mot · GN02MJ718 · 1999-10-05 00:00:00 — Redan det ofödda barnet drabbas av sådana via mammans blod.Konsekvenserna av denna globala kemikaliespridning är i stort settokända. har vi framför allt kunnat utläsa effekter inom djurvärlden,där ämnen visat sig ha förmåga att påverka livets känsligaste processer: Dekan framkalla cancer, försvaga immunförsvaret och ge upphov till allergieroch andra sjukdomar. Vissa av dem påverkar hormonsystemen, medkonsekvenser för intelligens, parningsbeteende och fertilitet. Erfarenheternaav klassiska miljögifter, som DDT och PCB, visar tydligt att kemikalier harförmåga att hota hela artbestånd. Effekter har visat sig uppstå även vid ex-tremt låga halter, i synnerhet under ömtåliga skeden i livet. Även människanpåverkas.4.1.1 En kemikaliepolitik för nya generationerNär fattade beslut om generationsmålet "Giftfri miljö" antogman på en och samma gång ett både radikalt och operativt mål förkemipolitiken. Miljökvalitetsmålet innebär att inom en generation skahalterna av farliga ämnen som förekommer naturligt i miljön vara närabakgrundsnivåerna och halterna av farliga naturfrämmande ämnen inaturen ska ha minskat till halter nära noll. Med detta beslut ratificeradeSverige som första land Esbjergdeklarationen från Nordsjökonferensen1995. I och med Esbjerdeklarationen valde att helt anammaförsiktighetsprincipen, man beslutade att alla utsläpp av farliga ämnenska elimineras inom en generation. Målet Giftfri miljö innebär till ochmed en skärpning av Esbjergdeklarationens tidsram. Enligt deklarationenräcker det med att utsläppen har upphört inom en generation.Generationsmålet stadgar att nära-noll-nivåer ska ha uppnåtts inom engeneration. Det betyder att utsläppen måste upphöra före 2020.Genom miljömålet Giftfri miljö är den långa diskussionen kring fara ochriskbegreppens användning i kemikaliepolitiken till ända. Nollnivåer ska nubilda norm för kemikaliepolitiken. Inneboende egenskaper skall i fort-sättningen utgöra grunden för åtgärder. Försiktighetsprincipen ska fungerasom utgångspunkt för kemikaliepolitiken.Miljömålskommittén har i uppdrag att föreslå delmål och åtgärdsstrategierför att nå de miljömål som antagit. För målet Giftfri miljö harKemikalieinspektionen på uppdrag av regeringen gjort en utredning omdelmål och handlingsvägar för att nå generationsmålet. De delmål somKemikalieinspektionen föreslår i sin utredning är helt otillräckliga för att nådet beslutade generationsmålet. I förslaget finns en tydlig strävan efter attförskjuta tyngdpunkten i generationsmålet ifrån "nolltolerans" för farligaämnen och till traditionell gränsvärdesfilosofi. accepterar inteKemikalieinspektionens försök att omdefiniera generationsmålet. Kemikalie-inspektionens förslag kan inte ligga till grund för Miljömålskommitténsarbete. Förslaget bör helt avvisas. Istället bör betänkandeEn hållbar kemikaliepolitik (SOU 1997:84) ligga till grund för arbete med miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Detta bör ges rege-ringen till känna.Om vi lyckas ta fram lämpliga delmål och handlingsvägar har Sverigestora möjligheter att omdana inte bara den svenka kemikaliepolitiken utanhela EU:s kemikaliepolitik. Vi har en svensk miljökommissionär som sätterreformer inom kemipolitiken som första prioritet. Det finns förhoppningsvisett gediget nationellt utredningsarbete att basera förslag på. Strax innankommer kommissionen att lägga fram sitt förslag till kemipolitik (senast 31december 2000), vilket ger möjlighet att initiera och driva på beslutinom ministerrådet under vår ordförandeperiod. Det är något av enbeslutsmässig drömsituation. Vi har alla möjligheter att forma en kemikalie-politik för nya generationer.4.2 Slut kretsloppenRegeringen ger tyvärr inte någon samlad bild för den framtidahanteringen av de stora materialflödena i samhället. Stora materialflödensåsom sand och grus, olja, fosfor och livsmedel diskuteras inte. Deresonemang och analyser som Kretsloppsdelegationen presenterat saknasi regeringens politik. Regeringen