mot · GN02T205 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T205av , ()Kommunikationer och regionalpolitikInledningUnder har utflyttningen från glesbygden ökatkraftigt och är till och med mer än s.k.flyttlass. Tyvärr verkar det som om befolkningsminskningentycks fortsätta även . Bara under de sex förstamånaderna har de sju skogslänen minskat ibefolkningsmängd med drygt 6 000 personer. Detta innebär,om befolkningsminskningen fortsätter isamma takt, att skogslänen förlorar befolkning jämförbartmed en medelstor kommun. Denna omflyttning frånglesbygd till de tillväxande städerna måste hejdas.Prognoserna talar om en befolkningsminskning i skogslänenfram med 90 000 personer. Detta är ett allvarligthot mot den regionala balansen och också ett resultat av denhittills förda regionalpolitiken.Regeringen har tillsatt en regionalpolitisk utredning, medföreträdare från varje parti, som skall redovisa resultatet i augusti 2000.Dettaär bra. Men för att bromsa eller stoppa utflyttningen från skogslänen krävsockså nya idéer. Regeringen talar också i regeringsförklaringen om vikten aven ökad regional balans. För att nå en ökad regional balans är bra, säkra,billiga och miljöanpassade kommunikationer en av de viktigaste faktorerna.Transportstödet iskogslänenDet regionalpolitiska transportstödet infördes den 1 januari1971. Motiveringen då var att bidraget skall "främja ensamhällsekonomiskt och i övrigt lämplig lokalisering avnäringslivet". har transportstödet genomgått enrad förändringar både vad gäller zoner och utformningen avstödet. Transportstödet har t.ex. kompletterats med ett riktatbidrag för sjötransporter. Den senaste översynen avtransportstödet skedde 1997 (SOU 1997:94). Stödet harsedan införandet enbart kopplats ihop med regionalpolitikenoch inte knutits till de trafikpolitiska målsättningarna.Det är nu dags att knyta ihop stödet med de trafikpolitiska målsättningarna.Ett transportstöd som också tar hänsyn till de transportpolitiska målen ommiljöanpassade godstransporter medför en bättre regional balans och flerarbetstillfällen. Att både uppnå de trafikpolitiska målsättningarna och en braregionalpolitik står inte i motsats till varandra utan tvärtom. Inriktningen avett förändrat transportstöd bör innehålla korta transporter på väg med mindrelastbilar och gynna kombinerade transporter med järnväg och sjöfart. som nyttjar kombitrafiken bör få ett bättre stöd än desom enbart använder långväga vägtransporter.Projektet är ett bra exempel på studier om kombineradetransporter. SeaCombi är ett nytt transportalternativ mellan områden somsaknat reguljär linjesjöfart. Avsikten är att åstadkomma ett byte avtransportsätt från väg till båt. I SeaCombi projektet konstateras klart attkombinerade transporter får positiva effekter för samhällsekonomin genomminskade kostnader för miljöförstöring, olyckor, energi och vägunderhåll.Att öka nyttjandet av järnvägs- och sjöfartstransporter är helt och hållet ienlighet med målet om ett ekologiskt hållbart samhälle. En ökning avtransporter på t.ex. och stambanan är av stor regionalpolitiskbetydelse och mer sysselsättningsskapande än långväga transporter medlångtradare. Dessutom skulle ett sådant system stärka de lokalaåkeriföretagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.FlygetFlyget är ett av de snabbast växande kommunikationsslagen.Prognoser enligt LFV pekar på att inrikestrafiken kommer attöka med fram . Detta medför att antaletinrikespassagerare närmar sig 9 miljoner. Dennakraftiga ökning innebär att flygets påfrestning på miljön ökargenom ökade utsläpp av koldioxid och kväveoxider. Dentrenden måste brytas.I takt med ökade satsningar på järnvägen med bl.a. snabbtåget X 2000 börpersontransporter kortare än överföras till järnväg. Detta för attminska utsläppen och bidra till regional balans.Däremot kommer flyget för skogslänens inland och att fortsättavara ett viktigt transportmedel. För skogslänens inland är alternativen tillflyget ringa eller i det närmaste obefintliga. En tågresa mellan ochStockholm tar 16 timmar.Bra och rimliga flygpriser och rätt tidtabell för inlandet och ärbl.a. en förutsättning för:- den offentliga förvaltningen samt sjukvården- utveckling av befintliga företag och etablering av nya verksamheter- den nya arbetsmarknaden, distansarbete; på hemort och it.ex. Stockholm- utvecklingen av turismenRiksdagens beslut (prop.1997/98:56) om stöd tillkommunala flygplatser är bra, men räcker inte för att få ökadregional balans. I och med avregleringen förbehöll sigregeringen rätten att vidta åtgärder om denna skulle medförastora negativa regionala effekter. Effekten av avregleringen1992 har medfört