mot · GN02N277 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N277av , ()Regional utjämning och utveckling1 Kristdemokratiska utgångspunkter för regional-politikenEtt välfärdssamhälle kräver en samhällsekonomi i balans. Enförutsättning för en god välfärd är en effektiv och ansvarsfullmarknadsekonomi. En väl fungerande marknadsekonomi bygger på ettsamhälle med en grundläggande etisk samsyn.Marknadsekonomin är dock i sig inte tillräcklig för att skapa det godasamhället. Den måste styras av sociala och ekologiska hänsyn. Det är utifrånett socialt ansvarstagande viktigt att alla människor oavsett var de bor ilandet har tillgång till arbete, service och en god miljö. Regionalpolitikensuppgift är att bidra till att utveckla livskraftiga regioner i hela landet.För att skapa regional balans är det nödvändigt att arbetsmarknads-politiken, näringspolitiken och den ekonomiska politiken harmoniseras medregionalpolitiken. I huvudsak krävs en generell regionalpolitik därmänniskor, näringsliv och offentlig sektor i glesbygd ges möjligheter attverka trots långa avstånd, avfolkning, små lokala marknader, brist påutbildad personal, sämre kringservice etc.En effektiv regionalpolitik med målet att hela ska leva motverkaratt "flaskhalsar" uppstår i ekonomin i en uppgångsfas och minskar sårbar-heten i en konjunkturnedgång.Den statliga sektorspolitiken måste ta regionalpolitiska hänsyn. Samord-ning och helhetssyn över sektorsgränserna måste vara vägledande. För attunderlätta detta beslutsfattande bör regionalpolitiska konsekvensanalyserupprättas innan beslut tas som kan komma att förändra förutsättningarna iområden som är beroende av en aktiv regionalpolitik.Ett exempel är domstolsväsendet där man nu diskuterar att ta bort demindre tingsrätterna. Om det förslaget genomförs innebär det att manförsämrar rättssäkerheten och sysselsättning samt service i många av just deområden som bör stödjas regionalpolitiskt.Ett annat exempel är det statligt ägda som spelar en mycket storroll för att hela skall leva. För många människor i glesbygd är dendagliga kontakten med posttjänstemannen/brevbäraren ett slags livlina sominte kan ersättas med en aldrig så effektiv bredbandsteknik.Bredbandstekniken utgör en av de viktigare förutsättningarna för förbätt-rad tillväxt också i de svagare regionernas näringsliv eftersom den appellerartill yngre generationers möjligheter och förutsättningar.Med dessa två exempel vill vi visa på hur viktigt det är med en helhetssyndär de regionalpolitiska konsekvenserna belyses innan beslut fattas omförändringar.Riksdagen har framhållit devisen hela skall leva som ettmål för regionalpolitiska strävanden. Det blir med nödvändighet mångaaktörer som måste till för att devisen skall bli verklighet. Men äraktörerna så många att det är svårt att "se skogen för alla träd".Ett led i regeringens sökande efter nya möjligheter och beslutsvägar ärinförandet av regionala tillväxtavtal. Enligt vår uppfattning synes det docktveksamt om den nya ordning som regeringen inför med dessa medför såstora förbättringar som regeringen tror. De förslag till tillväxtavtal som undersommaren och hösten förhandlas mellan regeringen och länsstyrelserna/-sektorsorganen är av så varierande kvalitet att förutsättningarna för genom-förande ter sig ganska olika ute i landet. Tillväxtavtalen föreslås avregeringen prioriteras vid utnyttjandet av många anslag inom flera utgifts-områden.Det är uppfattning att utgiftsområdet Regionalutjämning och tillväxt bör samordnas med Regional näringspolitik och EU:sregionalpolitik i och att antalet stödformer minskas. Det bör bli ettförslag den kommitté som utreder den framtida regionala tillväxtpolitiken,direktiv 1999:2, lägger när den redovisar sitt arbete. Dagens snårskog avregionalpolitiska regler måste bli överblickbara. Det nuvarande systemetmissgynnar inte minst småföretagare som inte har möjlighet att tränga in i dekomplicerade regelverken.I avvaktan på utredningens kommande förslag ser ingaskäl att lägga