mot · GN02Fi211 · 1999-10-05 00:00:00 — För-ändrad sysselsättning och hög arbetslöshet slår igenom direkt. Det bör därförbyggas in en bromsmekanism så att effekten neutraliseras under en över-gångstid. kan sedan kommunerna och landstingenanpassa kostnaderna efter intäkterna i en takt som är möjlig att genomföra.Vad som ovan anförts om "kommunakut" och generella ändringar avskatteutjämningen för att möta befolkningsförändringar bör ges regeringentill känna.Förutom fördelning mellan kommuner och landsting behövs ett tillskott iform av statsbidrag. Under förra riksdagsåret förutsåg proble-men med att finansiera vård och omsorg i kommuner och landsting. Viträffade därför en överenskommelse med Socialdemokraterna om inrikt-ningen och finansieringen av försvaret. Uppgörelsen innebär att sammanlagtca frigörs . Socialdemokraternaoch är överens om att dessa medel - genom en konkret ochuppföljningsbar satsning - ska tillföras vård- och omsorgssektorn. Över-föringen av medel från försvaret till vård och omsorg är en nödvändigomstrukturering av resurser från en verksamhet där samhällets behovminskat, till en verksamhet där samhällets behov ökat. är nuberett att gå vidare med nya strukturella förändringar. föreslårnya reformer, riktade till bl a barnfamiljer och pensionärer. Dessa reformerger kommunerna ökade skatteintäkter. Enligt finansieringsprincipen minskarvi därför statsbidragen till kommuner och landsting - utgiftsområde 25 -med motsvarande.En fungerandearbetsmarknadLönebildning för en god utveckling avsvensk ekonomiDen svenska lönebildningen har inte varit väl fungerandeunder . har haft högrelöneökningar, högre inflation och lägre tillväxt än mångajämförbara länder. har problemen påarbetsmarknaden tydligt visat sig i hög arbetslöshet och lägresysselsättningsgrad . Problemen är inte lösta baraför att konjunkturen pekar uppåt. Den totala arbetslöshetenser ut att stanna på höga nivåer, som det finnsbetydande flaskhalsproblem inom vissa branscher ochregioner. Flaskhalsproblem kan tillsammans med en ökadefterfrågan skapa ett inflationstryck. En central fråga ärdärför om den svenska ekonomin kan fortsätta att växa isnabb takt utan att överhettningstendenser i form av ökatpris- och löneökningstryck uppstår. Svaret beror på en radosäkra faktorer som löne- och prisbildningens funktionssätt,arbetskraftens rörlighet och flexibilitet samt utvecklingen avproduktivitet och kapitalbindning. Enskilda viktiga faktorersom är av särskilt stor betydelse är utfallet av avtalsrörelsenår och i vilken grad tillflödet av personer till arbets-kraften kan fortsätta.Lönebildningen är central för hela samhällets ekonomi. Löneökningarutöver vad produktiviteten tillåter försvagar vår konkurrenskraft och därmedriskeras sysselsättningen. Det behövs förändringar inom lönebildningen sombidrar till en löneökningstakt som är förenlig med en god ekonomisk utveck-ling. Bättre balans mellan parterna måste åstadkommas. Det måste finnastydligare fördröjningsmekanismer när det föreligger risk för konflikt. Det börske genom att medlingsinstitutet förstärks genom att ha möjlighet attförbjuda varsel om stridsåtgärder under medling.Facken har rätt att vidta stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretagsom vägrar teckna kollektivavtal. Eftersom det ter sig svårt att finna endjupare legitimitet för detta bör ett förbud mot sympati- och stridsåtgärderriktade mot enmans- och familjeföretag införas.Det finns inget krav om att åtgärdernas syfte skall stå iproportion till den skada som uppstår för företag och samhälle. Företagen ärofta känsliga för denna typ av "billiga åtgärder". Det bör därför införas enproportionalitetsregel.Lönebildningen är ett av de största strukturproblemen i svensk ekonomi.Otaliga försök har gjorts, men inte lett fram till en lönebildning som möjlig-gör låg inflation, hög sysselsättning och uthållig tillväxt. Fem aktiva deval-veringar och ett kronfall har fått skyla över misslyckandena.Ingen svensk finansminister har lyckats att tygla lönebildningen