mot · GN02Ub447 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub447av , (-fp)Frikyrkliga högskolors villkorKommande år sker en fortsatt välbehövlig utbyggnad av landetshögskolor. Det rör sig om tusentals platser. Det är bra. En ökadhögskoleutbildning är till nytta och glädje för både individen och landet.De tre frikyrkliga högskolorna i , och är relativtunga. Numerärt är det en förhållandevis måttlig omfattning men skolorna ärbåde i växande och har rönt positiv uppmärksamhet - inte minst i äldreteologiska fakulteter. Den ekumeniska bredden och kvalificerade nivån påutbildningen har lett till att pastorer inom frikyrkor som saknar egenhögskola och blivande präster inom i betydande utsträckningsökt sig till dessa tre frikyrkliga lärosäten med högskolestatus.Huvudman i är (), i ÖrebroNybygget - och i /() och ().Alla tre högskolorna förordnades 1993 om tillstånd att utfärda högskole-examen efter teologisk utbildning. För de tre skolorna gällde i starten 80-poängs-behörighet. Något som fortfarande gäller för skolorna i ochÖrebro medan teologiska högskolan i (THS) under "resans gång"fått behörighet att högskoleexaminera teologisk studerande att erhålla teolo-gie kandidatexamen om 140 poäng.Redan från starten fick man en betydligt svagare tilldelning av statligamedel till sin högskoleutbildning. Någonting som har följt med under åren.För t.ex. teologiska högskolan (THS) så har man inte erhållit lokalstöd fulltut som är gängse i statsstöd till högskolor och universitet. THS har haft 80studieplatser och får nu ytterligare helårsstudenter och helårsprestationer förutbildning i teologi. Dessutom omvandlas ett tidigare projektstöd i högskole-kurs i mänskorätts- och demokratifrågor motsvarande 50 helårsstudenter ochtillika helårsprestationer.Underdimensionerade anslagDen anslagna summan 2 miljoner är i princip sammabelopp som gäller . Det betyder att man sammantagetgår miste om ett ansenligt statsbidragsbelopp. Det rimliga vore att det lågi nivå med det stöd som utgår till studieplatser vid övriga högskolor.Tilläggas kan att det torde röra sig om mellan cirka 300 inskrivna varavhuvuddelen gör helårsprestationer. För de teologiska högskolorna iUppsala (1,) och (0,) torde situationen vara likartad.Därför bör justera så att en relativ rättvisa uppstår både mellanhögskolorna och det gängse stöd som utgår till andra studerande vidhögskolor och universitet.Det är högst orimligt att staten förutsätter att allmänna och öppnahögskolor skall finansieras med medel som till allra största delen utgörs avfrivilliga bidrag från huvudmännens organisationer, dess medlemmar ochsympatisörer. Vi har tidigare påtalat att här rör det sig om ett nödvändigttillskott från många människor med fullt ut skattade pengar och inkomster.Vi har påmint om att sådan "offervilja" inte förväntats isamhället i övrigt vare sig från banker, industri eller kommuner. Där utgårtill dessa huvudmän för enskilda högskolor i en jämförelse med de frikyrk-liga teologiska högskolorna rikliga och förhållandevis generösa belopp.Därför känner vi anledning att påtala denna skillnad och orättvisa ochförutsätter att utbildningsutskottet och eftersträvar samma villkorför dessa nya yngre högskolor, små till volymerna men av stor betydelse församhällsdebatten i stort. Det finns ett behov av såväl folkliga som veten-skapliga studier kring de värdefrågor som för hela vårt samhälle är sågrundläggande.Nödvändiga justeringarDe justeringar som vi eftersträvar och kräver för skolorna är oerhörtbetydelsefulla. För statskassan är de närmast försumbara. Därför torderättvist tillrättaläggande av det statliga ekonomiska stödet väl kunnarymmas inom det totala anslaget. Det påtalade uteblivna lokalstödet harhängt med från starten och behöver justeras till rättvis paritet. Dettagenom att vad avser grundutbildningen bidraget till lokaler skulle ingå iersättningen för helårsstudenter. Erinras kan att inom forskning ochforskarutbildning ges bidrag till lokaler på olika sätt, till universitet menäven till högskolor utan egna forskningsanslag. Det innebär att ingastatliga pengar ges till teologiska högskolors lokaler med vare siggrundutbildning eller forskning. I själva verket torde det röra sig om attrunt dras från stödet för varje helårsstudent. Detta har påtalats iansökningarna från de teologiska högskolorna men ännu inte justerats.Det vore dessutom hög tid för högskolorna att både bygga ut antaletstudieplatser och i förekommande fall genom att tillgodose stora lokalbehovalternativt rentav omlokaliseras. Orsaken är framför allt det ökande intressetfrån sökandegrupperna. Ett fullgott statligt stöd till dessa unga högskolorinnebär ju att de skulle få möjligheter att fortsatt ha en god utbildninggrundad på en vetenskapligt styrkt undervisning.Vi har från många riksdagsledamöter påtalat det närmast genanta för-hållandet att statsmakten varit så kärv i sin ekonomiska stödgivning. När detgäller att upprätthålla en respekt för likställdhet och rättvisa krävs attstatsmaktens företrädare gör något mer än låter välvilliga högtidstal flöda.Rättvisa villkorDe nya frikyrkliga teologiska högskolorna i vårt land har varit ett gottkomplement till de äldre teologiska fakulteterna. Det sker f.ö. ettömsesidigt och fruktbart utbyte som stimulerar den teologiskautbildningen totalt sett. Tilläggas kan att de frikyrkliga högskolornagenomgående har mycket kvalificerade lärare och ett pedagogiskt ochvetenskapligt spännande utbud. För t.ex. THS gäller att man numera har13 à 14 lärare som har doktorerat. En sådan behörighet i undervisningenför studenter på grundkurs är relativt ovanligt. Ofta får högskolestudenter"nöja sig med" att hålla tillgodo med t.ex. doktorander.Att vi nu ånyo aktualiserar frågan om en ekonomisk utjämning har singrund i de skäl vi angivit i vår motion. Det är hög tid att vi i samband medbehandlingen av nästa års statsbudget eftersträvar och uppnår full och godrättvisa beträffande statsbidragen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att föra in de teologiska högskolorna iStockholm, och i de allmänna ekonomiska villkorenför högskoleutbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om antalet årsstudieplatser så att en rimlig tillväxtkan ske vid de nya frikyrkliga teologiska högskolorna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättvisa statsbidrag för de nya teologiska hög-skolorna i Sverige.Stockholm den 4 oktober 1999Elver ()()()()()()()