ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02MJ6 · 1999-11-02 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ6av , ()med anledning av skr. 1999/2000:14 En hållbar utveckling av landsbygden, m.m.Regeringen presenterar i denna skrivelse inriktningen av ett svensktlandsbygdsprogram för . Det framkommer klart attprogrammet ska främja en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbarutveckling av jordbruket, livsmedelsproduktionen, skogsbruket ochlandsbygden. Regeringens utgångspunkt inför arbetet med att utformalandsbygdsprogrammet ska vara att den tidigare stödnivån skaupprätthållas genom motsvarande stödformer i det nya programmet. Omföreslagna förändringar genomförs i södra svarar regeringeninte upp till detta.Under rubriken i mindre gynnade områden bedömerregeringen att det går att göra en gränsjustering inom område 4 genom attnågra områden i södra flyttas till ett stödområde med lägreersättningsnivå. Utformningen av åtgärden innebär att skördeområdena 1711och 1722 förs över till stödområde 5 b.Argumenten som regeringen använder är att områdena kring Vänerkustenhar produktionsförutsättningar som mer liknar de mindre gynnade områdensom omfattar de sydsvenska skogs- och mellanbygderna. Denna jämförelsetorde gälla förutsättningarna för spannmålsodling. När det gäller äråterväxten sämre i södra . är mycket viktig för djurprodu-centerna som också är den grupp som har stöd. Stor risk finns för attdessa producenter på grund av kraftigt försämrat stöd inte kan fortsätta sinverksamhet. Detta kommer i sin tur att påverka hela kulturlandskapet ochmiljön.Jordbruket i , och då inte minst vid Vänerkusten, utgör en viktigmotor för länet och är helt avgörande för hur de kvaliteter som landsbygdenhar skall bevaras och utgöra ett motiv för etablering av andra verksamheter iområdet. utgör ett krisområde med hög arbets-löshet och utflyttning. Det är därför anmärkningsvärt att regeringen ytterli-gare vill försämra denna situation. Minst 500 animalieproducenter i södraVärmland drabbas om regeringens förslag om att skördeområde 1711 och1722 flyttas till stödområde med lägre ersättningsnivå. Detta ger helt felsignaler till området.Med vackra ord påstår regeringen i landsbygdsprogrammet att en ekono-miskt och socialt hållbar utveckling av jordbruket ska främjas. För familje-jordbrukets överlevnad i södra är animalieproduktionen av-görande. Denna produktion består till stor del av kött- och mjölkproduktion.Det är väl känt att lönsamheten blivit alltmer pressad.Bibehållet kompensationsbidrag har mycket stor betydelse för näringensfortlevnad i Värmland.Stora invändningar finns därför mot förslaget till ändring av stödområdeoch därmed minskat kompensationsbidrag. SKO 1711 och 1722 i södraVärmland ska även fortsättningsvis tillhöra stödområde 4.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att södra även fortsättningsvis skalltillhöra stödområde 4.Stockholm den 2 november 1999Dan ()
mot · GN02MJ8 · 1999-11-02 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna anförtsom att miljö- och landsbygdsprogrammen skall vara skrivna på ettsådant sätt att programmen garanterar att avsatta medel nyttjas fullt ut,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att miljöprogrammet skall vara öppet i sin helhetår 2000,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör lägga fram en proposition ellertillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp så att alla partier i samråd kanvara med och utforma landsbygdens framtid i rätt riktning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en generell grundersättning till vall kombineradmed en regionalt anpassad tilläggsersättning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bibehålla REKO-programmet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att modulering som sätt att omfördela medel frånen del av jordbruket till en annan bör avvisas,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att minska det byråkratiska krånglet som finnsbåde för myndigheter och företag,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en höjning av startstödet till det maximalastödbeloppet som EG-förordningen anger,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att släktlånen bör kunna redovisas till ochatt denna form av lån bör likställas med vanliga banklån,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att undvika