkor i övrigt.Dessutom öppnas nya utvecklingsmöjligheter för kvinnor med ökategenföretagande som ett resultat.En annan högt prioriterad uppgift måste vara att sänka skattetrycket så attdet blir möjligt att leva på sin lön, så att både kvinnor och män blirekonomiskt oberoende. Genom riktade skattesänkningar mot hemnäratjänster vill vi underlätta särskilt för småbarnsföräldrar att räcka till ivardagen.Den moderata grundsynen är att vi alla är olika men lika mycket värda.Det betyder att ingen får diskrimineras t. ex. på grund av sitt kön. Vi servarje människa som en individ och inte en del av ett kollektiv. Detta är detperspektiv ur vilket vi betraktar jämställdheten.Kvinnor och män iarbetslivetFamiljen och yrkeslivetUnga kvinnor och män har blivit förvirrade i sinakönsroller. Det gamla mönstret är inte längre gångbart, mendet finns inget att ersätta normbildningen med. Både mänoch kvinnor förväntas arbeta heltid och satsa på sinarespektive karriärer, som både män och kvinnorförväntas satsa helhjärtat på att vara hemma med barnen ochsköta hemmet. En modern jämställdhetspolitik måste i störreutsträckning inriktas på att underlätta för föräldrar att fådenna omöjliga ekvation att gå ihop. Kvinnor drabbas ihögre grad än män av utbrändhet, och alltfler, allt yngre mändrabbas av tillbud som stroke. Dessa stressrelateradeåkommor får inte negligeras i problembilden. Modernjämställdhetspolitik måste avveckla pekpinnar om hurmänniskor ska leva och tillbringa sin tid och öppna upp förmänniskors egna vilja och lämna valet till dem.Sverige har en kvinnlig förvärvsfrekvens som ligger högst bland allaOECD-länder. Framför allt småbarnsmammornas förvärvsintensitet är hososs mycket hög i ett internationellt perspektiv.Kvinnligt förvärvsarbete har en lång tradition i vårt land. Redan närskråväsendet avskaffades började ett antal starka, driftiga kvinnor att bedrivanäringsverksamhet. Detta blev måhända tidigare socialt accepterat i Sverigeän i andra länder. Härigenom kom även kvinnorna att lämna ett väsentligtbidrag till unika välståndsökning under åren 1870-1970.Det förhållandet att även småbarnsmammor har en hög förvärvsfrekvensi är till stor del ett resultat av kvinnornas eget val. Det finns ensådantradition i vårt land och i takt med att kvinnorna blivit allt mer välutbildadefaller det sig naturligt för dem att vilja försöka förena föräldraskapet med ettyrkesliv.Till betydande del är den höga förvärvsfrekvensen emellertid också ettresultat av målmedveten politisk styrning. En SCB-undersökning visar att 30procent av alla småbarnsföräldrar om det vore möjligt skulle vilja varahemma med sina barn när de är små. Det är emellertid en ekonomiskomöjlighet för de allra flesta. Skatte- och bidragssystemen har byggts upp påett sådant sätt att även föräldrarna till små barn tvingas förvärvsarbeta förattfamiljens ekonomi skall gå ihop.Kvinnornas höga förvärvsfrekvens och stigande utbildningsnivå har påett avgörande sätt bidragit till att har kommit jämförelsevis långt motmålet om jämställdhet mellan kvinnor och män. Egna inkomster ger ett störreoberoende. Det visar sig också att välutbildade kvinnor med kvalificeradearbetsuppgifter ställer betydligt större krav på sina män att de skall ta sinandel av ansvaret för barnen och hemmet än vad lågutbildade kvinnor gör.Samtidigt ger alla undersökningar vid handen att det fortfarande i deflesta familjer är kvinnan som bär huvudansvaret för det praktiska arbetetmed hem och barn. Kvinnor arbetar därför i genomsnitt betydligt fler timmarper vecka än män. Något paradoxalt blir resultatet att som 600.000personer står utanför arbetsmarknaden är det många, särskilt kvinnor, somdignar under dubbelarbete.Medaljen har alltså även en baksida. Alarmerande rapporter börjar dykaupp om kvinnors hälsa. Exempelvis är det växande problemet med"utbrändhet" ett fenomen som i högre grad drabbar kvinnor än män.Skilsmässofrekvensen är också vid en internationell jämförelse hög