medfinanspolitikens piska och morot. tror inte att finansministernshot om uteblivna skattesänkningar kommer att lyckas bättre än tidigarefinansministrars. Det är farligt att vänta och se om hotet får verkan. När vivet svaret kan ekonomin redan vara överhettad och lågkonjunkturen lurabakom knuten. Regeringen bör återkomma med förslag tillförändringar av konfliktreglerna i enlighet med vad som här anförts.Arbetsmarknadspolitik för tillväxtGrunden för arbetsmarknadspolitiken måste vara attarbetslösa ska ges förutsättningar och möjlighet att återvändatill den reguljära arbetsmarknaden och försörja sig själva.Varken arbetslösa eller samhället är betjänta avterapiåtgärder, som inte motiverar dem som deltar att gåvidare och som kostar samhället stora pengar.Det svenska samhället, liksom samhället i hela den industrialiseradevärlden, förändras snabbt. På bara har rationaliseringar ochproduktivitetsökningar i industrin minskat behovet av traditionella industri-anställningar dramatiskt. I alla yrken krävs hög kompetens och förmågaatt lära nytt, inte bara en gång under livet.När konjunkturen snabbt vänder uppåt måste arbetsmarknadspolitikenförändras, så att åtgärder m.m. inte blir nya flaskhalsar som hindrar en ökadsysselsättning. Tyngdpunkten i politiken måste i högre grad än ligga påatt öka sysselsättningsgraden och mindre på att minska den öppna arbets-lösheten till fyra procent.I en situation där allt färre har fasta anställningar och fler jobbar iprojektform och på vikariat är det nödvändigt att arbetsmarknadspolitikenbidrar till att skapa trygghet i förändringen. En utbildningslinje i politikenmåste formuleras vid sidan av den traditionella arbetslinjen, innebärande attstor vikt läggs vid att både arbetslösa och anställda ska utbildas och gesgrundläggande kompetens för fortsatt lärande i yrkeslivet.En generell utbildningsgaranti, som ger alla möjlighet att läsa in dekunskaper upp till gymnasienivå som de tidigare gått miste om, skulle ge fler"en andra chans" och dessutom vara samhällsekonomiskt riktigt, med ökandeproduktivitet som följd.Utgångspunkten i en förändrad politik ska ta fasta på detta. Centerpartietföreslår i en motion om arbetsmarknadspolitik (A220) en gemensam ingångtill tre arbetsmarknadspolitiska spår:Utbildning upp till gymnasiekompetens inom ramen för en utbildnings-garanti, för att lägga grunden för vidare lärande, i eller utanför arbetet.Kvalificerade arbetsmarknadsåtgärder för att lägga grunden för återinträdepå arbetsmarknaden. Volymåtgärder bör fasas ut för att ge utrymme förbättre insatser.Inträde på en övergångsarbetsmarknad, som skapas i en överenskommelseom ett partnerskap mellan staten, regionala myndigheter samt privata ochoffentliga arbetsgivare, där efterfrågesidan stimuleras genom olika åtgärder.Genom att komma i kontakt med reguljära arbeten kommer många att fastnagenom en "kardborreeffekt".Mer flexibla insatser för att underlätta övergången mellan arbete, arbets-löshet, utbildning, åtgärder och verksamhet på en övergångsarbetsmarknadunderlättas genom att allt försörjningsstöd till arbetslösa koncentreras underutgiftsområde 13. På så sätt tydliggörs också de totala kostnaderna förarbetslösheten mer än . Ett stärkt självstyre för de regionala arbets-marknadspolitiska organen öppnar för överenskommelser som skaparfungerande övergångsarbetsmarknader och mer regionalt anpassade insatservid arbetslöshet. Genom ett sammanhållet system för försörjningsstöd ochfrihet att utforma åtgärderna regionalt och lokalt minskar problemen med attkombinera olika åtgärder och utbildning. Möjligheterna att utforma regionalaövergångsarbetsmarknader ökar. Kvaliteten i arbetsmarknadsåtgärderna ökardärmed.Den ökade flexibiliteten är nödvändig för att minska problemen medflaskhalsar. När konjunkturen vänder uppåt bör volymen åtgärder minskasför att skapa en bättre dynamik på arbetsmarknaden. måstehögkvalitativa åtgärder sättas in för att återföra dem som är på väg ut frånarbetsmarknaden. I stor utsträckning handlar det om