svenska speciallösningar och i ställetanvända oss av de befintliga regler som gäller inom EU,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en höjd intransportersättning i norra ,vilket skulle leda till ökad stabilitet, framtidstro och därmed en ökadinvesteringsvilja,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i samband med det nyalandsbygdsprogrammet påbörja en översyn av den nuvarandestödområdesindelningen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringens skrivelse måste innehålla ensatsning på att bevara den svenska oljeväxtodlingen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om integrering av hästen i den nyalandsbygdsförordningen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett system som främjar utvecklingen för dennordsvenska hästen, den kallblodiga travaren, den svenska ardennernoch gotlandsrusset,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av uppfödarpremier.Stockholm den 2 november 1999Eskil ()()()()()
mot · GN02MJ9 · 1999-11-02 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ9av Nisser, ()Regeringens skrivelse 1999/2000:14 En hållbar utveckling av landsbygden, m.m.Regeringens skrivelse presenterar inriktningen av svenskt landsbygds-program för och ett nytt mål för den ekologiskaproduktionen.Under avsnitt 4.2.4, Kompensationsbidrag i mindre gynnade områden, ärregeringens bedömning att bidrag till mindre gynnade områden bör, underden kommande programperioden, lämnas för aktivt utnyttjade arealer av valloch betesmark inom de mindre gynnade områdena (LFA-områdena) i norraoch . Detta kompensationsbidrag skall även i fortsättningenriktas till jordbruksföretag med mjölk- och köttproduktion. Regeringenskriver vidare att kompensationsbidraget bör bibehållas på dagensbudgeterade nivå.I skrivelsen föreslås att gränserna för mindre gynnade områden bör förbli iprincip oförändrade. Inom stödområde 1-3 i norra bör inga för-ändringar av nuvarande gränser för olika stödnivåer ske. Dock föreslås attinom stödområde 4 skall en gränsjustering ske, genom att områden i södraVärmlands län flyttas till ett stödområde med lägre ersättningsnivå.I utredning kring de regionala stöden sägs att"stödområde 4 har en heterogen karaktär. Skillnaden är stor mellan de sämreregionerna i norra delen och områden kring Vänerkusten, där förutsättningar-na mer liknar det mindre gynnade område som omfattar de sydsvenskaskogs- och mellanbygderna, stödområde 5." I södra området är det främstförutsättningarna för spannmål som är jämförbara. När det gäller äråterväxten sämre i dessa områden. Att försämra ersättningsnivåerna för dessaområden löser inga problem.Totalt kan denna gränsjustering endast ge staten en besparing på omkring10 . De effekter som den enskilde kan drabbas av är avmycket större mått. De slår mot enskilda lantbruksföretagare med animalie-produktion som inte bor på "slätten" och inte har så mycket spannmål. Dessafår stå för hela besparingen. Ser man på lantbrukets hela ersättningssystem,så går spannmålsproducenten skadeslös ur denna gränsflyttning av stödom-råden. De negativa effekterna för enskilda lantbruksföretagare, som blirresultatet om denna skrivelse går igenom i , är inte acceptabla. Detmåste finnas långsiktighet i de förutsättningar som ges till lantbruks-företagarna. Det är förutsättningen för att investeringar skall göras och attnya generationer skall våga satsa på en framtid inom lantbruksnäringen.Jordbrukets betydelse för kan inte nog betonas, specielltjordbruket i Vänerbygden som är motorn för hela länets lantbruk.Transporter, veterinärtjänst, rådgivning och service som är anpassat till helalänet är beroende av Vänerbygden. En neddragning av ersättningarna i dettaområde, med sänkt konkurrenskraft som följd, kommer att drabba övrigadelar av länet hårt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ej genomföra gränsjusteringar i stödområdenai ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de negativa effekterna av att flytta gränser förstödområden inom jordbruket i södra den 2 november 1999Per-Samuel Nisser (m)