förslag till omfattande förändringar av regionalpolitiken.Föreliggande motion presenterar dock huvuddragen i en ny regionalpolitiksom kan vända de senaste årens nedslående utveckling.2 Förutsättningar för boendeFlyttlassen har gått tätt från glesbygd, mindre städer och tätorter tilltillväxtområdena, främst storstadsområden och universitetsorter. SCB:ssiffror för visar exempelvis att från Norrbottenflyttar 920 personer, 986, 682, 1277, 978 och 688. däremot ökar med 9322, med 1 020 och med 1 188 personer.Dock är forskarna oeniga om huruvida den rena glesbygden är förlorareneller om det är landsbygdskommunernas mindre tätorter. Storstadslänen harökat sin befolkning medan så gott som samtliga övrigalän har minskat. Storstadsområdena kan karaktäriseras som vinnare påbefolkningsomflyttningen i vårt land, vilket där skapar särskilda problem,medan de flesta andra kommuner drabbas hårt. Särskilt allvarlig blirsituationen för de kommuner som under en följd av år åderlåtits. Minskatskatteunderlag skapar svårigheter att upprätthålla en god service för de alltäldre invånarna. måste en ny politik utformas, en ansvarig politik, somkan förhindra de negativa följder för olika landsdelar som avfolkning medföroch därmed lägga en bättre grund för en positiv utveckling i hela landet.Orsakerna till regionala obalanser har förändrats över tiden. Efterjordbrukets rationalisering som ledde till inflyttning tillväxande industriverksamheter i befolkningscentra bromsades flyttlassen uppunder . De inomregionala obalanserna förblev dock stora.Städerna/tätorterna fortsatte att växa medan landsbygden avfolkades. Såbodde t ex 2/3 av befolkningen på landsbygden när kommunbildades. är förhållandet det omvända, nu bor 2/3 ikommunens 3 större tätorter.Under 1980-talet stannade tillväxten av inom den offentliga sektorn vilketbidrog till att göra strukturproblemen synliga. Tidsbegränsade regional-politiska åtgärdspaket genomfördes med avsikt att genom en koncentreradsatsning lösa strukturproblemen. Under högkonjunk-turen framstod de regionala problemen som koncentre-rade till inlandet. Regionalpolitiken inriktades på att kompensera framföralltnorra befolkning och näringsliv för lägesnackdelar som långaavstånd och små lokala arbetsmarknader. Det kristdemokratiska förslagetlagt inom utgiftsområde 3 Skatter om sänkt gräns för reseavdrag är en viktigförutsättning för landsbygdsboende eftersom den egna bilen, eller bilarna, äroumbärliga för resor till och från arbetet. Kollektiva färdmedel är sällan ettalternativ. Landsbygdsbefolkningen måste kompenseras för de allt högredrivmedelspriserna.För att underlätta nybyggnad av villor på attraktiva sjötomter i vårt sjörikaland bör reglerna för dispens av reglerna för strandskyddet lättas.Den instans som bäst känner förhållandena i de enskilda fallen och därmedkan göra den träffsäkraste avvägningen är kommunerna.De senaste årens, liksom de aviserade, kraftiga nedskärningar iförsvarsbudgeten har inneburit och kommer att innebära ytterligare svårig-heter ur regionalpolitiskt perspektiv. Den kommande höstens beslut omnedläggningar av militära enheter, som en följd av Socialdemokraternas ochCenterns uppgörelse, kommer att drabba många orter mycket hårt.Sammanfattningsvis kan man säga att den offentliga servicen snabbtförsämras och koncentreras till länens eller regioners huvudorter. Detta gällerex vis polisverksamheten och . De små tingsrätterna hartidigare varit på förslag att dras in och deras fortsatta verksamhet är ännuinteavgjord. Många mindre lasarett är i farozonen liksom vissa andra sjukvårds-specialiteter i mindre kommuner. Den viktiga detaljhandeln krymper kraftigti mindre och mellanstora tätorter i hela landet. Detta visar tydligt attregionalpolitik inte bara är en fråga för den s k lilla regionalpolitiken. Enhelhetssyn är nödvändig så att den s k stora regionalpolitiken också får rättinriktning.3 Viktiga faktorer för regional utvecklingRegionalpolitiken kan inte ses isolerad. Insatser från flera olika