hamnar i ett traditionellt soptänkandesom saknar de framåtsyftande linjer och förslag som är nödvändiga.Centerpartiet för en miljöpolitik där naturen brukas utan att förbrukas. Iförsta hand bör avfall undvikas, i andra hand återanvändas elleråtervinnas och som tredje alternativ energiutvinnas. Visst material måsteomhändertas för destruktion på ett säkert sätt. Materialåtervinning börprioriteras framför energiutvinning när detta är miljömässigt motiverat.För att behålla vår levnadsstandard och ha ett uttag avnaturresurser som är hållbart måste resurseffektiviteten öka drastiskt. Vimåste få ut mer nytta av varje insatt resurs.Kretsloppsdelegationen har utformat ett förslag till generellt producent-ansvar för uttjänta varor som skulle ge drivkraft till en kretsloppsanpassadproduktutveckling, som är konkurrensneutral. Producentansvaretbör även medföra informationsplikt. Producenten skall vara tvungen attlämna information om sina varor vad gäller varornas innehåll av material ochämnen. Företagen bör uppmuntras att fortsätta utvecklingen av miljöled-ningssystem, livscykelanalyser, produktinformation och andra redskap förhållbar produktion och konsumtion.För att få med de enskilda individerna i kretsloppsarbetet är det viktigt attdet är enkelt att agera miljövänligt. Tillgängligheten till miljöstationer förattlämna avfall och servicen hos miljöbolagen för omhändertagande av avfallmåste vara god. För att ytterligare driva på kretsloppsarbetet finns detanledning att se över och skärpa de återvinningsmål som uppnåtts. Center-partiet anser att det inom en sådan översyn bör tas hänsyn till regionalaaspekter och långa transportavstånd. Skärpta återvinningsmål får inteinnebära högre miljöbelastning. Detta bör ges regeringen till känna.4.2.1 Producentansvar för elektriska och elektroniska produkterRegeringen har framfört att producentansvar för elektriska ochelektroniska produkter skall införas . Förslaget, somnyligen godkänts av EU genom s.k. notifiering, innebär att kommunernafår ansvar för större delen av hushållens uttjänta el-artiklar.Den planerade förordningen bygger på regler om producent-ansvar, men kommer trots det att lägga ansvaret på kommunerna snarare änproducenterna. Orsaken är att förordningen tvingar producenterna att ta emoten uttjänt vara endast i de fall konsumenten köper en motsvarande ny vara. Iandra fall kommer producentansvaret inte att gälla. Uttjänta elektriska ochelektroniska varor kommer då liksom att betraktas som hushållssoporeller grovsopor och omfattas av kommunalt avfallsansvar.Om förordningen genomförs innebär det en uttunning av ambitionerna närdet gäller producentansvaret. förordningar om producentansvar förförpackningar, bildäck och bilar har inneburit ett fullt ansvar för produ-centerna att utan ersättning ta emot uttjänta varor, oavsett om konsumentensamtidigt köper en ny vara eller inte.Den allt intensivare användningen av hemelektronik ger upphov till ökademängder elskrot. Enligt flera kommunala avfallsföretag kommer avfalls-avgiften att höjas, eftersom den föreslagna förordningen innebär fortsattkommunalt ansvar för uttjänta el-artiklar. Ett fullt genomfört producent-ansvar hade i stället lagt kostnaden på producenterna. bör geregeringen i uppdrag att utreda och återkomma med förslag tilltotalt producentansvar för elektriska och elektroniska produkter.4.2.2 FosforåtervinningAv olika växtnäringsämnen intar fosfor en nyckelposition såväl iodlingen som i kretsloppet stad-land vad gäller hushållning med ändliganaturresurser. Detta beror på att fosfor mer än andra växtnäringsämnen ären ändlig och icke förnybar resurs. Man räknar med att världens brytbarafosforreserver räcker med nuvarande teknik ochekonomi. I diskussionen om en långsiktigt hållbar samhällsutvecklingintar därför hushållningen med fosfor en viktig roll. Kväveföreningar ärinte en ändlig resurs. Det är därför inte ett absolut villkor för uthållighetatt de kväveföreningar som finns i avlopp och avfall återförs tillodlingsmarken.En fosforanvändning