att flytta fokus från attpressa ner den öppna arbetslösheten genom kortvariga volymåtgärder till attskapa förutsättningar för nya jobb genom att ge grundläggande utbildningoch underlätta övergången till reguljärt arbete för långtidsinskrivna ochlångtidsarbetslösa.För dem som är inne på arbetsmarknaden spelar kompetensutveckling enallt viktigare roll. förordar att individuella kompetenskontoninförs, dit arbetstagare och arbetsgivare får göra skattesubventioneradeinsättningar. Även om parterna var för sig kan disponera "sin" del förkompetensutveckling, ligger i systemet att båda tjänar på att träffa överens-kommelser om hur medlen ska användas.Individuella kompetenskonton och större fokusering på kompetensutveck-ling i arbetslivet bör förenas med förändringar i arbetsrätten för attytterligarestimulera detta. En turordning som i större utsträckning tar hänsyn tillkompetens kan t.ex. utformas som en negativ regel: Den som tackar nej tillvidareutveckling i sin yrkesroll och utbildning, flyttas nedåt i turordningendå en sådan upprättas.Genom ett tillkännagivande från uppdrogs åt rege-ringen att återkomma med förslag som möjliggör för mindre företag att göraundantag för högst två nyckelpersoner vid anställningar. Det är ett viktigtförsta steg mot en moderniserad arbetsrätt och vill understrykavikten av att regeringen nu skyndsamt följer upp beslut.Ett förändrat synsätt på arbetsmarknadspolitik, med tonvikt på snabbtåterinträde på den reguljära arbetsmarknaden, och fokusering på statensansvar att ge grundläggande utbildning i stället för sysselsättande åtgärder,öppnar för fler att få riktiga jobb. Genom de förändringar Centerpartietföreslår kan åtgärdsvolymen och kostnaderna minska, som kvalite-ten ökar. framför förslag i särskild motion (A220).Politik för tryggaremänniskorFamiljepolitikStatens, kommunens och det civila samhällets uppgift är attstötta föräldraskapet och ge likvärdiga förutsättningar föralla barn att behålla sin kreativitet och skaparglädje upp ivuxen ålder - inte att styra över hur familjer väljer att leva.Det ska däremot finnas ett starkt skydd för enskilda barn frånövergrepp och annat som kränker barnens integritet ellerhindrar deras utveckling i att bli kreativa och självständigaindivider.Familjepolitiken måste formas med utgångspunkt i att ge bästa möjligaförutsättningar för en bra uppväxt för alla barn. Det är föräldrarna som haransvar för barnens uppväxt. Statens och kommunernas ansvar ska bara varastödjande. Stora delar av den socialdemokratiska familjepolitiken har genomhistorien utgått från att föräldrarna inte klarar av att ta ansvar för barnensuppväxt och uppfostran och att omsorgen om barnen ska utgå från en ochsamma mall.Centerpartiet förordar ett barnkonto i stället för en maxtaxa. Förslaget ommaxtaxa utgår från att alla barn ska få sin omsorg i den kommunala verk-samheten. Den privata och kooperativa omsorgen kommer att missgynnas iförhållande till den offentliga omsorgen. Alternativa barnomsorgslösningarkommer att få svårt att hävda sig. Valfriheten inskränks och mångfaldeninom barnomsorgen hämmas. anser att det är bättre att användaresurserna så att de kommer alla barnfamiljer till del, och att inte ensidigtgynna en form av omsorg.Vi vill förnya familjestödet och ge familjen ett barnkonto som den kandisponera. Det ger familjen, oberoende av hur den ser ut, större möjligheteratt skapa en trygghet med utgångspunkt i de omgivande förutsättningarna.Om föräldrar får större möjlighet att välja barnomsorg och styra över sinegen tid blir också barnen tryggare. anser även att garantinivåni föräldrapenningen bör höjas. framför förslag i särskild motion(So325).TrygghetssystemenVälfärdspolitiken är väl utbyggd i . Ändå finns storaorättvisor i fördelningen av välfärden. Många människoromfattas inte av socialförsäkringssystemen utan är i ställethänvisade till behovsprövade socialbidrag. Orättvisornamärks extra tydligt i tider med hög arbetslöshet. Människorsom känner maktlöshet och har liten möjlighet att påverkasitt