mot · GN02So493 · 1999-10-05 00:00:00 — Det abortförebyggande arbetet skapräglas av djup och bred information av välutbildad personal.Vikten av information om hälsosamma val föreligger även på dettaområde. Sexualundervisningen måste fördjupas. Ansvarstagande för denegna sexualiteten och partnern bör betonas. Konflikten vid en abortsituationmåste lyftas fram. Alla problem löses inte med subventionerade p-piller.Risken för sexuellt överförbara sjukdomar kvarstår.Det är synnerligen angeläget att samhället gör allt för att nedbringa antaletaborter. En abort är alltid förenad med stora problem. Det föreligger både enmedicinsk risk och en psykisk påfrestning och etiska implikationer. Dennafråga utvecklas närmare i vår medicinsk-etiska motion.Relationsstörning mellan det lilla barnet och dess föräldrarSpädbarnsforskningen det senaste årtiondet har revolutionerat kunskapenoch synen på spädbarnet, såväl dess kompetens som dess sårbarhet. Manvet att den blivande mamman redan under graviditeten bygger uppen relation till sitt barn. Samma process gäller pappan. En förändringsker också i relationen kvinna-man i de nya rollerna som blivandeföräldrar. Att vänta barn och bli förälder är en period av utveckling på ettdjupt känslomässigt, psykologiskt plan.Spädbarnet har behov av såväl fysisk som psykisk omsorg. En positiv,känslomässig relation är förutsättningen för att ett spädbarn ska växa ochutvecklas normalt. Om ett fungerande samspel mellan föräldrar och barn intesnabbt kommer till stånd, riskerar barnet att allvarligt skadas i sinutveckling.Spädbarnsforskningen har visat på vikten av det tidiga samspelets betydelseoch även utvecklat behandlingsformer när störningar eller hinder föreligger.Psykologisk behandling behövs för att förändra relationsmönster ochsamspel.Tidiga insatser med kvalificerad psykologisk behandling är lönsammabåde för individen och samhället, särskilt när behandling påbörjas redanunder graviditeten. Samspelsbehandling bör ingå i verksamheten vid varjemödravårdsenhet.SamlevnadskriserMed jämna mellanrum uppmärksammas det ökande antalet separationer.Under rubriker som Separationer hotar folkhälsan och Samhället blundarför samlevnadskrisen lyfts problemet med de många familjesplittringarnafram från kvalificerat håll. Av de drygt 30 000 äktenskap som ingås i vårtland är tendensen att slutar med skilsmässa. Församboförhållandena är siffran ännu högre. Relationsproblem i familjenhåller på att bli ett av vår tids största men minst uppmärksammade hotmot folkhälsan. Samstämmig forskning visar att vår hälsa och livskvalitetinte i första hand beror på vår inkomst, vår arbetsmiljö och våra vänner.Det mest betydelsefulla är hur vi har det i familjen.Frånskilda män drabbas inte sällan både av fysiska och psykiska besvär.De lever än gifta och sammanboende män.Ensamstående mammor röker dubbelt så mycket, äter mer lugnande medel,är tröttare och oftare sjukskrivna än gifta och sammanboende kvinnor. Varjeår får 45 000 barn vara med om en separation, för 10 000 av dem är det denandra i ordningen. av barnen kommer att helt förlorakontakten med sin pappa. På alla områden i samhället framhålls vikten avförebyggande insatser men mycket litet på samlevnadens.Fungerande familjer är en vinst för även i samhällsekonomiskatermer. I folkhälsoarbetet bör ingå satsningar på äktenskapets och par-förhållandets friskvård. Det kan ske genom att forsknings- och utveck-lingsprojekt startas om att vårda relationer och hantera konflikter som kanuppstå i en parrelation. En utbyggd familjerådgivning ska omfatta ävenförebyggande relationsvård.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om långsiktighet i det förebyggande arbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stress bör uppmärksammas i folkbildnings-arbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utsatta grupper,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att migrän tas upp som en viktig folkhälso-sjukdom i det aktuella folkhälsoarbetet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att migräniker efter behov har rätt till effektivasmärtlindrande mediciner,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om insatser för att förebygga självmord,7. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts omhur allergier bland skolelever kan förebyggas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om elöverkänslighet,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tobakens skadeverkningar,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alkoholprevention,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om narkotikaförebyggande arbete,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det abortförebyggande arbetet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om relationsstörningar mellan det lilla barnet ochdess föräldrar,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samlevnadskrisen.Stockholm den 5 oktober 1999Lars ()()()()()()()()()()()()()()()()1 Yrkande 8 hänvisat till BoU.