mot · GN02MJ729 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ729av , ()SumpskogenInledningUnder året har rapporten sett dagens ljus. Den ärresultatet av många års sumpskogsinventering. En sumpskog är ettområde med blöt eller fuktig mark där minst hälften av vegetationen skavara fuktighetskrävande. Bottenskiktets vanligaste fuktighetskrävandearter är så kallade sumpmossor som vitmossor, björnmossor ellerbrunmossor. Träden ska ha en krontäckning av och en medel-höjd av . Det här är ingen biotop som tilltalar ossmänniskor, men för lavar, mossor, insekter, många fåglar och däggdjur ärbiotopen mycket uppskattad. Här finns ett myller av liv och som exempelkan nämnas att tjäderhonan tar sina ungar till detta insektsparadis. Mångasumpskogar hyser rödlistade arter.Finns mindre än man troddeÄven om av landets yta täcks av våtmarker fann inventerarna färresumpskogar än de hade väntat. I är visserligen av allskogsmark sumpskog och här har inte dikats så mycket, men i södraSverige är bilden en annan. Här har av all skog på produktivmark avvattnats. Man fann totalt 290 000 olika sumpskogar påtillsammans . Medelstorleken är 4,4 ha. I denproduktiva skogsmarken är sumpskog.Ungefär en tredjedel av sumpskogarna har klassats med avseende på derasnaturvärden. I klass 1, sumpskogar med mycket höga naturvärden, återfinns5-8 %. I klass 2 med höga naturvärden placeras av sumpskogarna.Den övervägande delen, , har placerats i klass 3, som utgörs avordinär sumpskog med vissa naturvärden. av sumpskogarna ärstarkt påverkade och hänförs till klass 4. Dessa siffror är inte alls exakta ochfler fältbesök behöver göras.SkogsdikningSkogsdikningen har varit populär under detta sekel. Under 30-taletstartade många dikningar för att sedan återupptas i stor skala . dikades 30 000 ha och det utgick bidrag tillavvattningen. En uppgift säger att 350 000 ha sumpskog har försvunnitde senaste 20 åren.Sedan 1994 gäller ett generellt förbud mot skogsavvattning. I sambandmed skärps reglerna för markavvattning. Särskilt nämns skydds-dikning.Många arter beroende av sumpskogarSumpskogarna kryllar av liv. Här finns en oerhörd mångfald av arter.Även triviala sumpskogar har rikare naturvärden än omgivande brukadfastmarksskog och man kan också se att naturvärden i fastmarksskogenökar med ökande andel sumpskog i landskapet. Det är därför inteförvånande att många sumpskogar som klassas i klass 1 också finns medi nyckelbiotopsinventeringen som nyckelbiotoper.Många arter, som är beroende av sumpskogar, har minskat rejält somresultat av detta. Som exempel kan nämnas enkelbeckasin. Arten har minskatmed , där utdikningen tros vara den viktigasteorsaken till tillbakagången.Av landets kärlväxter förekommer så mycket som i sumpskogar.Man finner ett 30-tal rödlistade, t.ex. glesgröe (hotkategori 2), lappranunkel(klass 4) och skogslysing (klass 2). Men det är mossor som är sumpskogenskaraktärsväxter. 36 rödlistade arter finns i denna biotop. Även gruppen lavarär rikt representerad och 35 rödlistade arter förekommer.Både den högre och den lägre faunan är väl företrädd i sumpskogen.Speciellt lövkärr är mycket artrika, för fåglar kanske den mest artrika blandalla skogsbiotoper. Mindre hackspett, mindre flugsnappare, stjärtmes ochhärmsångare finns. De två första återfinns i hotkategori 4 i Artdatabankenshotlista. Järpe, sump- och blandskogens karaktärsfågel, finner alknoppar idenna biotop. I norra kan man finna videsparven och i denmytomspunna och ur försvunna svarta storken. Tjädern, speciellthona med ungar, söker föda i sumpskogen.Älg, rådjur och hare betar gärna videbuskar i sumpskogar och i sydsvenskasumpskogar med öppna småvatten påträffas flera groddjursarter, t.ex.lövgroda (hotklass 2) och ätlig groda (4). Den mycket sällsynta buskmusen(hotklass 3) kan förekomma i såväl lövsumpskogar som fuktiga barrsump-skogar.Av de lägre stående djuren dominerar snäckor, sniglar och många insekter.Det surrar av mygg.Hur skyddas sumpskog?Många sumpskogar är klassade som nyckelbiotoper. De återfinnssamtliga i naturvärdeklass 1, sumpskogar med mycket höga naturvärden.I budget 2000 förstärks anslaget för skydd av nyckelbiotoper.Biotopskyddet sker över anslag H 2 på utgiftsområde 23 Jordbruk m.m.Där ser anslagen ut enligt följande: , 70miljoner kronor , och lika mycket förår 2002. Med den anslagsförstärkningen torde det vara möjligt att skyddasumpskogarna inom klass 1.Utredningen anför dock att det stora flertalet sumpskogar bör kunna brukasmed anpassad skogsskötsel utan att de värden som dessa har går förlorade.Det gäller främst naturvärdeklasserna 3 och 4, totalt av landetssumpskogar.Viktigt att gå vidareRapporten är en mycket bra inventering av sumpskog i landet. Men denvisar också att det finns skäl att gå vidare. Eftersom bara cirka entredjedel av objekten kunnat naturvärdeklassas är det angeläget attbesöka även resten för att veta vilka biologiska värden vi har isumpskogen.Det är också angeläget att ta fram en plan för bevarandet, såväl vad avservilka områden som behöver varaktigt skydd som vilka specifika naturhänsynsom skall tas i de områden som kan brukas. I vissa fall är ett brukande avgodo eftersom det öppnar upp. I andra fall kan sumpskogen ha antagit mer avurskogskaraktär och bör bevaras som sådan. Det viktiga är att denna biotop,så viktig för den biologiska mångfalden i skogen, såväl för hotade som mervanliga arter, blir kvar. Mycket är redan borta på grund av dikning framförallt i södra hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om behovet av fortsatt fältundersökning av sumpskogi syfte att klassificera densamma,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om behovet av en plan för bevarande av sumpskog.Stockholm den 30 september 1999Gudrun ()()()()()