iSverige. Det finns en rad orsaker till detta, men en orsak är de påfrestningarpå familjelivet som det innebär att slitas mellan hemmet och förvärvsarbetet.Barnens behov av och rätt till båda sina föräldrar är något som mantenderar att förtränga i jämställdhetsdebatten. Ändå är flertalet forskare nuöverens om föräldrarnas betydelse för att ge barnen en god och trygg start ilivet, liksom för överföringen av kunskap om grundläggandesamlevnadsregler. Om föräldrarna inte klarar att överföra godaförhållningsregler till barnen, bäddar det för sociala svårigheter senare ilivet.Våldskommissionen framhåller i sitt betänkande "Våld och brottsoffer" frånhösten 1990 att det finns en tydlig korrelation mellan det ökande ung-domsvåldet och den ökande "professionaliseringen" av barntillsynen iSverige. Detta står i bjärt kontrast mot den sociala ingenjörskonstens idéer,enligt vilka barnuppfostran är en alltför svår och viktig uppgift för att kunnaanförtros åt föräldrarna.Till en betydande del ser vi alltså svårigheten att nå reell jämställdhetmellan könen och kvinnors nuvarande problem som någonting som detsocialistiska samhället har skapat. Ett system som ser kvinnor och mänendast som delar av ett kollektiv, underordnade den traditionella produk-tionens krav, binder människor och hindrar dem från att utveckla sina idéer.Ett sådant system är i grunden omänskligt.Vi anser att politikernas roll måste vara att inspirera, inte att dirigera. Vianser också att familjepolitiken skall läggas om så att den skapar förut-sättningar för enskilda individer och för familjer att bli fria och oberoendeoch att välja sina egna lösningar.Möjligheterna till alternativ i barnomsorgen är en förutsättning förjämställdheten. Om kvinnor skall kunna bli fullt ut konkurrenskraftiga påarbetsmarknaden krävs både individuella, flexibla arbetstider och flexiblabarnomsorgstider. Den som alltid måste springa från arbetet för att hinnatill daghemmet innan det stänger får problem att avancera i jobbet.Vi vill framhålla att föräldrar som uppfostrar sina barn och ger dem entrygg och bra start i livet gör en i högsta grad samhällsnyttig insats,tvärtemotvad statsminister hävdade års valrörelse.Att kunna leva på sin lönSocialdemokraternas historiska motiv för att bygga ut denoffentliga sektorn var av ideologisk art, att sätta kollektivetframför individen, men även att välfärdssystemen skulleunderlätta för kvinnorna. Utbyggnaden av barnomsorgenskulle göra det möjligt att byta spis och blöjor mot avlönatarbete. Kvinnor skulle bli ekonomiskt oberoende och kunnastå på egna ben. Den stora offentliga sektorn har emellertiddrivit upp skattetrycket och utvecklats till en kvinnofälla.Systemen som från början var tänkta att underlätta förkvinnor bidrar paradoxalt nog till att hämma kvinnorskarriärmöjligheter. De som skulle bli välfärdsstatens vinnareär kanske de största förlorarna.När skatterna har tagit positionen som hushållens absolut största utgift,före hyra och matkostnader, och när allt fler tvingas in i bidragsberoende gårdet inte längre att blunda för att de höga skatterna har blivit snarare ett hotmot än ett löfte om personlig välfärd. I ett jämställdhetsperspektiv blirskatterna dessutom extra viktiga. De höga skatterna slår särskilt hårt motkvinnor därför att kvinnor i högre utsträckning än män är låginkomsttagare.Kvinnor har generellt sett lägre lön än män. Det ger dem mindre attdisponera över. Den genomsnittliga LO-kvinnan betalar sammanlagt över 60procent i skatt. Räknat i kronor och ören blir det sammantaget inte mycket -om ens något - kvar att leva på när skatten och de nödvändigaste utgifternaär betalda. De små marginalerna tvingar många att leva ur hand i mun.Ett talande exempel på sistnämnda fenomen är att regeringen såg sigföranlåten att tidigarelägga utbetalningen av barnbidragen i juni förra åretsedan det framkommit uppgifter om att tiotusentals barnfamiljer annars inteskulle kunna fira en anständig