att flygpriserna från inlandet på vissa hållhar ökat med och det s.k. interlinesamarbetetfungerar dåligt eller inte alls. En normalprisbiljett t.o.r.Arvidsjaur-Malmö, via , kostar (1999). Detta är inte acceptabelt. Prisbilden förglesbygden har också uppmärksammats både avnäringsministern och den regionalpolitiska utredningen,vilket är bra.En fråga av stor betydelse för flyget från bl.a. skogslänen är start- ochlandningstiderna, de s.k. slottiderna. Problemet är slottiderna underhögtrafikperioderna samt . Dessaslottider delas ut med utgångspunkt från förordning nr 95/1993.Rent praktiskt sker fördelningen av slottider i genom en ekonomiskförening bestående av de svenska flygbolagen där också ingårmed två representanter. Ytterligare ett stort problem med slottider är att ettflygbolag som innehar en slot har evig företrädesrätt till denna, s.k.grandfathers rights. Detta missgynnar framför allt nya operatörer som harsvårt att få attraktiva sloter, men det kan också missgynna små bolag somflyger på inlandet.Det innebär också att ett flygbolag som flyger på inlandet och plötsligtlägger ner linjen behåller sin slottid. Detta är otillfredställande och kanmedföra en sämre situation för de delar av landet som är i störst behov avflyget och där alternativ till flyget saknas. En översyn av sloter bör göras därt.ex. regioner med större behov av flyget får tillfredsställande sloter. Denmöjligheten finns också i förordning under article 9 Regionalservices. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.InformationsteknikDen IT-proposition som regeringen aviserar år2000 kommer att bli viktig inte minst för den regionalabalansen men också ur jämställdhetssynpunkt. I budgeten förår 2000 fastslås också vikten av en fortsatt satsning på IT. Ensnabb utveckling av infrastrukturen i storstäder ochuniversitetsstäder och en tveksamhet mot utbyggnad iglesbygd kommer att få katastrofala följder för utflyttningen.Redan i dag sker en relativt snabb utveckling avinfrastrukturen (bredband) i storstäderna genom både statligaoch privata företag. En naturlig förklaring är att i städernafinns en lönsamhet. Däremot går utvecklingen på glesbygdenom inte i snigeltakt så näst intill. Även prisbilden fördatakommunikationer är helt oacceptabla om målet är attskapa regional balans. Kostnaderna för inlandet måste varalikvärdiga med storstädernas. Om utvecklingen av IT skallha regional balans som utgångspunkt måste staten tasamhällsansvaret genom att axla sitt regionalpolitiska ansvar.Detta framkommer också till vissa delar i utredningen 1999:85Bredband för tillväxt i hela landet. Därför måste en kommande IT-proposition ha ett fokus på glesbygden. De medel som kommer att frigörasgenom t.ex. delförsäljningen av kan vara en lösning på finansieringenav bredbandsutbyggnaden.Etanolinblandning i bensinoch dieselEtanol är ett av de alternativa drivmedel som det finns godaförutsättningar för att producera i . Framställning avetanol sker genom jäsning av råvaror med hög halt av sockereller stärkelse, t.ex. skogsavfall. Användningen av etanolbidrar inte till växthuseffekten utan tvärtom ger etanolmindre luftföroreningar och innebär ett stort steg på vägenmot en ekologisk hållbarhet. Förutom den positiva påverkanpå miljön som en etanolinblandning medför så finns ocksåden positiva följden att den skapar jobb med god regionalspridning. Jobben skapas i både tillverkning och distribution.De problem som finns med en etanoltillverkning ärbl.a. att det krävs stora investeringar och ytterligaresatsningar på forskning. Men detta är något som intekommer till stånd om det inte finns en säker marknad.En inblandning av etanol i bensin och diesel bör varaett första steg. Detta har också Kommunikationsforskningsberedningensrapport pekat på som en samlad strategi för att introducera etanol som drivmedel.Det skulle motsvara en produktion av etanol på drygt 300 miljoner liter.Bensin, med inblandning av etanol, är också möjlig att använda i allafordon utan skador eller körbarhetsproblem.Etanolinblandning är i sig inget nytt utan har praktiseratsi bl.a. och (gasohol). I är inblandningen betydligthögre nämligen och i innehåller gasohol etanol. Processenmed omställning till etanoldrift i bör ges fart genom lagstiftning.Denna bör innehålla krav på oljebranschen om att en viss andel av dedrivmedel som säljs skall vara förnybara. