ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T809 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T809av , ()Alternativa vägar över ÖresundInom öppnas broförbindelsen mellan och . Förboende i , och sydöstra kommer bron naturligtvis attfå en stor betydelse och innebära ett väldigt lyft. Jobbpendlingen kommeratt underlättas liksom möjligheten studera på endera sidan av Sundet. Förandra kommer det att vara nyhetens behag att kunnaköra över på en fast förbindelse att även om det inte är den kortastevägen och en engångsföreteelse. För ytterligare andra, personbilar elleryrkestrafik, som kommer norrifrån längs eller E4:an innebär vägenner till en omväg. Därför är det rimligt att trafikanterna ,liksom vid engelska kanalen, informeras om alternativa vägval.Vägverket bör därför ges i uppdrag att inför öppnandet av den fastaförbindelsen över , helst redan i höjd med (E4)respektive (E6), uppföra tydliga anvisningar om alternativavägar över Öresund.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyltning av alternativa vägar över Öresund.Stockholm den 4 oktober 1999Anna ()
mot · GN02T810 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T810av , ()PostserviceDet sker återigen förändringar inom Postens verksamhetsansvar ochfrågan om postkontorens framtid och Postens möjligheter att gerikstäckande service är berättigad att ställa.För att hela landet skall kunna leva och utvecklas måste alla delar av landetgaranteras möjlighet till god post- och kassaservice till enhetliga priser ochrimliga distributionskostnader. Geografiskt differentierad prissättning kanaldrig accepteras. Ambitionen om regional utveckling riskeras om intebasservice kan garanteras och fungera tillfredsställande.För människor boende utanför de större orterna, på landsbygden och påsmåorterna, är lantbrevbärarna en viktig service. För småföretagare aktiva pålandsbygden kan kassaservice vara det som gör etableringen möjlig. Attgenomföra förändringar som negativt påverkar den service somlandsbygdsföretagen är i behov av kan vara avgörande för en bygdsutveckling eller avveckling. Den moderna teknikens standard och kostnaderpå landsbygden gör att inte heller den är ett alternativ, även om mångahänvisar till den. Att gå snabbt fram med neddragningar inom post- ochkassaservice utan att kunna erbjuda moderna alternativ och möjligheterkommer att vara dödsstöten för många orter.För många äldre på landsbygden är också lantbrevbärarservicen entrygghet som kan ge den dagliga kontakten som behövs för att kunna bo kvarhemma.Om Posten genomför planerna att avveckla kassaservicen finns också riskatt den kassaservice som lantbrevbärarna står för kommer att försvinna ochdetta är ej acceptabelt. Då blir det svårt att klara av den löpande betalservicesom landsbygdens befolkning har rätt till. Detta bör ges regeringen tillkänna.Om inte Postens service i de mer glesbefolkade områdena kan upprättasmåste medel säkerställas för upphandling där även andra aktörer gesmöjlighet att svara för denna service. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Postens planer på avveckling av kassaservice,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upprättande av post- och kassaservice.Stockholm den 1 oktober 1999Åsa ()
mot · GN02T811 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T811av , ()Miljökraven för ÖresundsbronEtt villkor för byggandet av var att stränga och precisamiljökrav, som att bron inte skulle medföra mer vägtrafik iÖresundsregionen, skulle uppfyllas. Den alltför omfattande ochväxande vägtrafiken i regionen innebär att ett flertal miljöproblemfortsätter att förvärras. Nämnas kan utsläpp av kväveoxider, marknäraozon, koldioxid och cancerframkallande partiklar samt bullerstörningar.Oron för ökad vägtrafik var anledningen till att det i avtalet mellan Sverigeoch , som sedan kommit till uttryck i riksdagsbeslut ochregeringsskrivelser, skrevs in att avgiften på bron ska konstrueras så attbelastningen på miljön inte ökar. Miljöbedömningarna och miljökraven föratt brobygget skulle godkännas enligt gällande lagstiftning baserades på attvägtrafiken inte överstiger en nivå på 10 000 fordon . Det var därförVänsterpartiet påpekade att bron var kraftigt överdimensionerad eftersomden är byggd med en kapacitet på 55 000 fordon - en trafikmängd som heltskulle spoliera miljön i detta område.Öresundskonsortiet menar nu att vägtrafikmängden gärna kraftigt fåröverstiga de trafikmängder som miljöanalyserna baserades på. Detta kanåstadkommas genom att göra det billigare att åka på bron än vad som tidigarebestämts.Miljökonsekvenserna av bron blir då helt annorlunda än vad sompresenterades för den svenska allmänheten och riksdag. Dennegativa miljöpåverkan ökar starkt och miljömålen kan ej uppfyllas. Dettabryter också mot den egen ambition att alla allvarligamiljöproblem ska vara lösta . miljöminister kommenterarmiljömålen relaterade till i i ett frågesvar 24september 1999. Det är inte helt lätt att tolka svaret, men vi antar attmiljöministern håller fast vid att tidigare uppsatta miljökrav ävenfortsättningsvis ska gälla.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att prissättningen på vägtrafiken påÖresundsbron måste utformas så att utförda miljökonsekvensanalyseroch miljökrav efterlevs och avtalet med följs.Stockholm den 4 oktober 1999Karin ()()()()()()
