mot · GN02Kr314 · 1999-10-05 00:00:00 — Här finns många teaterinstitutioner ochfria grupper. Teatertätheten är en tillgång för hela landet. Såvälnationalscenen som de regionala teatrarna är en av förutsättningarna för ettrikt utbud av scenkonst i hela landet. De resurser och det uppdrag somRiksteatern har vad avser egen teaterproduktion skulle med fördel kunnaföras över till regionteatrarna och de större stadsteatrarna. skulleha kvar rollen som samordnare av teatrarnas turnéverksamhet och andrauppdrag som staten givit den.Vi noterar med tillfredsställelse förslaget att i stödhänseende omvandlaOrionteatern till institution. Vi vill också i sammanhanget påpeka deekonomiska problem som Marionetteatern brottats med. Dessa löses integenom krisbidrag. Istället bör ett ökat permanent stöd utgå för att stödjateatern att få sin ekonomi på fötter. Vi föreslår därför att Marionetteaterntillförs i verksamhetsbidrag.Musik har blivit en mycket stor exportvara för . Till allra störstadelen handlar det om populärmusik som klarar sig utan offentligt stöd. Detfinns också annan svensk musik som borde ha förutsättningar att vinnauppskattning utomlands, men för det behövs en medveten marknadsföringoch ett långsiktigt stöd. En viktig förutsättning är också att den kommunalamusikskolans omfattning och kvalitet upprätthålls.Det självklara stödet till musikteatrar, symfoniorkestrar och kammaren-sembler bör kompletteras med stöd till andra musikformer såsom jazz- ochfolkmusik. Det är positivt att just folkmusiken lyfts fram i propositionen,men även jazz, där har flera internationellt kända artister, är enmusikform som förtjänar ökad uppmärksamhet. Jazz skulle kunna bli denmusikform som efter populärmusiken slår sig in på den svenska export-marknaden. Kulturpolitiken bör stödja denna process.Det är viktigt att de nationella scenerna kan fungera i enlighet med deuppdrag de har fått. stöder därför regeringens förslag om tillskottav medel till och , som vi ocksåmarkerar att det finns behov av ökningar utanför Stockholm.Det är glädjande att musikteatern och dansen utvecklats positivt i . Båda konstformerna samlar växande publikskaror. Musik-teater är dock kostnadskrävande och både och föreslog att ytterligare statliga resurser skulle tillförasmusikteatrarna utanför . I Statens kulturråds utredning från Sevillatill Duvemåla belyses detta ytterligare och rapporten lyfter särskilt framGöteborgsoperans behov av utökat statligt bidrag. Göteborgsoperanssjälvfinansieringsgrad är , att jämföra med KungligaOperans . Det är därför inte realistiskt att räkna med attverksamheten kan få ökade intäkter via biljettförsäljning. Mot bakgrund avovanstående vill i ett första steg öka anslaget med tillGöteborgsoperan.Länsmusiken svarar för den största delen av det professionellakonsertutbudet i respektive region. Det är en angelägen verksamhet sommöjliggör för människor i hela landet att ta del av konserter. Länsmusikenutgör också motorn i det regionala kulturlivet. majoritetminskade anslaget avsevärt och länsmusiken har på flerahåll fortsatta ekonomiska problem och har också fått sänka kvaliteten. För attgarantera att en fortsatt hög ambition kan upprätthållas inom länsmusikenföreslår vi att anslagen till länsmusiken ökas.Dansen har fått en allt större uppmärksamhet. Svensk dansär av hög kvalitet. Dansen är internationell som konstart i den meningen attden inte kräver några språkkunskaper. Den har lyckats nå en ny ung publik.Inrättandet av danskonsulenter i länen runt om i har varit ett bra sätthöja intresset för svensk dans. De ökade anslagen till från såvälstaten som ger dansen den fasta scen den så väl behöver.Dansarnas situation förtjänar särskild uppmärksamhet. De pensioneras redanvid . För att stödja dansarna till ett eventuellt fortsattyrkeslivkrävs särskild kompetens. Det bör därför inrättas ett rådgivningscenter fördansares fortsatta yrkesliv. Detta bör ges regeringen till känna.Arkitektur och stadsbyggnad vittnar om olika epokersestetiska värderingar. Det är därför viktigt för varje generation att ställakravpå den offentliga arkitekturen, på stadsrummets gestaltning, på den estetiskautformningen av infrastrukturen och andra anläggningar. Ny arkitektur skaberika och förnya den befintliga miljön men utgå från den äldrebebyggelsens värden, de naturgivna förutsättningarna och helhetsmiljön.Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer ska tas tillvara ochförstärkas.Den konstnärliga utsmyckningen måste fortsätta att uppmärksammas vidoffentligt byggande. Det är viktigt att den s.k. enprocentsregeln upprätthålles.Den funktionella konsten, d v s design och utsmyckning av föremål i detoffentliga rummet, såsom papperskorgar, teleskåp, trafikstolpar etc, förtjänaren större satsning. Dock är en hel del av dessa insatser inte statens direktakostnadsansvar, utan landsting och kommuner har också ett stort ansvar. Motden bakgrunden föreslår ett oförändrat anslag för år 2000.Intresset för svensk form är mycket stort. Världens ögon vänds motSverige när det finns intresse av att se vad som ligger i framkant inom mode,design och stil. Detta ger en stor möjlighet - såväl kulturellt somindustriellt. Design är inte endast det estetiska yttre. Det är ocksåutformningen av produktens funktioner ur användarens synvinkel. Detta blirett allt viktigare konkurrensmedel för näringslivet. Ett program för hurSverige ska exploatera denna uppmärksamhet bör tas fram. Ett formmuseumbehövs som en nyskapande arena för form och design vid sidan av fleraregionala designcentra och måste förverkligas. Detta bör gesregeringen till känna.Kulturens betydelse för tillväxt bör uppmärksammas ytterligare. Att ett riktkulturliv bidrar till ett livaktigt näringsliv är ett känt faktum. Att satsa påkultur kan därför vara en rent affärsmässigt god investering som kan ge engod avkastning. Denna insikt bör vara vägledande för såväl staten somkommunerna, men också vid exempelvis exportinsatser gentemot utlandet.Ett program för hur kultur kan användas i exportsyfte bör tas fram.KvalitetKvalitet vad det gäller kulturverksamhet kan bedömas dels utifrånskickligheten hos konstnären att gestalta det han eller hon vill, dels hurnyskapande det är, eller hur väl det anknyter till sådant som tidigaregjorts. Kvalitet måste bedömas efter objektiva kriterier, men eftersomkonst ofta handlar om upplevelser går det inte att förbise den subjektivavärderingen av ett konstverk av något slag. Därför kan man inte sätta uppgenerella regler för vad som är kvalitet.Kvaliteten inom kulturpolitiken måste prioriteras. De professionellakonstnärerna förtjänar stor uppmärksamhet och utrymme. Att dessa heltskulle kunna förlita sig på marknadens uppskattning av deras verk är enutopi. En stor del av kulturlivet kan, om man talar i ekonomiska termer, sessom en kollektiv nyttighet, museer är tydliga exempel på detta.Även om den nationella kulturpolitiken ska prioritera de professionellakonstnärerna, ska inte amatörkulturen underskattas. Den medverkar i höggrad till ett stort kulturintresse oberoende av om den utövas i form avamatörteatersällskap, körer eller dylikt. Stödet till amatörkulturen bör dock iförsta hand ges på regional och lokal nivå. Det är också viktigt att samverkanmellan studieförbund, folkhögskolor och amatörorganisationer fungerar närdet gäller utvecklingsarbetet inom amatörverksamheten.Att fördela ersättning, stipendier m m till konstnärer är ett grannlagaarbete, som kräver känsla för etik och moral, liksom kunskap om vad som ärkvalitet. finns det andra aspekter som också ska vägas in, som t exfrämjande av jämställdhet, geografisk fördelning.Det är självklart att ledamöter i anslagsgivande organ strikt måste beaktajävsförhållanden och inte bara inkludera sig själva, sina närmaste anhöriga,utan också nära vänner eller andra personer som står i beroendeförhållandetill ledamoten eller vice versa.Bidragsgivande myndigheter försöker värna en god kvalitet genom ett närasamarbete med olika konstnärsorganisationer. Det är av yppersta vikt attdetta samarbete inte leder till ett gynnande av en speciell sammanslutningframför en annan. Speciellt viktigt är detta vad avser bildkonsten därorganisationerna synes verka under mycket olika villkor.Sammansättningen av