mot · GN02Fö10 · 1999-12-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö10av , ()med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaretEksjö garnison är belägen i en region med 1 miljon invånare. Garnisonenhar en allsidig sammansättning genom samlokalisering av I 12 och 2till ett enda område 1992, tillskapandet av försvarsområde1996 och etablering av Totalförsvarets ammunitions- ochminröjningscentrum SWEDEC 1997. Detta ger sammantaget optimalaförutsättningar för verksamheten. Man har en internationell profil ochgoda utbildningsförutsättningar genom tillgång till flera närplacerade,miljöprövade skjut- och övningsfält. Man har rationellautbildningsvolymer med mycket hög kostnadseffektivitet. Vid förbandeni har alltid uppnåtts ett omvittnat bra utbildningsresultat.Eksjö garnison bedriver en verksamhet som till alla delar motsvararde krav som en ominriktad Försvarsmakt ställer. En nedläggning av Små-landsbrigaden (IB 12) vid garnison, vilket förordas av regeringen ochCenterpartiet skulle innebära en stor och dramatisk förlust, såväl förFörsvarsmakten totalt sett som för regionen.Smålandsbrigaden är det enda kvarvarande förbandet i somgrundutbildar soldater. Man har en kostnadseffektiv utbildning, är när-rekryterande och har en organisation med allsidig användbarhet i form avsnabba och lättrörliga enheter.IB 12 skulle kunna bli centrum för brigadutveckling mot internationellakonflikttyper genom att bedriva försök med en ny organisation, nya materiel-system och nya utbildningsformer. Nödvändiga förutsättningar för detta finnsgenom närheten till 2, SWEDEC samt Training Systems.En allvarlig följd av regeringens förslag är risken för förlorad kompetens.Försvarsberedningen var enig om att försvarets grundorganisation måsteutvecklas långsiktigt mot en insatsorganisation med hög kompetens. För attklara detta är det nödvändigt att eftersträva större enheter som medger sam-träning, gemensamma övningar och fördjupad systemkunskap. Vi anser attregionala kompetenscentra måste bevaras och fortsätta att växa i unika,kreativa och integrerade miljöer. Detta för att kunna bibehålla och förstärkakompetensen för väpnad strid i försvarssyfte.Eksjö garnison är med SWEDEC, Smålandsbrigaden (IB 12) och Götaingenjörkår (2) näst intill ensam i sitt slag med denna unikautbildningsmiljö. Den tidigare gemensamt överenskomna målsättningen omatt inrikta sig mot sådana strukturer rivs nu upp av regeringen och Center-partiet om nedläggningshotet mot Smålandsbrigaden fullföljs.En nedläggning av IB 12 är även ur regionalt perspektiv förödande.Området Sydöstra har haft en svag befolknings- och sysselsättnings-utveckling. kommun är tveklöst en av de kommuner som är allra mestberoende av sysselsättning inom Försvarsmakten. garnison är en avkommunens allra största arbetsplatser. Vi noterar med oförståelse attregeringen inte planerat några kompenserande arbetstillfällen med förlägg-ning till kommun.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att bibehålla verksamheten vid IB 12 vidEksjö garnison.Stockholm den 9 december 1999Maria ()()
mot · GN02Fö11 · 1999-12-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö11av , ()med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaretProposition 1999/2000:30 Det nya försvaret behandlar förändringar iFörsvarsmakten som bland annat innebär en mängd regements- ochförbandsnedläggningar. Regeringens avsikt att skapa ett försvar som blir"bättre och effektivare" förfelas å det grövsta. De av regeringen givnadirektiven och anvisningarna för styrgruppen lämnas till stora delar utanbeaktande när det gäller ett flertal förband.Centerns och Socialdemokraternas politiska rävspel har fullständigt fördoltdet militärt riktiga och genomförbara. Förslaget till ett nytt försvarsbeslut ärrena panikbesparingar i stället för väl genomtänkta säkerhetspolitiska av-vägningar. Genomförs regeringens förslag blir resultatet en halvering avFörsvarsmakten, vilket innebär att denna har små möjligheter att nå deuppsatta målen.Beträffande exempelvis garnison har hänsyn inte tagits till attdet här finns de flesta typer av arméförband som har unika förutsättningar tillutbildning för en hel mekaniserad bataljon. Den förstklassiga garnisons-sammanslagningen återfinns inte på någon annan plats i landet. Dessutomfinns inget behov av nyinvesteringar i Hässleholm.Ur värnpliktssocial synvinkel erbjuder de korta skånska geografiskaavstånden betydande fördelar. Restiderna i är endast i undantagsfalllängre än , vilket underlättar för soldaterna att upprätthålla sittnormala sociala liv även . Tillgången till universitet ochhögskolor är god i , vilket gör att den flitige soldaten även har möjlig-het att bedriva studier parallellt med sin värnpliktstjänstgöring.I ett läge där ekonomi i än högre grad än tidigare styr försvarets framtidautveckling, som förmågan till tillväxt i händelse av ett försämratsäkerhetspolitiskt läge skall säkras, förefaller det samhällsekonomiskt okloktatt lägga ned förband i Skåne.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1999/2000:30 i sin helhet,2. att begär att regeringen återkommer med ny utredningoch nya direktiv.Stockholm den 9 december 1999Maud ()