mot · GN02T812 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T812av Carnerö, ()SkärgårdstrafikSkärgårdstrafikTransporter och resor har en stor ekonomisk betydelse och utan demskulle stanna, såväl bildligt som bokstavligt. Ett väl fungerandetransportsystem sänker transportkostnaderna, förbättrarkonkurrenskraften och är en viktig förutsättning för att hela skakunna leva. Ju bättre samordningen är mellan olika trafikslag, destostörre blir vinsten. Detta är särskilt viktigt i och kring våraskärgårdsområden.För att kunna behålla levande skärgårdar spelar skärgårdstrafiken mellanöar och till fastlandet en viktig roll. Bristande kommunikationer innebär attskärgården avfolkas och att underlaget för samhällets service försvinner.Transporternas betydelse för skärgårdsområdena bör utredas. I syfte att geskärgårdsområdena bättre möjligheter att utvecklas bör utredningen klargöravilka samhälleliga insatser som behövs och hur man kan lösa behovet avtrafikförbindelser i områden med litet underlag.FärjetrafikI Kommunikationskommitténs betänkande (SOU 1997:35) behandladesfärjetrafiken i skärgårdsområdena. färjeleder ingår som endel i det statliga allmänna vägnätet. För att en eller enskildfärjeled ska få bidrag ska färjan vara avsedd för transport avmotorfordon. Bidrag utgår inte till fartygstrafik för enbartpersontransporter.Länsstyrelsen i har fört fram vissa problem. Nuvarandeordning kan innebära att färjeleder med liknande förhållanden riskerar attbehandlas olika och att reglerna blir styrande för trafikutbudet. Eftersom färjetrafiken är en livsnerv för de boende på en ö är det ange-läget att tillämpningen av reglerna för färjetrafik blir enhetliga och bidrartillen levande skärgård.Vägverket bör därför ges i uppdrag att i samråd med Glesbygdsverketkomma med förslag om vilka regler som bör gälla för statens ansvar förfärjetrafik.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om transporternas betydelse förskärgårdsområdena,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i samråd med gesi uppdrag att komma med förslag till enhetliga regler för statensfärjetrafik.Stockholm den 2 oktober 1999Åke Carnerö (kd)()
mot · GN02T813 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T813av , ()Ansvaret för åretrunttrafiken till HolmönDet är otillfredsställande att boende och företag på inte kan fåett besked om att de tillförsäkras en åretrunttrafik till denna stora ochkulturhistoriskt riksintressanta ö i Kvarken.Trafikfrågan har varit förmål för utredningar, uppvaktningar samt frågor iriksdagen.Inte minst de näringsidkare som finns på ön väntar på en lösning avkommunikationsfrågan. Investeringsplanerna för utveckling av natur- ochkulturturismen ligger på "is" i deras väntan på att kommunikationerna får enuthållig lösning året runt.Barnfamiljerna som bor på ön måste också garanteras trafik så att de kanbo hemma när de skall pendla till skolan på fastlandet. Om inte kommer önatt tömmas på unga familjer med barn.Förbättrade och säkra kommunikationer är en investering för Holmönsframtida utveckling. Där finns idéer, vilja och en stark övertygelse om attHolmön med sitt unika läge och stora naturresurser kommer att bli en mycketstor resurs både ur ett nationellt och nordiskt perspektiv.Avgörande för en positiv utveckling är att trafikfrågorna får en tillfreds-ställande lösning snarast.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av lösning av åretrunttrafiken tillHolmön.Stockholm den 2 oktober 1999Åke ()
mot · GN02T814 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T814av , ()Bro Falster-RostockDen framväxande kan, om infrastrukturen utvecklasrätt, bli del i en kraftfull tillväxttriangel med och Berlin.Triangelsidorna är korta (). underlättarredan kontakten med , och byggs ut medmagnetsvävartåg. Den felande länken är förbindelsen mellanÖresundsregionen och - d.v.s. bron (3 mil). Detär därför all anledning att med ta upp diskussion om attprioritera förbindelsen före Rödby-Puttgarden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bro mellan Falster och Rostock.Stockholm den 4 oktober 1999Bertil ()
mot · GN02T815 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T815av , (-c)Järnvägstunnel mellan och är snart färdig att tas i bruk, den ska invigas sommaren år2000, då finns en fast förbindelse mellan och Danmark.Enligt vår mening är förbindelsen mellan och intekomplett, förrän en järnvägstunnel mellan och ärinvigd. För att få tunneln belyst ur ett modernt miljövänligt kollektiv-trafikperspektiv, har regionen och kommuner utfört en förstudie . Förstudien är till hälften finansierad av EU, via Interreg II. En avorsakerna till detta är att man kan förvänta kapacitetsproblem på förbindelsenMalmö-Köpenhamn och att en planberedskap behövs.Förstudien visar att det tekniskt sett är relativt enkelt att genomföra enjärnvägstunnel för persontåg, dessutom med väl beprövade byggmetoder.Kostnaden är , beroende på om etteller två spår väljs. Tunneln under själva är bara ca 4,5 km lång.En ger ca 700.000 invånare på norra och i norra att resa till varandra med kollektivtrafik på mindre än ca 45minuter.En är den felande länken i Sundsringen - en ringlinje runtÖresund - som ger kollektivtrafik till ca 3 miljoner invånare i Öresunds-regionen.En ingår i Europabanan, som planeras mellan ,och , via och . I den regionen -Europakorridoren - bor det ca 12 miljoner invånare.En ingår i SJs planer för en framtida spännandeutveckling av järnvägstrafiken.Vi har noterat att svenska statsministern i den 22mars 1999 menade att snart efter bron , kommer tunnelnHelsingborg-Helsingör.Fredriksborgs Amt, med 360.000 invånare har annonserat iÖresundstidningar att de vill ha en tågtunnel till . 19 danskakommuner och 10 svenska har tillskrivit de båda ländernas statsministrar omatt det bör bli en gemensam dansk-svensk fortsättning på utredningen. Detfinns med andra ord ett starkt regionalt stöd för en fast förbindelse mellanHelsingborg och Helsingör.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatta studier om byggandet av en järnvägs-tunnel mellan och , så att den kan komma med inästa stomnätsplan.Stockholm den 2 oktober 1999Gunnel (c)()()()()()
mot · GN02T817 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T817av , ()InterregsamarbetetGränsbarriärerUnder fattades några stora beslut föratt underlätta samarbetet mellan de nordiska medborgarna - passfrihetenoch den gemensamma arbetsmarknaden. Därefter har det varit betydligttrögare. Det finns otaliga exempel på hinder för pendling, kulturutbyte,entreprenörer m.m. Flera utredningar har kartlagt hindren och en del harockså lösts lokalt och nationellt. har lagt ut ettnytt uppdrag för att kartlägga och finna på lösningar. Problemet meddessa utredningar har varit att de lett till alltför få åtgärder. Varje landmåste självt förändra hindrande lagstiftning och regelverk.De som ständigt kommer i kontakt med gränsbarriärerna är de nio Interreg-projekten i som ingår i Nordiska ministerrådets samarbetsprogram,där Interreg IIA "Ett gränslöst samarbete" mellan /ochÖstfold ingår.Vi lägger här några förslag på svenska eller svensknorska gränsbarriäreroch hur de kan avlägsnas från svensk sida:- Långsam postgång särskilt i de nordligare delarna av . Dagenscentraliserade postgång i länderna innebär att post mellan gränsregionertar orimligt trots att det egentligen är lokalpost. Detta borde gåatt lösa genom att ha särskild brevlåda för post som ska till andra sidangränsen.- Telefontaxorna är väsentligt högre över landgränserna än inom deenskilda länderna. Detta upplevs också orimligt i gränsregioner. Det börvara möjligt att lösa genom förhandlingar med telefonbolagen så att i deenskilda ländernas serviceavtal med telefonbolagen införs bestämmelseom maximala teletaxor tvärs över gränsregioner, definierade som helaeller "naturliga" regioner och inte blott gränskommuner.- Den som arbetar i vid olika perioder , skall vid varjearbetstillfälle hos de lokala myndigheterna be om ett skattekort.Handläggningstiden kan ta upp vilket givetvis är orimligteftersom lönen inte kan betalas ut . Vi menar attRiksskatteverket ska ålägga länen att påskynda utskicket av tillfälligtskattekort för gränspendlare så att utredningstiden blir max en månadsamt att ge information om skattereglerna för gränspendlare. Likaså börman kunna utfärda tillstånd för flera korta arbetsperioder i de fall dettakan förutses.- 10F- PHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gränsregional postgång,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om teletaxorna i gränsregioner,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utfärdande av skattekort för gränspendlare.1Stockholm den 5 oktober 1999Marianne ()()1Yrkande 3 hänvisat till SkU.