där fosfor förs med livsmedel till städerna och sedangår till spillo genom att den släpps ut med avloppsvattnen eller läggs påavfallsdeponi är självfallet inte uthållig. Fosforflödet måste slutas ochfosforn återföras till odlingsmarken. Ett absolut villkor för uthållighet ärdock att återföringen av fosfor kan ske på ett sådant sätt att man inteirreversibelt skadar åkermarken genom att förorena den med metaller,hormonförändrande ämnen eller långlivade naturfrämmande föreningar.Betydande mängder avloppsslam produceras oavbrutet i våra reningsverk.Varje person i producerar ca slam (= fosfor) per år.Inriktningen , aviserad från regering, riksdag och naturvårdsverk, harvarit att slammet skall återanvändas i jordbruket om angivna kvalitets-kriterier uppnås. Ett exempel på denna inriktning är att regeringen, i sittgröna nyckeltal som ska belysa hur vi hushållar med fosfor, mäter hurmycket fosfor som återförs till genom användning av slam somnäringsämne.I perspektivet "hållbar utveckling" finns dock skäl att ifrågasätta det lämp-liga i att långsiktigt - säg flera tiotal, femtio, - tillföra markendeföroreningar som slammet trots kvalitetskriterierna innehåller. Bedömningengäller då särskilt metaller, som stannar kvar och anrikas i jorden. Ävenframtida generationer ska kunna bruka åkermarken.En mer "långsiktigt hållbar slamhantering" är att separera slammet i olikanyttiga produkter, som var för sig kan återanvändas, organiskt material försig, metaller för sig och fosfor i lämplig ren fraktion för jordbruksanvänd-ning för sig. I , och arbetar man parallelltmed den nuvarande hanteringen av slammet med en alternativ utveck-lingslinje där slammet separeras i olika nyttiga produkter. Det behövs ettomfattande forsknings- och utvecklingsarbete inom detta område. Så längesignalerna från såväl central politisk nivå som naturvårdsverk entydigtanvisar att fosfor ska återföras till via slammet är det dock svårt attmed kraft driva en alternativ utvecklingslinje och, framför allt, att finansieraen sådan.Mot bakgrund av den avfallsskatt som införs från och med 1 januari 2000och det generella förbud mot deponering av organiskt avfall som införs frånoch med 2005 är det angeläget att uppmärksamma frågan om hushållningmed fosfor. Knappheten på fosfor är ett stort resursproblem. Alternativet tillåtervinning är förbränning. För att möjliggöra en långsiktigt hållbarslamhantering måste erkänna hushållningen av fosfor som en prin-cipiellt viktig fråga för utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att ta initiativ till en internationellfosforkonvention för att uppmärksamma fosfor som en kritisk resurs.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att initiera frågan om fosfor-hushållning i EU, där en grönbok bör utarbetas.Riksdagen bör i övrigt besluta om att arbeta efter följande strategi förfosforåtervinning: bör frångå sitt tidigare ställningstagande om spridning avslam på och slamöverenskommelsen mellan LRF, VAV ochNaturvårdsverket bör omarbetas. bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag påutformning av ekonomiska styrmedel för att prioritera återvunnen fosforframför jungfrulig fosfor. bör ge regeringen och dess myndigheter uppdrag att tainitiativ till överläggningar med kommunerna () omhur en kursändring i slamhanteringen kan komma till stånd.5 Energiförsörjning för nya generationerCenterpartiet har tillsammans med regeringen ingått en energipolitisköverenskommelse om omställning till ett hållbart energisystem. GenomRegeringsrättens utslag har det nu klarlagts att beslut omstängning av kan verkställas. kommerdriften i kärnkraftsreaktorn att upphöra. Därmed inleds denkärnkraftsavveckling som så länge kämpat för och somsvenska folket röstade fram i folkomröstningen . I takt med attkärnkraft och fossilbränslen avvecklas bör de ersättas av ett merdecentraliserat energisystem. Även om fossilgas är det minstmiljöstörande fossila bränslet är det inte aktuellt med en storskaligintroduktion av fossilgas eller en ny gasledning