mot · GN02Fö12 · 1999-12-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö12av , ()med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaretPropositionens förslag kan inte läggas till grund för ett långsiktigtförsvarsbeslut. Vi delar inte de analyser som görs av utvecklingen iomvärlden. Inte heller anser vi att den återtagningsstrategi som förordas ärrealistisk om den säkerhetspolitiska och militära utvecklingen i vårt när-område skulle gå i en för negativ riktning.Mot denna bakgrund skall propositionen avslås. Ett nytt förslag måsteutarbetas som bygger på ett mer realistiskt underlag.Det förslag till ny fredsorganisation som föreslås kan ej heller läggas tillgrund för ett riksdagsbeslut. En strävan har varit att satsa pågarnisoner med en sådan bredd att möjligheterna till samdrift och rationali-seringar kan utnyttjas så långt som möjligt. Ett exempel på detta är 1992 årsförsvarsbeslut som vad gäller garnison innebar en samlokalisering avortens förband till ett område. Det innebar bl.a. att I 12 flyttade till sammaområde som 2 och minröjningsverksamheten. Stora investeringar gjordesjust för att få ett rationellt utnyttjande av de tillgängliga resurserna. De nyakasernerna invigdes så sent som sommaren 1994.Mot denna bakgrund förefaller det oklokt att nu överge detta sam-lokaliseringskoncept genom att, som propositionen föreslår, lägga ned I 12.Några förändringar bör ej ske med tanke på det bristfälligabeslutsunderlaget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1999/2000:30.Stockholm den 10 december 1999Anders ()()
mot · GN02Fö14 · 1999-12-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö14av , (-m)med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaretI propositionen anges att det är regeringens uppfattning att möjligheter tilltillfällig basering av Gripen bör upprätthållas av operativa skäl och sompotential inför eventuella framtida exportåtaganden. Uttalandet görs mot bak-grund av att F 16 inte föreslås få någon av de angivna åtta Gripen-divisioner-na.Det får anses anmärkningsvärt att F 16 som är den enda kvarvarandeflygflottiljen i - och därmed svarar för all infrastruktur som ettfungerande luftförsvar av och är beroende av- inte skulle ha en permanent basering av minst en Gripen-division. Ipropositionen anges de facto att såväl operativa skäl som möjligheterna framgångsrik exportsatsning på JAS Gripen talar för att F 16 bör utrustasmed Gripen. Av kompetensförsörjningsskäl för svenskt flygvapen, vilketockså framgår av resonemang i propositionen, är detta också angeläget.Mot den bakgrunden bör också beslut fattas om en sådan basering av enGripen-division. - Symbolvärdet av att den flottilj som i första hand skallförsvara huvudstaden är utrustad med Gripen skall inte underskattas. Och förexportansträngningarna borde det framstå som synnerligen märkligt om denflottilj som ligger i närhet är i avsaknad av modernasteflygvapen.Om F 16 inte förses med Gripen torde det med regeringens försvarspolitikframöver bli aktuellt med en diskussion om nedläggning av flottiljen. Dettamåste av uppenbara skäl undvikas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1999/2000:30,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att varje flygflottilj skall utrustas med minst endivision JAS Gripen.3.Stockholm den 9 december 1999Lennart ()()()Per ()()