mot · GN02U11 · 1999-10-26 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U11av , ()med anledning av skr. 1999/2000:7 Ekonomisk utveckling och samarbete i ÖstersjöregionenBarnen i det fortsattaÖstersjösamarbetetRegeringens skrivelse " Ekonomisk utveckling ochsamarbete i " innehåller, förutom enredogörelse för de förändrade politiska och ekonomiskaförutsättningarna, också en redogörelse för svensk östersjö-politik med tonvikt på åtgärder på detekonomiska området samt åtgärder för att bidra till endemokratisk samhällsutveckling.FN:s konvention om barnets rättigheter, eller som denofta kallas, antogs av den 20 november 1989.Barnkonventionen innebär en ny epok i arbetet med barns och ungasvillkor. Det är första gången barns egna mänskliga rättigheter formuleras i ettinternationellt bindande avtal. uttrycker världssamfundetssamlade syn på barn och ger därmed alla länder ett gemensamt språk och ettgemensamt mål.Konventionen utgår ifrån att barndomen har ett värde i sig och att barn ären utsatt grupp i samhället med särskilda behov av omvårdnad och skyddsom också innefattar ett rättsligt skydd. Konventionen tillerkänner barngrundläggande medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturellarättigheter. Den bygger på fyra viktiga principer:- att barnet har rätt till likvärdiga villkor,- att barnets bästa skall beaktas vid alla beslut,- att barnet har rätt till liv och utveckling samt- att barnet har rätt att säga sin mening och få den respekterad.Den sociala situationen för många barn i , de baltiskastaterna och i övriga delar av det som tidigare utgjordeSovjetunionen är på många håll katastrofal. I detta områdefinns barn som uthärdar tillvaron genom att använda drogereller sniffa lim. Dessa barn är ofta bortglömda och övergivnaav samhället.I räknar man med att cirka 15 000 barn lever på gatan. Situationenär liknande i andra länder i regionen. Som exempel kan nämnas att av de2 miljoner barn som bor i är 250 000 11-18-åringar som är ellerriskerar att bli gatubarn.Det tilltagande våldet med barn och ungdomar inblandade är en allvarligsignal till oss alla. Ungdomar som arresteras på gatan eller andra offentligaplatser är inte sällan påverkade av droger och det är inte helt ovanligt att deblir diagnostiserade som kroniska alkoholister.Många barn- och ungdomsorganisationer har slagit larm om misshandeloch övergrepp som driver barnen ifrån sina hem till ett liv som missbrukandeoch kriminella gatubarn. Unga systerorganisationer i ochLitauen bekräftar denna bild.Med i beaktande, och med vetskap om de miserablaförhållanden som många barn lever under, är det viktigt att i sittfortsatta samarbete inom på ett långsiktigt och målmedvetetsätt försöker förbättra den sociala situationen för barnen i området.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att beakta barnperspektivet inom detfortsatta Östersjösamarbetet.Stockholm den 26 oktober 1999Monica ()()()
mot · GN02U201 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U201av , ()SkuldavskrivningarDet stöd till fattiga länder som sker har inte särskilt långhistoria som ett engagemang från stat till stat. Betydligtlängre tradition har den kristna missionsverksamheten.Redan 1856 skickade till nuvarande . Vid sidan avdirekt evangelisation har sjukvård och förebyggandehälsovård liksom utbildning och skolverksamhet stått påprogrammet från första början.Långt senare kom länderna igång med biståndsarbete i större omfattning.Det skedde egentligen först efter . I organiseradesarbetet av NIB, , för att senare övertas avSida. har det statliga biståndet sökt nya vägar i samarbetemed enskilda organisationer, av vilka många är efterföljare till 1800-taletsmissionsorganisationer. samordnar en stor del av samarbetetmellan kyrkorna i