politik-områden påverkar den regionala utvecklingen långt mer än deförhållandevis små anslag som finns för regional utveckling överstatsbudgeten och de något större via . De direktaanslagen till regionalpolitiken kan trots det ha en stor betydelse för denregionala utvecklingen om de satsas på rätt ställe i rätt tid.Det är i första hand människorna i regionerna som själva ska ta ansvar försin utveckling. Ökad självstyrelse och regional självstyrelsegenom direktvalda regionala fullmäktige stärker kommunernas och regioner-nas möjligheter att ta detta ansvar.Samhället har i första hand ett ansvar att skapa grundläggande och godaförutsättningar för den regionala utvecklingen genom att garantera utbild-ning, infrastruktur och goda villkor för företag och företagande.4 regionalpolitiska målsättningar i EUSverige måste i egenskap av medlem i EU påverka utformningen av deregionalpolitiska stöden. De ska fylla samma funktion bland EU-ländernasom vi menar är avsikten för regionalpolitiska stöd inom -nämligen att ge alla människor oavsett var de bor förutsättningar förarbete, service och en god miljö.Sveriges inriktning vid medlemskapsförhandlingarna var att skapa godamöjligheter för återflödet från strukturfonderna och på så sätt förstärka denationella satsningarna. Den måste med all kraft värnasvenska intressen i de pågående förhandlingarna.Det är också en ytterst angelägen uppgift att så långt som möjligtutnyttjar de regionalpolitiska stöd från EU som kan komma ifråga. I detavseendet finns det skäl att kritisera regeringen. För svenskt vidkommande ärdet viktigt att kommuner i samverkan med länsstyrelser, regionala organ ocharbetsgrupper finner former för ett effektivt samarbete om de regionalatillväxtavtalen. Avsikten är att dessa skall träda ikraft föratt gälla en treårsperiod.Det förslag till nationellt stödområde som förhandlas med EU är alltförsnävt tilltaget. Generellt sett är det oacceptabelt att avsvenskarna bor inom nationella stödområden i jämförelse med EU där42,kommer att bo inom områden som kan få regionalpolitiska anslag.Område A sammanfaller med EU:s gamla målområde 6 och gäller förnorra det föreslagna område B blir det ganska stora förändringar i södradelarna av landet jämfört med tidigare mål 5b-området. Fyra kommuner iÖstergötlands, två i och fyra i samt åtta kommuneri Bohusdelen av kommer inte med. För exempelvis desvaga kommunerna i östra delen av , där befolkningenminskar kraftigt, blir det svårt att klara nödvändig tillväxt för attupprätthållaen acceptabel service.Regeringen begär av att få bestämma över de förslag tillnationella stödområden man skall förhandla med om attinföra. anser att kraftfullt skall uttala sig motdetta.5 Företagarklimatet avgörande - småföretagenoumbärliga, förenkla regelverketEn framgångsrik ekonomisk politik för hela landet får positivakonsekvenser även för den regionala utvecklingen. Det skapar ocksåutrymme för särskilt angelägna regionalpolitiska satsningar. Dessvärrehar regeringens politik inte bidragit till ett gynnsammare företagarklimatvilket därmed också missgynnar den regionala utvecklingen. För att denya jobben ska komma hela landet till del är det viktigt att villkoren förny- och småföretagande förbättras. Nya arbetstillfällen på landsbygd ochi glesbygd skapas i huvudsak inom småföretagen. Ju fler småföretagdesto mindre sårbarhet vid konjunkturnedgång och desto bättreförutsättningar att klara av strukturomvandlingar. Det är också omkringföretag som olika former av service i privat eller offentlig regi skapas.De förslag om regelförenklingar som lämnas i budgetpropositionen är intetillräckliga för att göra företagarklimatet attraktivt nog. I regelverk ochförordning måste företagets men också företagarens förhållanden beaktas. Viföreslår att samtliga Småföretagardelegationens förslag genomförs.6 Kvinnors företagandeUtvärderingar av regionalpolitiska stöd visar att företag som drivs avkvinnor är underrepresenterade bland företagen som fått regionalpolitisktföretagsstöd.Jämställdhetsfrågorna