mot · GN02N305 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N305av , ()Lokala och regionala fonderI den ekonomiska vårpropositionen 1999 föreslog regeringen ettomfattande utrednings- och analysarbete till grund för utformningen avstatliga åtgärder för att främja nyföretagande och företagsutveckling.Detta gällde bl.a. samordning och effektivitet i det statliga stödetsriskkapitalförsörjning. Detta är bra. Riskvilligt kapital är ett av de storaproblemen för framför allt nya småföretag i regionerna utanförstorstäderna och de tillväxande städerna.Riskvillig finansiering sker genom flera olika instanser och det ärglädjande att genom avtal med kanutöka sin utlåning till småföretag med ytterligare 600 miljoner de tvåkommande åren.Fonder som ett instrument i regionalt utvecklingssyfte är inget nytt och harbl.a. använts i med bra resultat. När delstaten under 80-taletsbörjan förlorade 150 000 jobb bildade fackföreningsrörelsen solidaritetsfond. Huvudsyftet med fonden var att motverkaarbetslöshet och främja uppbyggnaden av bl.a. småföretag.Regeringen gav fonden sitt stöd genom att införa en lagstiftning till stödför fonden. Lagen innebar också att den som köpte andelar isolidaritetsfonden fick en skatterabatt på insatt kapital. Till detta kom senareatt fonden godkändes som skattemässigt gynnat pensionssparande. ProvinsenQuébec och den federala regeringen tillsköt dessutom ett startkapital på tiomiljoner CAD vardera som räntefria lån.Fondens mål i enlighet med lagen var att:- Investera i Québecföretag och ge stöd för att skapa, upprätthålla ochbevara jobb.- Främja arbetares ekonomiutbildning för att öka deras inflytande överden ekonomiska utvecklingen.- Stimulera ekonomi genom investeringar.- Främja utvecklingen genom fler andelsägare.- Fonden ser sig själv som en utvecklingsfond.Resultaten av fondens insatser har betytt mycket för utvecklingen avnäringslivet i . Enligt solidaritetsfonden har deras satsningar framtill 1997 skapat 57 000 nya jobb. För att hela skulle få del avfondens kapital och för att korta beslutsvägarna har man sedan 1995arbetat med att starta regionala och lokala fonder. 1998 fanns det 16regionala fonder. Onekligen är den kanadensiska modellen intressant ochskulle kunna vara en möjlig form av fond även i Sverige.I finns också intressanta försök att skapa lokala fonder. Ett sådantgott exempel är innovestment AB. Den bärande idén är det lokalaengagemanget bland företagen och allmänheten för att utveckla kommunensnäringsliv och innovationer, bl.a. genom att på detta sätt få fram lokaltriskvilligt kapital. En annan viktig del i konceptet är också möjligheten atttatill vara den kompetens som finns samlad hos alla i . Inte minsthos dem som har lång arbetslivserfarenhet, före detta företagare ellerpolitiker som pensionerats och har erfarenhet av att bedömanäringslivsfrågor. Tanken är att genom andelsförsäljning, perandel, skapa ett grundkapital.Arvidsjaurkonceptet visar att idéer och kreativitet finns i glesbygden omhur man skall lyckas att utveckla och tillskapa framåtanda ocharbetstillfällen. Om regionala eller lokala fonder skall bli lyckosamma måstestaten ta ansvar för medfinansiering i syfte att skapa den ekonomiskaplattformen. Kommuner eller länsstyrelser, eller både och, bör finns med ifonderna för att tillse den demokratiska kontrollen.Vi anser att tanken om regionala och lokala fonder är högintressant ochbör utredas. Detta bör ges regeringen till känna.Det är trots allt i regionerna och ytterst i kommunerna som vetskapen omvilka satsningar som är bra för att utveckla bygden finns.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda statliga stimulanser för skapandet avregionala och lokala fonder.Stockholm den 3 oktober 1999Stig ()()