mot · GN02Fö17 · 1999-12-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö17av , ()med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaretBevarandet av vissa fasta kustartilleriförbandBakgrundLängs ligger miljarder kronor nedsprängda i berget i formav fasta kustartillerianläggningar. De flesta av dessa förband är redanunder avveckling och de kvarvarande kommer helt att försvinna ompropositionens förslag genomförs. Regeringens strävan tycks vara att idet närmaste helt avskaffa Kustartilleriet utan att ange några försvars-eller säkerhetspolitiska skäl för detta.Stoppa avvecklingenJag anser att det är kortsiktigt och ogenomtänkt att avvecklamoderna användbara förband som till en ringa kostnad skulle kunnabibehållas. Det finns flera viktiga skäl att göra detta. Uthålligheten iförmågan att upprätthålla den territoriella integriteten tryggas. Samtidigterhålls fortsatt tillgång till lämpliga ledningsplatser i skärgården vid olikakrissituationer. Det skulle också väsentligt öka möjligheterna till ettsnabbt återtagande av sjömålsbekämpande förmåga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1999/2000:30,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bevarandet av vissa fasta kustartilleriförband.Stockholm den 9 december 1999Karin ()
mot · GN02Fö18 · 1999-12-10 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö18av , ()med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya försvaretFörsvara , hela huvudstadBakgrundDen nu föreslagna nedrustningen av det svenska försvaret saknar säker-hetspolitiska motiv. I stället för att först analysera behovet av militärförmåga utgår Socialdemokraterna och ifrån hur mycket pengarsom ska sparas i statsbudgeten. Vi moderater kräver att de aviseradepaniknedläggningarna avvisas och att en ny försvarskommitté tillsätts.Försvaret av huvudstadenStockholm är hela huvudstad och måste försvaras. Att försvaraSveriges huvudstadsområde är mycket svårt. Här finns många känsligamål som måste skyddas.- högsta ledning med regering och riksdag- högsta militära ledning- finansiella centrum, t ex och fondbörsen- riksmedierna med radio, TV och de största rikstäckande tidningarna- viktiga kommunikationer mellan norra och södra delarna av landet.Dessutom bor var femte svensk i , alltså 20procent av landets befolkning finns här - på avlandets yta. Allt detta innebär att stridshandlingar i huvudstadsområdetfår mycket stora konsekvenser. Med relativt små vapeninsatser kan enfiende orsaka mycket stort lidande och skada.I propositionen föreslås bland annat nedläggning av följande utbildnings-plattformar i ; luftvärnskår i , Lv 3,och Livgardets dragoner i , K 1.Försvaret av huvudstaden är förmodligen en av Försvarsmaktens mestkomplicerade och komplexa uppgifter. Det kräver en rad olika förbandstyper- markförsvar, luft- och sjöförsvar - som leds gemensamt för att kunnasamordna striden. Dessa förbandstyper måste för att kunna lösa sinauppgifter utbildas och övas i den terräng de ska verka. Striden kräver mycketgod lokalkännedom, det gäller såväl i , i Stockholmsskärgård som försvaret av Arlanda.Dessutom har regeringen givit Försvarsmakten i uppdrag att i samverkanmed redovisa under vilka förutsättningar och tillvilka kostnader civil varvsindustri kan svara för genomförandet av detmarina fartygsunderhållet. Vilka konsekvenser en nedläggning av får skall också utredas och regeringen återkommer vid behov tillriksdagen i dessa frågor. Detta betyder att framtiden för örlogsvarvoch dess anställda är mycket oviss.Vi moderata riksdagsledamöter från accepterar inte dessakortsiktiga nedläggningsbeslut. Vi anser att försvaret behöver ominriktas ochatt det kommer att medföra förändringar även i grundorganisationen. En nyförsvarskommitté bör tillsättas för att ta fram ett förlag till nytt försvars-beslut. Det styrande i detta arbete måste vara försvars- och säkerhetspolitiskaöverväganden, inte regionalpolitiska eller arbetsmarknadspolitiska.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1999/2000:30 Detnya försvaret,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försvaret av huvudstaden.Stockholm den 10 december 1999Karin ()()()()()()()()de ()()()()
mot · GN02Fö2 · 1999-12-03 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö2av , ()med anledning av prop. 1999/2000:25 Lag om försvarsunderrättelseverksamhetFolkpartiet ställer sig positivt till regeringens förslag. Propositionen taremellertid upp endast en del av innehållet i betänkandet "Underrättelse-tjänsten - en översyn" (SOU 1999:37). Vi anser det angeläget attunderrättelsetjänsten i sin helhet granskas av och intebegränsas till lagen om försvarsunderrättelsetjänst. De fyragrundprinciper som skall gälla försvarsunderrättelsetjänsten bör ocksågodkännas av riksdagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt godkänner de av regeringen redovisade fyra grund-principerna för försvarsunderrättelseverksamheten.Stockholm den 3 december 1999Runar ()()