styrelser som beviljar stöd och ger andra förmånermåste vara bredast möjlig, insynen måste garanteras, gränserna vara tydligamellan särintressen och beslutsfattare och neutraliteten mellan olikaorganisationers medlemmar måste upprätthållas.Den enskilda människan är utgångspunkten för liberal tanke och politikoch huvudprincipen är därmed att varje konstnär har sitt unika värdeoberoende av facklig eller annan organisatorisk tillhörighet. Det ärprofessionalismen i konstnärsutövandet som ska premieras.Konkurrensverket och har båda givitrekommendationer som styrker en ökad konkurrens, och det är angeläget attdessa följs.Regeringen bör få i uppdrag att revidera bestämmelserna och praxis ienlighet med vad som anförts i skrivningen.Möjligheterna för kulturutövarna att bli ekonomiskt oberoende av stat ochkommun måste uppmuntras. Förmånliga skatteregler vid stöd till kulturenkan vara en lösning, en annan kan vara att inrätta s.k. kulturkonton därkonstnärerna kan sprida skatterna för sina inkomster över åren. Stödet tillkulturen måste komma från många olika håll, för att inte skapa ett alltförstarkt ensidigt beroende av få finansiärer, vilket riskerar att leda tilllikformighet.En stor grupp människor finns inskrivna hos kulturarbetsförmedlingen. Enfjärdedel av de medel staten anslår till kultur förmedlas via arbetsmarknads-politiken. Detta får negativa konsekvenser för konstnärerna, då enfungerande arbetsmarknad rycks bort. Det blir den konstnär som står i tur fören åtgärd som prioriteras, inte den som skulle utföra uppgiften bäst. Delångsiktiga effekterna blir fatala: kulturlivet får inte den höga kvalitet somdesatsade medlen skulle kunna åstadkomma och det blir inte längre efterfråganpå konstutövare som styr.Det vore bättre om även konstnärer skulle kunna erbjudas riktiga arbeten.Kulturarbetsförmedlingens verksamhet måste därför minska och de medelsom frigörs styras över från arbetsmarknadspolitiska åtgärder till denkulturella verksamheten. Resurser bör istället användas till att låta det somproduceras nå publik så att efterfrågan och utbudet har en chans att komma inärheten av varandra. I det långa loppet kommer detta att leda till ökadsjälvförsörjningsgrad inom området. bör ge regeringen i uppdragatt återkomma med förslag till hur detta kan ske.Konstförmedling har stor betydelse för att vidga arbetsmarknaden och gede professionella konstutövarna större möjligheter att leva på sittarbete. En aktiv och framgångsrik konstförmedling stärker det professionellakonstlivet. För att nå en ny och större publik är det viktigt att bedrivapublikarbete. Detta kan ske på olika sätt genom ombudsnätverk,vänföreningar och konstföreningar. Även gallerierna har en viktig roll när detgäller att sprida information och kunskap om konst. Där visas mycket av dennya samtidskonsten. För både konstnärerna och galleristernas del måste stat,region och kommuner kontinuerligt köpa in konst till offentliga lokaler ochbyggnader.Alltför liten uppmärksamhet har ägnats åt hur konstnärliga verksamheterska kunna konkurrera med underhållningsutbudet. Detta kommer att bli enviktigt uppgift för kulturlivet . Leden mellan konstnär ochkonsument måste få ökad uppmärksamhet. Exempelvis bör nya uppgifteruppmärksammas och högskoleutbildningar anpassas också för dem som villbli producenter, curatorer och sponsorsansvariga.Inom TV-mediet upprätthålls kvaliteten bland annat genom public service.I förra årets motion accepterade en höjning av TV-avgifterna,men ansåg då att det borde vara den enda höjningen den här mandatperioden.Nu återkommer regeringen med ett förslag till höjning med imånaden. motsätter sig denna höjning. Det finns anledning attanta att SVT och SR skulle kunna vara mera återhållsamma medsatsningarna inom de nya teknikerna. All erfarenhet visar att tillämpningenav ny teknik är mycket dyr i början för att därefter falla i pris. Den svenskamarknaden verkar inte vara mogen än att i större utsträckning ta sig an dendigitala nya tekniken. Det finns därför ingen anledning att ha ambitionen attligga i täten i detta avseende.