har en särskild dimension i det regionala utveck-lingsarbetet. Ensidiga lokala arbetsmarknader ger inte kvinnor rimligamöjligheter till jobb och utveckling. Den nya tekniken, ett decentraliseratutbildningsutbud och ett ökat kvinnligt företagande kan ändra på detta. Dethar blivit bättre men ännu har vi inte nått upp till de som föreskrivs.7 Jordbruks-, skogsbruks- och fiskepolitikenTrots att antalet jordbruk dramatiskt har minskat under de senastedecennierna utgör just jord- och skogsbruken en betydande del avsmåföretagen i glesbygd och på landsbygd. Villkoren för dessa näringarfår alltså stor betydelse för den regionala utvecklingen liksom förbosättning på landsbygden.Ur regionalpolitisk synvinkel utgör en livskraftig fiskerinäring en viktigförutsättning för en levande skärgård.Det handlar om att ge dessa näringar förutsättningar för att kunna växa.Från sida motsätter vi oss en regionalpolitik som ledertill färre lantbruksföretag. Basen för sysselsättning och boende på lands-bygden är konkurrenskraftiga jord- och skogsbruksföretag. Därför krävs attskatter som ur konkurrenssynpunkt slår hårt mot dessa företag, somexempelvis el- och dieselbeskattningen, sänks. De kristdemokratiskaförslagen för ökad rättvisa för jordbruksnäringen redovisas i en separatmotion.8 InfrastrukturenEn grundläggande förutsättning för ett i regional balans är välutbyggda och fungerande kommunikationer. varinvesteringarna i väg- och järnvägsnäten såväl som nybyggnationeftersatta. Under fyrklöverregeringen trefaldigadesinvesteringarna. Den socialdemokratiska regeringen började därefter engradvis nedrustning som måste stoppas.Kristdemokraterna kräver att investeringarna ökas. De måste självklartbygga på noggranna samhällsekonomiska bedömningar av olikainvesteringars lönsamhet. Framväxten av det gränslösa och Sverigesdubbla avståndshandikapp, både det inom landet och det till våra viktigasteexportmarknader, leder bland annat till att svenska företags transport-kostnader blir relativt större än europeiska konkurrenters. Det gäller isynnerhet för företag i . Ett effektivt transportsystem är därförnödvändigt för att göra näringslivet i hela konkurrenskraftigt. Denföreslagna höjningen av dieselskatten med /liter slår mycket hårt motåkerinäringen och blir en direkt konkurrensförsvårande kostnad.Enligt vår mening är den dessutom miljömässigt kontraproduktiv eftersomlångtradare och bussar kan förmodas tanka billig, men miljömässigt sämrediesel innan de kör in i . Vi förlorar i sådana fall hela skatteintäktenmen får nedsmustningen. Vi avvisar denna skattehöjning.Infrastruktur omfattar även tele- och datakommunikation. Utnyttjandet avmodern informationsteknologi skapar ständigt nya möjligheter atteffektivisera näringsliv, utbildningsväsende och offentlig förvaltning. Detskapar också helt nya förutsättningar för att utveckla landsortsregioner.Möjligheterna att decentralisera verksamheter och lokalisera företag tilldessa områden förbättras genom användningen av modern informations-teknologi. Landsbygden har betydande konkurrensfördelar i förhållande tillstorstäderna, som drabbas av höga lokalkostnader, höga lönenivåer och storpersonalomsättning.Ytterligare en viktig del av infrastrukturen är en fungerande postgång somär heltäckande och omfattar hela landet. Postservicen och möjligheten attsnabbt och säkert ta emot och skicka post och paket utgör ett väsentligtinslag i en aktiv regionalpolitik. Inte minst för mindre landsortsföretag ärposten en viktig del av infrastrukturen för att sälja och leverera varor.Människors och företags tillgång till en god postservice måste säkerställasäven i landsorten.9 Utbildning och forskningFör den regionala utvecklingen är det av stor betydelse att det finnstillgång till väl utbildad arbetskraft i hela landet. De mindre ochmedelstora högskolorna har en viktig uppgift i detta avseende. Dessahögskolor har också visat sig kunna ta vara på och koppla ihoputbildning med de olika regionernas särskilda förutsättningar. Initiativ föratt främja utbytet mellan högskolor och näringsliv ska uppmuntras.Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också större krav påfortlöpande kompetensutveckling. Förutom högskolorna är ävengymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen viktiga resurser idetta arbete.I en särskild motion utvecklas syn på en lärlings-utbildning som kan göra "en händernas fil.kand" möjlig för skoltrötta elevermed mera handlag än läshuvud. Det gäller att ta tillvara alla medborgaresresurser, inte bara de teoretiska begåvningarnas. I ett väl fungerandesamhälle behövs alla och det finns plats för alla.10 KulturEtt rikt kulturliv bidrar till att göra orter och regioner attraktiva för såvälarbetskraft som företag. Det kan dessutom direkt innebära attarbetstillfällen skapas inom exempelvis turistnäringen. Det är viktigt attde insatser som görs inom kulturområdet från olika myndigheter ochkommuner samordnas och sker utifrån en samlad och långsiktig strategi.11 Regionalpolitiska stödSom vi tidigare slagit fast är de direkta insatserna för regionalpolitiskastöd tämligen begränsade. Genom har nutillgång till ännu ett antal stödformer i mån av nationell, regional,och privat delfinansiering. Denna möjlighet bör framdelesanvändas fullt ut för att öka möjligheterna till arbete och boende i helalandet. Stödformer som har direkt motsatt effekt, exempelvisflyttningsbidraget, bör avvecklas.Målsättningen med det regionalpolitiska stödet måste vara att det ska ge enså hög utväxling som möjligt mot de regionalpolitiska målen. Eftersommedel från flera bidragsformer nu styrs över till medfinansiering avtillväxtavtalen blir det ännu viktigare med en noggrann prövning av bidragutan för dessa. Ett litet stöd placerat på rätt ställe i rätt tid kan få storbetydelse för den totala utvecklingen.Regeringen föreslår att systemet med nedsättning av sociala avgifter somtillämpas för företag i delar av inland förändras. Från och med den1 ändras det geografiska område som omfattas, endast vissabranscher av servicekaraktär. Dessa ska få lägre avgifter och vidare föreslåsatt vissa begränsningar införs för att förhindra överkompensation för denackdelar man har i form av regionalt betingade merkostnader.Förändringarna görs delvis för att möta de krav som ställts av . anser att också jordbruksföretag ska ingå iden förteckning över branscher som får nedsättning av de sociala avgifterna.Detta bör ges regeringen tillkänna.12 Kommunala fastighetsavgifter för vattenkrafts-stationerI och med att uttaget av skatt på elström som produceras av vattenkraftnu gjorts om till en fastighetsskatt aktualiseras ett kristdemokratisktförslag som skulle gynna de vattenkraftsproducerande länen. Vårt förslagär att fastighetsskatten i ett längre perspektiv växlas över till enkommunal fastighetsavgift. Detta skulle bli en mycket kraftfullregionalpolitisk insats, inte minst för de län som producerar el baserad påvattenkraft. Regeringen bör återkomma med förslag till hur en successivtsänkt fastighetsskatt i ett längre perspektiv skall kunna växlas över till enkommunal fastighetsavgift. Särskilt bör utredas hur fastighetsskatten påvattenkraft skall kunna komma de vattenkraftsproducerandekommunerna eller länen till del vid en skatteväxling.13 LandsbygdsutvecklingAtt skapa en livskraftig landsbygd med människor i alla åldrar och medarbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur är ett centralt måli regionalpolitiken. Det bör betonas att det ska vara en politik förförnyelse där landsbygdens resurser tillvaratas på ett ansvarsfullt sätt.I detta sammanhang menar vi kristdemokrater att det är av särskild vikt attdet ideella engagemanget stimuleras. Motsatsförhållande får inte finnasmellan offentlig och privat service å ena sidan och ideella initiativ å andrasidan. Det är istället viktigt att skapa förutsättningar för ett utökatsamarbetedär det ideella engagemanget tillvaratas och att undanröja hinder förföreningar, kooperativ och enskilda till