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Underhåll av vägarI många delar av landet, inte minst i skogslänens inland, ärbilen ett måste där möjlighet till kollektivtrafik helt ellerdelvis saknas. Där finns också till stor del hela det svenskagrusvägsnätet. Underhållet av detta vägnät har under mångaår eftersatts och har för det mesta karaktäriserats av "enkellappa-och-laga-politik". Det eftersatta underhållet avgrusvägarna har i bl.a. och medförthögljudda protester då vägarna under vissa delar av året i detnärmaste är omöjliga att framföra ett fordon på. Ävennäringslivets möjligheter i glesbygden är beroende av ett bravägnät. Det är också ur en samhällsekonomisk aspektmycket negativt att underhållet inte görs ordentligt och medlångsiktig bäring. Ett problem för hållbarheten pågrusvägsnätet är de tunga transporterna. I tillåts 60tons axeltryck medan övriga tillåter betydligt lägrevikt. Ett lägre axeltryck och ett förändrat transportstöd skulleinnebära mindre slitage på vägarna.I budgeten för föreslås en höjning av drift och underhåll mednärmare . Detta är bra. Men för att ytterligare eftersattunderhåll skall återhämtas krävs att mer medel till drift och underhåll avsättsde följande åren. anser att medel bör omfördelas frånnyinvesteringar i vägar till bättre underhåll av existerande vägnät och tillåtgärder för ekologiskt hållbar trafikomställning. Att öka underhållet iskogslänen medför också ett större bidrag till ökad regional balans. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Regional beskattning avbilismenEn balanserad regional utveckling är ett gemensamtnationellt ansvar. Den regionala rättvisan kan befrämjas bl.a.genom en beskattning av bilismen utifrån regionalaskillnader. En differentiering kan göras utan att nya medeltillförs, t.ex. genom omfördelning eller genom att fråganingår i det nationella regionalpolitiska åtagandet. Enomfördelning kan t.ex. ske med en avtrappning avavdragsrätten för arbetsresor där samhället kan upprätthållaen god kollektivtrafik. Det är viktigare och mer miljöriktigtatt subventionera en bra kollektivtrafik än ökad bilism.Sverige är ett stort land med mycket glesbygd och avstånden är långa.Många i skogslänen har långa pendlingsavstånd till arbete eller utbildning.Detta innebär i många fall resor per dag. Det är tidskrävandeoch tröttande, men framför allt är det kostsamt för den enskilde. I de flestadelarna av dessa bygder saknas alternativ till bilen eftersom kollektivtrafikeni det närmaste är obefintlig.Skatten på fordonsbränsle är miljöpolitiskt välmotiverad men den totalabeskattningen av bilismen i skogslänen är ett regionalpolitiskt problem.I dag finns en viss regional skillnad gällande beskattningen av bilismengenom att 36 kommuner i de sju skogslänen, från i norr till isöder, har nedsatt fordonsskatt. Dessa kommuner finns i skogslänens inlanddär avstånden oftast är långa och kollektivtrafiken svår att bygga ut. Antaletfordon med nedsatt fordonsskatt i dessa kommuner är drygt 180 000.I dag är beskattningen av bilismen något differentierad utifrån regionalaskillnader. Denna differentiering av bilbeskattningen bör stärkas. ske genom att en översyn görs av möjligheten att ytterligare sänkafordonsskatten i glesbygd. Sänkt fordonskatt har redan erkänts av som ett instrument för regional beskattning av bilismen. Ett annatalternativ är att se över avdragsrätten för arbetsresor i glesbygden. fården enskilde dra av kostnader överstigande . En sänkning avdenna gräns till t.ex. i de 36 kommuner som har sänktfordonsskatt skulle kosta ca . En finansiering avdenna sänkning kan ske genom att avdragsrätten i storstäder, eller andratätbebyggda områden där samhället kan erbjuda en god kollektivtrafik,förändras så att skatteintäkterna ökar med samma belopp. En sänkning avbeskattningen i glesbygd bör vara i storleksordningen per liter.Därför är det viktigt att frågan om regionalt differentierad beskattning avbilismen ges som tilläggsdirektiv till den sittande regionalpolitiska utredningvilken tillsatts av regeringen. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av gällande transportstöd medinriktningen att även de trafikpolitiska målen vägs in,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge den sittande regionalpolitiska utredningentilläggsdirektiv om att se över fördelningen av slottider, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens ansvar vad gäller IT-infrastrukturen iglesbygden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslag till lagstiftning om inblandning avbiobränsle i bensin och diesel, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medel för drift och underhåll av vägar förkommande år,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den sittande regionalpolitiska utredningen gestilläggsdirektiv om att utreda en differentierad beskattning avbilismen. 1Stockholm den 3 oktober 1999Stig ()()()()()()()()()()()()1 Yrkandena 1, 2, 4 och 6 hänvisade till NU.