genom Sverige.Centerpartiet står fortsatt bakom de energipolitiska besluten i riksdagen.5.1 Förnybara energikällorI kommer biobränslen att ha en centralbetydelse för ett hållbart energisystem. Viktiga utvecklingssteg är enbred marknadsintroduktion av biodrivmedel samt elproduktion frånbiobränslen. En omställning av energisystemet efter dessa riktlinjerbygger på att vi tar till oss nya högteknologiska lösningar. Genom attleda utvecklingen kan vi forma en samhällsekonomiskt effektivenergiförsörjning och skapa exportmöjlighet för svenskmiljöteknik.Ett hållbart energisystem måste bygga på förnybara energikällor. Sverigebör vara föregångare med höga ambitioner och sträva efter att minska deklimatpåverkande utsläppen från fossila bränslen. Biobränslen minskarutsläppen och är miljöteknikmässigt och näringspolitiskt bra. Biobränslenska vara fria från beskattning. är ett inhemskt bränsle. I beskatt-ningshänseende bör torv jämställas med biobränslen. Det skulle göra torvenän mer konkurrenskraftig gentemot olja och kol. bör inte torvenkonkurrera ut biobränslen.För att förbättra vår miljö och minska växthuseffekten är det nödvändigtatt forskningen kring alternativa energisystem och bränslen intensifieras.Forskning kring energisystem baserade på inhemska och förnybara bränslenskapar komparativa fördelar för och möjliggör svensk export avmiljöteknik.5.1.1 VindkraftFör en förnybar energikälla som vindkraft är det inte forskning om självaenergikällan som är begränsande för utbyggnaden. är detsnarare otydligheter i reglerna kring tillståndsprövningen förvindkraftverk samt låg prioritering av vindkraftsintresset gentemot andrasedan tidigare etablerade intressen som verkar begränsande förvindkraftens utbyggnad.Vindkraftsutredningen pekar i sitt slutbetänkande (SOU 1999:75) på att detbehövs ett kvantitativt mål för vindkraftsutbyggnaden. Med ett kvantitativtmål kan vindkraftsintresset hävdas i sådan fysisk planering och tillstånds-prövning, där vindkraftsintresset behöver vägas mot andra sedan tidigareetablerade intressen rörande mark- och vattenanvändning. Utan kvantitativtmål blir det otydligt vilken tyngd vindkraften skall ges i avvägningar mellanolika intressen. Denna otydlighet lever vi med idag.Vindkraftsutredningen föreslår som ett planeringsmål att i ett första stegredovisa områden för en utbyggd vindkraft som svarar mot en produktion av10 TWh . anförde redan vid behandlingen av miljöbalkenatt vindkraften skulle klassas som riksintresse. Vi ser med tillfredsställelseattVindkraftsutredningen har kommit fram till samma slutsats. Det behövs ennationell vindkraftsplan där vissa områden kan utpekas som riksintressen förvindkraftverk enligt bestämmelserna i 3 kap. . I samband medinrättande av en nationell vindkraftsplan bör den otydligarollfördelningen mellan kommun och länsstyrelse vid tillståndsprövning avvindkraftsverk förtydligas.Vad som anförts om nationell vindkraftsplan och förtydligande av rollför-delningen mellan kommun och länsstyrelse vid tillståndsprövning av vind-kraftsverk bör ges regeringen till känna.5.2 Principer för ett nytt system av energiskatterGenerellt sett ska ett väl fungerande system med energiskatter varauppbyggt så att skatterna ska styra marknadspriset för att speglaenergislagens totala kostnad för samhället. I en fungerandemarknadsekonomi ska priset på en vara eller tjänst dels speglakonsumenters och producenters värdering samt de kostnader somframtagning och användning av varan orsakar. Råoljepriset speglarexempelvis inte de kostnader i form av försurning och växthuseffekt somoljeanvändningen orsakar. Därför korrigeras marknadspriset så att inteoljeanvändningen blir för hög, med miljö- och hälsoproblem som följd.Vidare är en grundläggande princip att det är förorenaren som ska betalaför utsläpp och resursutnyttjande.Väl utformade ekonomiska styrmedel låser inte utvecklingen vid vissatekniska lösningar eller miljömässiga delmål utan stimulerar kreativitet ochutveckling. Det blir lönsamt att skydda miljön och