eget liv har sämre hälsa än andra. Skillnaderna i hälsaökar. Alltfler människor lever helt utanförsamhällsgemenskapen och segregationen i storstädernatenderar att öka.Grundtrygghet innebär både ekonomisk och social trygghet. Mångamänniskor har känt en ökad oro p.g.a. rädslan att förlora sittarbete, mista sitt sociala nätverk och förlora sin ekonomiska trygghet. Mångamänniskor lever redan under dessa förhållanden. Speciellt många unga harinte haft någon möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden och har därmedinte haft någon möjlighet att känna ekonomiskt oberoende. Ett samhälle därmånga människor inte känner sig behövda eller uppmärksammade är ingettryggt samhälle.1990-talet har inneburit förändringar i välfärdssystemen; förändringar somav många upplevts som orättvisa. Det är en villfarelse att människor under deföregående årtiondena levde i ett helt igenom jämlikt samhälle. Folkhemmetgav visserligen människor en bättre ekonomisk standard men de grund-läggande orättvisorna bestod.Vi är nu på väg in i nästa årtusende och håller på att lämna industri-samhället bakom oss. Inför detta stora steg ska inriktningen vara att förnyavälfärden - i grunden - med inriktningen att skapa trygghet för alla - ochmed lika möjligheter för alla. Detta förutsätter en ökad tro på individensförmåga och ett ökat individuellt ansvar. Vi vill genomföra en välfärdsreformför ökad trygghet och rättvisa.Centerpartiet förordar en samordnad trygghetsförsäkring som ska ersättanuvarande försäkringar vid sjukdom, arbetsskada, arbetslöshet och förtids-pension; en allmän försäkring som ska täcka oväntat inkomstbortfall underde förvärvsaktiva åren. I vårt förslag om trygghetsförsäkring ska en lägstaersättningsnivå - en grundpenning - garanteras, därutöver en inkomstrelate-rad del vars storlek är baserad på den inkomst man har som företagare elleranställd. framför förslag i särskild motion (Sf260).Ekonomisk trygghet för pensionärerFortfarande har många pensionärer mycket låg pension. Isynnerhet tillhör äldre kvinnor den grupp som inte har haftmöjlighet att spara ihop till egna pensionspoäng.Centerpartiet anser att det är angeläget att höja pensionen fördem med låg eller ingen ATP. Därför föreslår vi en höjningav pensionstillskottet med . Höjningenbör träda i kraft den 1/2000.De som burit tyngsta lasset ska stå i främsta ledet när det nu finns utrymmeatt sänka skatterna. Socialdemokraterna har gjort upp med Vänstern ochMiljöpartiet om att sänka inkomstskatten genom en så kallad skattereduktionmotsvarande av den allmänna pensionsavgiften. Genom att väljaden tekniken kommer inte skattesänkningen pensionärer till del. Center-partiets linje med att sänka inkomstskatten genom höjt grundavdrag innebäratt alla, även pensionärer, får sänkt skatt.Vänstermajoritetens beslut om en höjning av gränsen i högkost-nadsskyddet för läkemedel har drabbat pensionärer med låg pension extrahårt. Höjningen av pensionstillskottet var inte en tillräcklig kompensation föratt rättfärdiga höjningen av läkemedelskostnaderna som i synnerhet äldrepensionärer drabbats av. föreslår en sänkning av gränsen ihögkostnadsskyddet från och med den 1/6 år2000; dvs efter det att regeringen tillsammans med sina stödpartiergenomförde höjningen. framför förslag i särskild motion(So326).Vård och omsorgVården och omsorgen ska utgå från den enskilda människansbehov och utövas i enlighet med patientens önskemål ochaktiva val. Människors förmåga att skaffa sig kunskap omoch påverka sitt hälsotillstånd ska vara vägledande förorganisationen av sjukvården. Alla ska ha möjlighet att,utifrån sitt behov, välja sin personliga kontakt, vårdinrättningoch omsorgsform.Enskilda människors ekonomiska förutsättningar får aldrig avgöra vård-insatsen. anser att hälso- och sjukvården ska finansieras medskatter och avgifter.Att skilja på offentlig kontroll och finansiering å ena sidan och en friproduktion med enskilda, kooperativa och offentliga producenter å andrasidan är angeläget för att uppnå en ökad mångfald av