midsommarhelg. Det är ovärdigt ett civiliseratsamhälle. Ett annat exempel på att tillvaron är otrygg för dem som lever påmarginalen är vad änkor fick erfara när den socialdemokratiskaregeringen härom året beslöt att delvis konfiskera deras pensioner.Av de ensamstående mammorna kunde inte klara sinfamiljs försörjning utan att söka socialbidrag (utredningstjänst1999). Svårigheten att leva på sin lön efter skatt har gjort många kvinnor heltberoende av politiska beslut. Höjs någon skatt eller sänks något bidrag? Enplötslig, även mindre utgift är för många skillnaden mellan att varasjälvständig eller bidragsberoende. Det som förr var kvinnors ekonomiskaberoende av den egna mannen har för alltför många ersatts av ett i detnärmaste totalt beroende av politiska beslut.Moderata samlingspartiet anser att svenska kvinnor skall kunna ståsjälvständiga och oberoende av såväl männen som det politiska systemet. Ettekonomiskt beroendeförhållande är inte mer försvarbart därför att det ärstaten eller kommunen istället för mannen som håller i pengarna.Inte nog med att marginalerna är små. För många kvinnor lönar det siginte heller att jobba mer eller att satsa på att få en högre lön. Vinsten för enkvinna som jobbar inom exempelvis den offentliga omsorgen kanvara mer i plånboken om hon istället börjararbeta heltid. Det betyder att hon endast tjänar varje extratimme hon arbetar (1999).Det motsägelsefulla är att välfärdssystemen snarare stjälper än hjälperdem som de var avsedda för. Kombinationen av världens högsta skatter,behovsprövade bidrag och inkomstrelaterade taxor leder inte sällan till attmånga hushåll redan i låga inkomstskikt möter marginaleffekter på upp . De höga marginaleffekterna kan gälla oavsett om det är enarbetslös som börjar arbeta eller en deltidsarbetande som går upp på heltid(Lönar sig arbete? ).Trots att har världens högsta skattetryck finns det åtskilligaländer som erbjuder ett bättre stöd till barnfamiljerna än . Vad somskiljer vårt land från andra länder är också att vårt skattesystem inte tarnågon hänsyn till den totala försörjningsbördan (, Denkommenderade familjen, 1999).I förlängningen utgör bidragsberoendet i kombination medskattesystemet en fattigdomsfälla som människor svårligen kan ta sig ur.Detta leder till bristande social rörlighet som är ett allvarligt problem. Detären form av ekonomisk segregation som bidrar till att skapa hopplöshet ochotrygghet. Ett sådant samhälle blir heller inte jämställt. En modernjämställdhetspolitik förutsätter självständiga män och kvinnor.Vi vill göra det möjligt för både kvinnor och män att känna sig tryggaoch oberoende genom att sänka skattetrycket så att man kan leva på sin lön.Den som betalar skatt borde inte behöva vara beroende av bidrag. Måletmåste också vara att människor skall kunna spara ihop till en årslön påbanken som en buffert mot oväntade utgifter.Att räcka till i vardagen600.000 människor - lågt räknat - står nu utanförarbetsmarknaden och vill in, som många familjer,och särskilt kvinnorna, dignar under dubbel arbetsbörda. del av det som varit traditionella kvinnouppgifter ihemmet har tagits över av den offentliga sektorn och är nuskattefinansierade tjänster. Mycket återstår dock som i formav oavlönat hemarbete måste utföras vid sidan avförvärvsarbetet. skattesystem, höga skattetryck ochsammanpressade lönestruktur gör det omöjligt för de allraflesta att själva köpa sådana tjänster som det offentliga intetillhandahåller. Därför finns officiellt inte heller någonmarknad för hemtjänster.Det är dock bara att konstatera att det finns en svart marknad förhemtjänster. Hur stor denna tjänstesektor är är naturligtvis svårt attuppskatta, men det är ett faktum att åtskilliga familjer tvingas köpa svartatjänster för att klara förvärvsarbetet. Det är orimligt att behålla strukturersom tvingar den som vill sköta sitt jobb att bli brottsling. Det är sammasituation som vi hade då det rådde brist på kommmunalbarntillsyn och alternativ inte var tillåtna - många svenska föräldrartvingades då att bli skattebrottslingar därför att de inte kunde klara av sinlivssituation utan "svarta" dagmammor.Unga par som bildar familj är oftast ganska jämställda såväl vad gällerekonomi och arbete som fördelningen av hushållsarbetet. Förändringen in-träffar när barnen föds, då diskussionerna börjar om vem som ska städa,diska och byta blöjor.Detta bekräftas av (Löneskillnader och löne-diskriminering, om kvinnor och män på arbetsmarknaden, 1993:7) som pekarpå att det tidigare jämställda mönstret i familjen rörande hushållsarbetet brytsdå kvinnan stannar hemma och tar hand om barnen. I och med det tar honockså på sig allt mer av hushållsarbetet.Skilsmässofrekvensen efter det att barnen har fyllt , stigerdramatiskt. Antingen skiljer man sig eller också har kvinnan tagit en störredel av hushållsansvaret. Det inträffar mycket sällan att resultatet blir attmannen gör mer. De flesta par har heller inte ekonomiskt utrymme för attvälja ett tredje alternativ, nämligen att köpa den hjälp med hushållsarbetetsom man skulle behöva.Kvinnomaktutredningen (SOU 1998:6, Ty makten är din ...) fann endasten kombination där man och kvinna utför lika mycket hushållsarbete,nämligen där mannen är arbetslös och kvinnan jobbar heltid. Annars är detenligt utredningen fortfarande kvinnan som tar det övergripande ansvaret förbarnen och skötseln av hemmet. Det finns oroväckande rapporter om attsvenska hem blir allt smutsigare, beroende på att man inte längre orkar bärade dubbla arbetsbördorna. Otillräckligheten sprider en känsla av hopplöshetmellan familjens medlemmar. Vi anser, till skillnad från , att detinte är acceptabelt att det av staten framtvingade systemet innebär att detligger dammråttor i barns sovrum. I har vi en av västvärldenssnabbast växande andel allergiker. Det går inte att då skoja bort det nya"Lortsverige".I de familjer där det finns både en kvinna och en man, är det vanligt attmannen är heltidsarbetande och kvinnan deltidsarbetande. har kvinnangått ner i arbetstid i samband med barnafödande och efter föräldraledighet.Detta bygger inte sällan på att familjen fattat rationella ekonomiska beslut -inkomstbortfallet blir mindre om kvinnan är hemma med barnenän om mannen är det. Många kvinnor vill dessutom tillbringa medsina barn och det är inte politikers sak att ha synpunkter på människors vilja,utan att göra det ekonomiskt möjligt för en familj att utforma sin tillvaroefter eget fritt val.Sverige har inte råd att av ideologiska skäl avstå från att slå in på den vägsom i många andra länder har befunnits leda till en minskning avsysselsättningsproblemet och en ökning av effektiviteten i ekonomin. Ger vien privat tjänstesektor möjligheten att växa fram kommer det att ge upphovtill många nya arbetstillfällen, till ett väsentligt bidrag till lösningen påarbetslöshetsproblemet. Inom denna sektor finns också potentialen för ettbetydande egenföretagande. Man kan förutse hemkonsultbolag ellerkooperativ, bestående av en grupp unga eller äldre som tillsammans erbjuderett spektrum av hemtjänster. Hushållen tecknar då avtal med hemkonsult-bolaget som garanterar att de efterfrågade tjänsterna utförs. De som skallutföra arbetet är dock anställda i bolaget och inte hos uppdragsgivaren.Det fåtal kvinnor som fått möjlighet att bedriva privat hemvård iSverige vittnar bl.a. om större inflytande över sin arbetssituation, ny yrkes-stolthet och högre arbetsmoral jämfört med när de utförde samma arbete somanställda i den kommunala . Vad de därmed beskriver är viktigasteg för kvinnor och män att konkurrera på lika villkor.Socialdemokraterna har avfärdat detta som "pigjobb". Det är djuptkränkande för de människor som utför denna typ av arbetsuppgifter.Arbetet kräver både kunskap, erfarenhet och yrkesskicklighet.Kvinnomaktutredningen visar att svenska kvinnor har liten makt inäringslivet jämfört med kvinnor i många andra utvecklade länder, t. ex.USA och .