och Sida. Även om en större del av utgifterna frånolika projekt kommer från staten via Sida är det viktigt att betona betydelsenav det ideella engagemanget i detta arbete.De kristna kyrkorna i och omvärlden har inför millennieskiftettagit ett initiativ i 2000. Bakgrunden är de jubelår somfirades i det gamla före då bland annat skulder avskrevs.De skulder som man nu föreslår avskaffade är de som tynger många fattigaländer i tredje världen. Initiativet är mycket lovvärt, för vilken nation kanskapa en ljus framtid för sin befolkning, när räntor och amorteringar på lånlägger beslag på alla eventuella inkomster. Ingenting återstår i dessa ländertill nödvändiga satsningar och investeringar.Moderata samlingspartiet har markerat frågans betydelse genom att tidigtavsätta i sitt budgetförslag för skuldavskrivningar.Världsbanken har insett nödvändigheten av att fattiga länderskall få hjälp med att lyfta av en alltför stor skuldbörda och anslagit storabelopp för detta ändamål.Hur viktigt det än är med skuldavskrivningar bör man ändå kräva att deländer som kommer i åtnjutande av dessa uppvisar en positiv utveckling motdemokrati och frihet för medborgarna och att man respekterar mänskligarättigheter. All korruption måste också motverkas. Det är likaså viktigt tillämpar marknadsekonomi, som visat sig vara den framkomliga vägenmot ekonomisk tillväxt. Från den industrialiserade världen är det viktigt atterbjuda frihandel med länderna i tredje världen. Ett ökat handelsutbytemellan olika nationer är den ojämförligt viktigaste orsaken till att fattigaländer lyfts ur fattigdomen.Ett alternativ till direkt avskrivning av lån är att erbjuda ränte- och amorte-ringsfria lån, inte en gång för alla utan med regelbunden ömsesidig informa-tion där bland annat demokratiutveckling och frihandel ständigt finns med påagendan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av skuldavskrivning som en del avbiståndet.Stockholm den 28 september 1999Lars ()
mot · GN02U202 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U202av , ()Uppföljning av BeijingkonferensenBakgrundVänsterpartiet anser att det förhandlingsresultat somuppnåddes vid i ärtillfredsställande. Vad vi saknar är aktiva åtgärder för attgenomföra handlingsplan i Sverige.Sverige som nation var mycket drivande för att det skullevara regeringarnas ansvar att handlingsplanen genomfördes ialla nationer som ställt sig bakom handlingsplanen.I ingressen till slutdokumentet från kvinnokonferensen slås det fast att detär regeringarnas ansvar att se till att konferensens beslut genomförs i landet.Det går alltså inte att skjuta över ansvaret på olika organisationer eller organi samhället.Handlingsplanen handlar bl.a. om att skapa ett system med mentorer, atterbjuda utbildning i bl a ledarskap, i beslutsfattande och i att talaoffentligt.Den tar också upp vikten av att utveckla metoder för att uppmuntra kvinnoratt delta i och kandidera till olika val och att delta i andra politiska aktivi-teter. Andra paragrafer innebär att skall arbeta aktivt för atthandlingsplanen genomförs inom ramen för ett internationellt samarbete.Detta gäller inte minst inom biståndsarbetet. Handlingsplanens 360paragrafer innehåller naturligtvis mycket mer av konkreta åtgärder för varsgenomförande i regeringen har ansvar.Hög tid för genomförandeDet har gått kvinnokonferensengenomfördes och fick ta emot ett internationelltjämställdhetspris. menar att regeringen snarastbör återkomma till med ett förslag till och entidsplan för genomförandet av handlingsplanen från , i och i det internationellasamarbetet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om handlingsprogram för genomförande avhandlingsplanen från FN:s kvinnokonferens.Stockholm den 23 september 1999Ingrid ()()()()()()