effektivisera resursan-vändningen genom ständiga förbättringar. Marknadsekonomins dynamik ochutvecklingskraft verkar därmed i miljöns tjänst. För att skapa en sådan godmarknad är det viktigt att också se över existerande subventioner och stödfrån stat och kommun så att inte dessa motverkar en hållbar utveckling.Miljardsubventionerna till kolgruvor är kanske det tydligasteexemplet på hur stöd av detta slag snedvrider ekonomin och motverkarviktiga miljömål.Centerpartiet anser att ett system för energibeskattning bör byggas frångrunden. Att fortsätta lappandet på dagens inkonsekventa och otydligasystem av energiskatter är en omväg till ett ekologiskt hållbart samhälle.Principerna för ett nytt system bör vara att förorenaren betalar och att deolika energislagens marknadspris ska spegla samhällets totala kostnader.Detta innebär att regering och riksdag ska sätta tydliga miljömässiga ramarför energisystemet. Inom dessa ramar ska sedan marknadsekonominsdynamik och utvecklingskraft verka i miljöns tjänst.5.2.1 Grön skatteväxlingEkonomiska styrmedel som till exempel skatter och avgifter ger som ensidoeffekt inkomster till statskassan. Det innebär att staten kan sänkaandra skatter och avgifter som är störande för samhällsekonomin.Begreppet grön skatteväxling är tydligt till sin innebörd. Grönskatteväxling innebär sänkt skatt på arbete och höjda skatter påmiljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. Regeringensäger sig i budgeten ta ett nytt steg mot en grön skatteväxling. Det är ensanning med modifikation. Vad gäller höjning av miljöskatter är det santatt det finns ett sådant inslag i budgeten. Däremot finns det inga sänktaarbetsgivaravgifter med i budgetförslaget. För trovärdigheten i begreppetgrön skatteväxling är det olyckligt att regeringen med benägen hjälp avMiljöpartiet förfelar begreppet och kallar sitt trixande mellan höjda ochsänkta miljöskatter och ökade utgifter för grön skatteväxling.Centerpartiet föreslår i sin skattemotion en riktig grön skatteväxling. ICenterpartiets förslag till grön skatteväxling är det raka rör mellan höjdamiljöskatter och sänkta arbetsgivaravgifter.I med hög arbetslöshet trots högkonjunktur och uppenbaramiljöproblem anser att den självklara strategin är att sänkaskatten på arbete och öka skatten på miljöförstöring och användning avändliga naturresurser. På så vis kan fler människor få jobb som vistimulerar en effektivare resursanvändning och kretsloppsanpassad produk-tion. Vad som ovan anförts om en riktig grön skatteväxling bör gesregeringen till känna.6 Regeringens förda miljöpolitikUnder fyrpartiregeringen utvecklade regeringen en tydlig strategi förkretsloppsanpassning av samhället. Miljöpolitiken har sedanSocialdemokraterna övertagit regeringsmakten präglats av brist påstrategi. Det räcker inte med övergripande miljömål. Det behövshandlingskraft och vilja också. Bidrag och subventioner kan inte vara enhuvudstrategi för att utveckla ett hållbart samhälle. Tyvärr harregeringens politik alltför ofta haft den inriktningen inom miljöområdet. Istort sett har regeringens insatser på miljöområdet under förra ochinnevarande mandatperiod begränsat sig till det miljarder som satsas pålokala investeringsprogram. kan, i likhet med bland annatNaturskyddsföreningen och , konstatera att delar avdet över 6 miljarder stora anslaget använts till projekt vars miljönytta intealltid är tydlig.6.1 Miljöåtgärder med anledning av budgetpropositionen för år2000, utgiftsområde 20 och 21Regeringen förstärker resurserna till kalkning av försurade sjöar ochvattendrag med ytterligare . Det är bra. Däremotsaknas finansiering för omfattande program förskogsmarkskalkning och vitaliseringsgödsling. vill fullföljadet åtgärdsprogram som tagit fram. Inomutgiftsområde 20 anslår därför i sin budgetmotionytterligare 25 miljoner till kalkning inom anslaget A 3 Åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden.Inom anslaget A 3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden finnsmedel för avsättning av