vårdformer. Center-partiet vill öka mångfalden av vårdutövare.Staten, landstingen och kommunerna har det yttersta ansvaret för att allasamhällsmedborgare ges god vård och att tillgängligheten är lika för alla. Enmångfald av vårdgivare kan innebära ökad närhet för patienten och endecentraliserad vårdstruktur. Det utvecklar metoder och förbättrar effekti-viteten inom hälso- och sjukvården, som förnyelse i arbetsformernainom hälso- och sjukvården kan underlättas. Om en vårdinsats kan utföraslika bra och till en fördelaktig kostnad av andra vårdgivare, kan landstingenteckna vårdavtal med privata vårdgivare. Detta kan stimulera anställda inomvårdsektorn att starta företag i olika företagsformer och därigenom öppnasmöjligheten för nya vårdgivare.Förbättringar kräver ekonomiska resurser. Därför har gått ispetsen för att öka anslagen till landsting och kommuner. Pengarna frånförsvarsöverenskommelsen är det senaste initiativet som visar att det går attprioritera vård och omsorg. Genom centermiljarderna, sammanlagt åttamiljarder , görs viktiga satsningar på primärvården, till vårdoch omsorg om äldre, till hjälp för psykiskt sjuka och till att korta köerna ochöka mångfalden.Utgångspunkten för det kommande förnyelsearbetet är den kompetens ochde erfarenheter som människor med erfarenheter av vård och omsorg självakan bidra med, oavsett om man fått dem som patient, anhörig, lokaltengagerad politiker eller som vårdpersonal. Förnyelsen ska ske med delokala behoven och förutsättningarna för ögonen och med insikt om attförutsättningarna och läget varierar mellan olika delar av landet. Det är baragenom att ta till vara lokala erfarenheter som vi kan få till stånd ettlångsiktigt och strategiskt riktigt förnyelsearbete. framförförslag i särskild motion (So330).RättsväsendeCenterpartiet driver en politik för tryggare människor.Föräldrarnas kärlek skapar hos barnet en grundtrygghet somgör det rustat att möta livets olika påfrestningar. Föräldrarnasöverföring av normer och ideal lär barnet att visa respekt ochhänsyn gentemot andra människor. Att vara förälder innebärett stort ansvar, ett ansvar som är ytterst betydelsefullt förhela samhällets utveckling. Vi har förslag om en förnyadfamiljepolitik för att ge barnfamiljerna en tryggare ekonomioch möjlighet att ge likvärdiga förutsättningar för alla barnatt behålla sin kreativitet och skaparglädje uppe i vuxenålder. Vi vill reformera trygghetssystemen så att allaomfattas och inte behöver vara hänvisade till socialbidrag.Vi vill sänka skatterna så att också pensionärer och studenterfår del av skattesänkningen. Vi har medverkat till att vårdoch omsorg kommer att få ökade resurser. Ändå är inte detsvenska samhället ett tryggt samhälle. Människor känner sigmånga gånger otrygga när de vistas ute på gator och torg,men också i privata och offentliga inomhusmiljöer. Det ärdärför det behövs ett starkt rättsväsende och brabrottsförebyggande arbete.I ett demokratiskt samhälle är det avgörande att medborgarna känner tilltrotill och förtroende för rättsväsendet. Medborgarnas förtroende för rätts-väsendet håller nu på att naggas i kanten. Människors rättstrygghet ochrättssäkerhet är hotad till följd av de senaste årens kraftiga besparingar,centraliseringar och omorganisationer inom rättsväsendet. Läget i rätts-väsendet är allvarligt.Människor känner sig rättslösa och fyllda av vanmakt. Man slutar till ochmed att anmäla brott till polisen, för att man vet att det ändå inte lönar sig.Brottet kommer ändå inte att upp. Man ringer till polisen, menkommer inte fram eller får inte hjälp. Handläggningstiderna ökar och måloch ärenden hos våra domstolar och myndigheter drar ut åratals på tiden.Ett ärendes gång genom rättsväsendet tar alltså och skaparproblem för alla berörda. Brottsoffer och misstänkta påverkas negativt av attfå sväva i ovisshet och vänta på beslut i åtalsfrågan och på dom.Undersökningar ger vid handen att brottsoffer som får vänta på att denrättsliga processen slutförs har svårare att lägga traumatiska