ett ökat ansvarstagande.Utifrån subsidiaritetsprincipen anser vi det önskvärt att kommunerna får ettökat ansvar och inflytande över det regionalpolitiska stödet. Detta måstesjälvklart ske i samarbete med länsstyrelserna och Glesbygdsmyndigheten.En viktigt förutsättning är att kommuner och regioner har väl utveckladelandsbygdsprogram utformade nedifrån och upp. I detta sammanhang vill vigärna lyfta fram byalagen och byutvecklingsgrupperna som redan aktivtarbetar med att formulera mål och program för sin bygd på olika platser runtom i Sverige.Rennäringen och andra samiska näringsgrenar behöver stärkas ochutvecklas. Ett utvecklat samiskt näringsliv innebär de facto också en stärktsocial trygghet och en förbättrad möjlighet för samebyarna att överleva.14 Kommersiell service och samhällsserviceEn förutsättning för landsbygdens fortlevnad är att det finns endagligvaruförsörjning på rimligt avstånd. För att lanthandeln ska kunnafortleva och utvecklas krävs ett ännu bättre samarbete och ett samlatagerande av alla aktörer på lokal, , regional och central nivå.För landsbygdens utveckling är det också av stor betydelse att samhälls-servicen, dvs utbildning, kultur, samlingslokaler, kommunikationer etc, hållspå en rimlig nivå. Servicen måste dock anpassas just till glesbygdensförhållanden och då blir det absolut nödvändigt med sektorssamordning.Samutnyttjande av lokaler och personal, utnyttjande av modern informations-teknologi etc är viktiga inslag i en sådan samordning. Nya former av ersätt-ningar för utfört socialt arbete måste utvecklas. En kommun ska kunna slutaavtal med en lanthandlare om vissa tjänster som underlättar fortsatt lands-bygdsboende för dem som är i behov av tillsyn och stöd av olika slag. För attmöjliggöra god service bör ytterligare omstrukturering göras för att finnalokal samverkan runt verksamheter som exempelvis berör apotek, post,försäkringskassa och service. Att finna gemensamma lösningarsom är till gagn såväl för den enskilde näringsidkaren som fortsatt boende iglesbygd måste vara en strävan.Viktigt är också att det finns lokaler som kan fungera som samlingspunkterför de olika aktiviteter som kan förekomma i en bygd. Inte minst olikakulturella aktiviteter såsom teater och bygdespel förutsätter att det finnstillgång till en samlingslokal. satsar därför ytterligare 10miljoner kronor på anslaget för icke- statliga kulturlokaler.15 Småskalig turismSverige är ett naturskönt land med stor variationsrikedom i landskapet.De milsvida skogarna, sjöarna, älvarna och fjällen lockar människor frånmer tätbefolkade områden i landet och även från andra länder. Även detodlade landskapet med hagarna och ängarna och den bygdespecifikakulturen är attraktivt. Intresset kommer med all sannolikhet att öka iframtiden.Turismen ökar kraftigt i hela världen. Mycket talar också för att turismenär en av de viktigaste framtida näringarna för landsbygden. Kristdemokrater-na värnar allemansrätten och äganderätten. Kommersiell verksamhet påannans mark är inte en del av allemansrätten och får inte tillåtas utan ägarenssamtycke.Det regionalpolitiska stödet har haft och har en stor betydelse förturistnäringen i många områden, inte minst när det gäller uppförande ochdrift av turistanläggningar i olika fjällområden. Den småskaliga landsbygds-turismen har dock inte dragit någon större nytta av dessa stöd. För attlandsbygdsturismen ska utvecklas på ett positivt sätt krävs en målmedvetensamordning mellan de olika intressenterna. De goda exempel som finns -t.ex. bondgårdsturism, vildmarksturism m.m. - utgör fina förebilder sommåste vidareförmedlas och utvecklas. Detta bör lyftas upp på ett nationelltplan till ett programarbete som ger bygdeturismen profil och den status denär värd. Arbetet måste koncentreras på produktutveckling och marknads-föring.Ett unikt samarbete som bör stå som förebild är det samarbete sometablerats genom IEF, , där ett20-tal kommuner från i söder till i norr aktivt samarbetarmed och som de sammanhållande banden.