skyddsvärd skogsmark samt medel för kalkning. Detär enligt vår mening viktigt att dessa olika områden delas i budgethänseende.Detta för att nå mera förutsägbara anslagsnivåer för respektive insatser ochförhoppningsvis en mera långsiktig politik än vad som gäller . När detgäller medel för skyddsvärd skogsmark är det mycket viktigt att dessa för-delas så att en större andel kan reserveras för biotopskydd och naturvårds-planer. Det innebär att flera små områden kan komma ifråga runt om i landetoch därmed en större möjlighet att nå en biologisk mångfald. Medel börockså reserveras för skötsel och tillsyn av de naturvårdsområden som bildassamt medel till ersättning för angränsande skog som skadas av t.ex.insektsangrepp i ett reservat - en utveckling som tyvärr redan startat påmånga håll i landet. avsätter 10 miljoner mer än regeringen tillmedel för skyddsvärd skogsmark för att användas på sätt som beskrivitsovan.Regeringen avsätter inom UO till ett samarbetemed de svenska biltillverkarna för forskning och utveckling av ny teknik förframtidens miljövänliga bilar. biträder detta samarbete. Det ärviktigt att det i utvecklas säkrare, lättare och miljövänligare bilarsom kan köras på alternativa bränslen. har i tidigareriksdagsmotion uppmanat regeringen att samla bilindustri och bränslebolagför att introducera biodrivmedel i stor skala. Vi återupprepar nu dennauppmaning. Inom ramen för forsknings- och utvecklingsarbetet medbilindustrin bör biodrivmedel vara en prioriterad fråga.Centerpartiet biträder dock inte finansieringen av samarbetet. Regeringensförslag innebär att forskningsanslag omfördelas från universitet ochhögskolor till fordonsindustrin. Detta är inte acceptabelt. Ett utökat sam-arbete med svensk fordonsindustri kring utveckling av mer miljövänliga ochenergieffektiva fordon får inte gå ut över statens anslag till forskning ochutveckling inom energiområdet vid universitet och högskolor. För att inteskära ner på forskning och utveckling inom energiområdet vid universitetoch högskolor anslår i sin budgetmotion ytterligare 100miljoner kronor till anslaget B 4 Energiforskning inom UO 21.Sverige har en av äldsta bilparker. De sämsta bilarna drar mycketbensin eller diesel. Det skiljer per mil ibränsleförbrukningmellan de äldsta och nyare. Det är ofta barnfamiljer som kör storförbrukandebilar. En energisnålare bil skulle betyda mycket för familjeekonomin, förtrafiksäkerheten och för miljön. Som en åtgärd utanför UO 20 föreslårCenterpartiet i sin budgetmotion därför en tillfällig höjning av skrotnings-premien till . Syftet är att få bort gamla bensinsluk-ande bilar som är dåliga både för miljön och för trafiksäkerheten. Höjningenav skrotningspremien från dagens till skallfinansieras ur skrotningsfonden och fördelas över en femårsperiod.6.2 MiljöbalkenDen trädde i kraft. Syftet med (MB) är att samla, samordna, skärpa och bredda miljölagstiftningen förhållbar utveckling. När den socialdemokratiska regeringen tillträdde år1994 drog man tillbaka det förslag till miljöbalk som den borgerligafyrpartiregeringen lanserat. Trots att man på så sätt vann ytterligare tid ärdet anmärkningsvärt att balken från början var långtifrån fulländad.Nu håller en ny miljöbrottsorganisation med speciellt utbildade åklagareoch poliser på att ta form under Riksåklagarens överinseende. Centerpartietbejakar utvecklingen mot ett starkare miljöskydd och föreslår därför någralagstiftningsåtgärder för att komma åt några av den nuvarande balkensbrister.De yttersta instrumenten för att driva igenom de materiella reglerna imiljöbalken återfinns i balkens 29 och 30 kap. Det handlar om straff-bestämmelser, påföljder och miljösanktionsavgifter. anser attdagens regler i dessa avseenden är bristfälliga och att skärpningar ärnödvändiga.De flesta miljöbrott som begås begås inte därför att man vill skadamiljön, utan för att man därigenom kan minska sina kostnader. Brottenföregås därför ofta av kalkyler där kostnaderna för eventuellt straff vägs motvinsten av att bryta mot reglerna.