ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02K248 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K248av , ()EU-valetEU-valet stämmer tilleftertankeI våras genomförde vi första riktiga Europaval,vilket gav ett mycket nedslående resultat för EU-parlamentarikernas demokratiska förankring.Det finns säkert många förklaringar bakom varför valresultatet blev så lågt.Själv anser jag att vi i tog ett för litet ansvar i valrörelsen.Riksdagen var enbart ajournerad i valets slutskede. För attsambandet mellan nationell rikspolitik och politiken i skallbli tydligare så borde vara ajournerad åtminstone införEU-valet . Man kan i efterhand konstatera att valtemperaturen ökade närriksdagsmännen gav sig ut på de olika valturnéerna.En annan viktig aspekt på EU-valet är hur partierna strax efter ett kostsamtriksdagsval gick in i en ny valrörelse, vilket gjorde att de flesta (ev. alla)partier satsade mindre resurser i EU-valet än i riksdagsvalet. Detta är i sigkanske inte helt orimligt då våra nationella val handlar om tre nivåer ochtusentals platser, medan EU-valet handlar om 22 platser i EU-parlamentet.Samtidigt måste resursfrågan utredas. Mycket talar nog för att partierna inästa EU-val måste ha större resurser så att valrörelsen blir större och attdebatten når ut till väljarna på ett tydligare sätt.Den nationella valinformation som fördes fram bör också utvärderas. Hurhar denna kampanj för att få medborgarna att rösta planerats och vad har denfått för resultat? Det är min uppfattning att vi inför nästa EU-val börgenomföra en liknande röstkampanj, men för att den skall bli ännu tydligarebör man dra slutsatser av den genomförda kampanjen.Valdagen för EU-valet ligger synnerligen olämpligt för ett val i Sverige.Riksdag och regering bör därför arbeta för att nästa EU-val bör ligga tidigarepå våren så att en valrörelse kan genomföras utan konkurrens medskolavslutningar och början på sommarvärmen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör ajourneras före val-dagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den nationella informationskampanjen införvalet utvärderas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att åtgärder bör vidtas för att EU-valet skallflyttas till tidigare på våren.Stockholm den 23 september 1999Magnus ()
mot · GN02K249 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K249av , ()VallokalerI senaste EU-valet var antalet vallokaler på posten lägre ännågonsin. Skälen till att vissa postkontor inte tog emot röstervarierade, alltifrån olämpliga lokaler till att innehavaren varpolitiskt aktiv har angivits. Detta är naturligtvis oacceptabelt.Ska Posten ansvara för att poströstning är möjlig i helaSverige kan inte vissa ombud för Posten ellerpostföreståndare neka att arrangera poströstning för att haneller hon tycker att frågan är obekväm.Systemet med poströstning bygger på ett fullständigt förtroende för Postensom utförare. Då måste Posten garantera att poströstning kan genomförasöverallt och på ett förtroendefullt sätt. Dess ombud måste då få detta krav påsig och rekryteras på denna grund. Annars bör annan aktör få förtroendet attöverta "poströstningen". Den arbetsgrupp som regeringen tillsätter för attutvärdera valfrågor bör få i uppdrag att särskilt utvärdera poströstningen ochfinna former för att garantera att det går att poströsta oavsett den lokalapostföreträdarens uppfattning om tillgänglighet till demokratin.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillgänglighet till poströstning.Stockholm den 1 oktober 1999Karin ()
mot · GN02K253 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K253av , ()Riksdagsledamöters fria läkemedel och subventionerade läkarbesökI år beslöt om en höjning av högkostnadsskyddetför läkemedel. Motivet var de kraftigt ökadeläkemedelskostnaderna. Få beslut har väckt så starkaprotester som det här beslutet. Många enskilda ochorganisationer protesterade och pekade på det orättvisa i attde med de lägsta lönerna/pensionerna och med de störstavård- och läkemedels/ hjälpmedelskostnaderna drabbashårdast av kostnadsökningen.Att vissa yrkesgrupper i sina löneförhandlingar avtalat om fri vård och frialäkemedel är en sak, men att vi riksdagsledamöter som fattar beslut omkostnadsökningar för ekonomiskt svaga grupper fortfarande har frialäkemedel och subventionerad läkarvård känns besvärande.Av rättviseskäl och med tanke på de märkbara löneökningar som viledamöter erhållit , föreslår vi att riksdagsledamöternasersättning för sjukvårdskostnader och läkemedel avskaffas. Otvivelaktigttillhör vi den grupp i samhället som kan avstå från den här sortensförmåner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avskaffa ersättningen för riksdags-ledamöternas sjukvårds- och läkemedelskostnader.Stockholm den 1 oktober 1999Thomas ()Per ()()()()