Övriga frågor aktualiserade i propositionen:- TrossamfundStödet till trossamfunden har minskat . harmotsatt sig dessa neddragningar och fortsätter att göra så. Vi anser atttrossamfundens stora ansvarsområde motiverar en höjning av anslaget.Därför föreslår vi att detta anslag höjs med 3,5 miljoner kronor.- IdrottFolkpartiet avlämnade en omfattande motion i ämnetmed anledning av prop 1998/99:107 En idrottspolitik för 2000-talet. redovisar partiet sina ståndpunkter för en genomtänkt idrottspolitikoch idrottens betydelse för samhället. Vi utvecklar därför inte närmarevår inriktning med idrotten i denna motion.Emellertid är vi oroade för den ekonomiska utvecklingen. Folkpartietsförslag om att låta folkrörelserna kunna ta ansvar för en större del avspelmarknaden har avslagits av majoritet och en stor del avidrottens budget bygger på osäkra pengar.Än värre är det att situationen för dopingalboratoriet och dopingjourenännu inte fått någon lösning och mot bakgrund av det föreslår attidrotten behöver får ett tillskott för att bl.a. kunna öka insatserna meddopingkontroller.Vi anser därför att anslaget till idrott, i avsikt att öka antaletdopingkontroller, ska höjas med 1 mkr.HemställanHemställanMed hänvisning till det i motionen anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en plan för att vårda effekterna avaktiviteterna under ,2. att hos regeringen begär förslag till nya mål inomkulturpolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att upphäva bibliotekslagen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en parlamentarisk utredning om sänkt bok-moms,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om minskat presstöd,16. att avslår regeringens förslag till finansiering avKulturnät ,7. att hos regeringen begär förslag till annan drift avKulturnät i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om periodiska tidskrifter på IT-nätet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Stiftelsen ,10. att hos regeringen begär förslag till en plan för hurstaten kan stödja att museernas samlingar kan vårdas ,11. att hos regeringen begär förslag till ett handlings-program för hur arkiven skall bli fullständiga då post går via e-postoch information datoriseras,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flytt av ledningen för ,13. att godkänner vad i motionen anförts om att i bör få ett nationellt uppdrag vad avser museiverk-samhet,14. att hos regeringen begär förslag till hur uppdraget förRiksutställningar kan förändras i enlighet med vad som anförts imotionen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny åldersgräns i samband med attvuxencensuren bör avskaffas,116. att hos regeringen begär förslag till hur uppdraget förRiksteatern kan förändras i enlighet med vad som anförts i motionen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett rådgivningscenter för dansare,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upprätthållande av enprocentsregeln,19. att beslutar om ett oförändrat anslag till konstnärliggestaltning av den gemensamma miljön,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en fast utställningslokal för svenskformgivning och design,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ökad uppmärksamhet av kulturen vid export-främjande insatser,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av opartiskhet och insyn vid bidrags-givning till kulturlivet,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kultur- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder,324. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av högskoleutbildning för curatorer etc.,25. att avslår regeringens förslag till höjda TV-avgifter,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ambitionerna inom SVT och SR att arbeta medny teknik,27. att med följande ändringar i förhållande till rege-ringens förslag för anvisar anslagen under utgifts-område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställning:Tusental kronorTabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar )den 5 oktober 1999Lennart Kollmats (fp)()1 Yrkandena 5 och 15 hänvisade till KU.2 Yrkande 4 hänvisat till SkU.3 Yrkande 23 hänvisat till AU.