upplevelserbakom sig. tar det så att få en skadeståndsfråga prövad attanspråket hinner preskriberas. Värdet av vittnesmålen sjunker ju längre tidengår, vilket riskerar kvaliteten i förundersökningsmaterialet och i förläng-ningen hela domstolsprocessen. Långa handläggningstider hos åklagarnaleder till att ärendena blir mer arbetskrävande. Nya brottsmisstankar kan hauppkommit . De som begått brott och som tillhör kategorinnotoriska återfallsförbrytare fortsätter att begå nya brott sombrottsutredningen av tidigare brott pågår. Parallellt med allt detta undermine-ras medborgarnas tilltro till att samhället och rättsväsendet verkligen klararav att förhindra och beivra brott. Dessa förhållanden är självfalletoacceptabla.Rättsväsendet kostar vilketmotsvarar per dag. betalar varje person 2 500kronor och varje hushåll5 för den verksamhet som bedrivs inom rättsväsendet. Så kanoch får inte samhället acceptera en accelererande utveckling där enskildasrättstrygghet och rättssäkerhet står på spel. Resurserna till polis och rätts-vårdande myndigheter måste kraftigt förstärkas. föreslår att enhalv miljard mer än vad regeringen föreslår satsas på att återupprusta rätts-väsendet. Vad som ovan anförts om kraftigt förstärkta resurser till polis ochrättsvårdande myndigheter bör ges regeringen till känna.Utbildning för utvecklingUtbildningssatsningar på alla nivåer från förskola till högreutbildning och forskning måste vara en väsentlig del i entillväxtorienterad politik. har i en rad motionerpå olika delområden presenterat sin syn på hur olikautbildningssatsningar bör göras.Högre utbildning och forskningCenterpartiets mål är att skapa ett decentraliseratkunskapssamhälle. Med det menar vi att tillgängligheten tillutbildning ska:1. nå hela folket, inte bara de redan kunskapsprivilegierade,2. ske i hela landet, inte bara i några expansiva områden,3. ske under hela livet, inte bara under någon period.Flera åtgärder behövs för att klara detta. Det är storaskillnader i utbildningsnivåer mellan olika regioner iSverige. De nya högskolorna kan motverka den sociala ochgeografiska snedrekrytering som finns till den högreutbildningen. Alla har inte möjlighet att flytta till orter medutbildning. Istället måste utbildning flyttas ut till dem somhar behov och önskemål om utbildning.Centerpartiet har under de senaste två mandatperioderna medverkat till denstörsta utbyggnaden av den högre utbildningen i . Under desenaste 10 åren har antalet högskoleplatser ökat . Detviktigaste just nu är att matcha den utbyggnad som sker med resurser för attstärka kvaliteten. Nyrekryteringen av lärare har inte ökat i samma takt somutbyggnaden av antalet studieplatser. Högskolorna behöver därför ett andrumför att besätta lärartjänster och höja forskningsandelen.En strategi för ökade forskningsresurser samt säkrad kvalitet i undervis-ningen för alla högskolor måste läggas fast.Centerpartiet anser att antalet utbildningsplatser skaökas med 10 000. Vi vill därutöver satsa på att stärka kvaliteten inom denhögre utbildningen. I vår motion om högre utbildning och forskning (Ub499)har vi beskrivit vår syn på:4. akademisk kvalitet och forskning,5. studiesociala frågor,6. samverkan med det omgivande samhället.Centerpartiet vill införa ett nytt studiefinansieringssystem.Ett nytt system måste vara hållbart och förutsägbart, såvälför den enskilde som för staten. Med ett nytt system kan viminska den sociala snedrekryteringen. Vårt mål är att bidragoch lån ska utgöra vartdera av totalbeloppet.Återbetalningen utformas som ett modifierat annuitetslån på20-25 år och fribeloppet höjs med två basbelopp.Centerpartiets förslag innebär att skuldbördan blir hanterligför alla studenter. Vi kommer att motionera om detta ianslutning till regeringens proposition om ett nyttstudiemedelssystem.Grundskola, kunskap och lärandeNär skolan inte lyckas med sitt mål kräver vissa hårdare tagoch en återgång till en centralisering av skolan. Centerpartietavvisar alla försök till att åter centralisera beslutsfattandetöver skolan.