mot · GN02K255 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K255av , ()Utvärdering av och verksamhetDet övergripande målet för är att verka för att programföretagen följer reglernasom rör innehållet i ljudradio- och TV-sändningarna tillallmänheten genom efterhandsgranskning. Nämndengranskar program efter anmälan eller på eget initiativ.I Radio- och TV-lagen står det bland annat att programmen ska varaopartiska och sakliga och att programverksamheten ska präglas avdemokratiska värden. skall utöver de regler som finns idenna lag även granska om programföretagen uppfyller de krav som ställs ide ingångna avtalen med staten.I avtalens allmänna bestämmelser återfinns en paragraf som för SverigesTelevisions del har följande lydelse: Sändningsrätten skall utövas opartisktoch sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet ochinformationsfrihet skall råda i televisionen. SVT skall före sändning avprogram så noggrant som omständigheterna medger kontrollera sakuppgifteri programmet. Ämnesval och framställning skall ta sikte på vad som ärväsentligt.I avtalet finns också bestämmelser om allsidighet, spegling ochgranskning. Relevanskravet återfinns i ovanstående krav om väsentlighet.Det har ibland riktats viss kritik mot med hänvisningtill att nämnden tycks rutinmässigt och utan närmare analys avfärda en delanmälningar. Det är allvarligt om lag och avtal uppställer krav påopartiskhet, saklighet, allsidighet, granskning och relevans och då nämndenskulle underlåta att ta hänsyn till sådana kriterier i sina bedömningar avanmälda program. Det är nämligen nämndens uppgift att just ta hänsyn tillsådana kriterier i sin bedömning.Det är viktigt att allmänheten kan känna förtroende för att statligamyndigheter seriöst ägnar sig åt det som de är tillsatta för att sköta.Mot bakgrund av det anförda kan det nu vara dags att genomföra enallsidig och relevant utvärdering av verksamhet. Detbör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utvärdering av verksamheten och den 29 september 1999Ingvar ()()()()()von der Esch (kd)()()()
mot · GN02K256 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K256av , ()Legitimationskrav vid valAngående legitimation vid valförrättning kan man hämta viss vägledningfrån följande dokument:Enligt regeringens proposition Ny vallag 96/97:70 sägs att det ej bör resasobligatoriskt krav om legitimation av person vid val.I anvisningar om valförrättning sägs att om osäkerhetom identitet råder bör legitimation begäras.I vallagens 11 kap § 8 sägs också att väljare som inte är kända för röst-mottagaren skall legitimera sig. Om de inte gör detta får de inte rösta.Det nämns dock ingenting på något av dessa tre ställen om vilkenlegitimation som är giltig i sammanhanget. Det kan jämföras med att manhos polisen klart definierar vilken typ av legitimationshandling som är giltig.Det är i samtliga fall legitimationshandlingar som på något sätt går attkontrollera. Då specificering av vilken legitimationshandling som är giltig isammanhanget saknas i vallagen, ger detta utrymme för godtyckligbedömning hos valförrättaren i respektive vallokal. För att undanröjatveksamheter och olika tillämpning av vallagen bör lagen kompletteras meden specificering av vilken typ av legitimationshandling som äger giltighet vidvalförrättning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlegitimationshandling vid val.Stockholm den 30 september 1999Maria ()
mot · GN02K257 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K257av , ()Utredning om lagprövningsrättenVid i övrigt oförändrade förhållanden är ett stats- eller samhällsskick merdemokratiskt, ju fler relativt oberoende maktcentra det omfattar och jubättre jämvikt det föreligger mellan dem.Detta synsätt har dessvärre inte varit alltigenom vägledande föruppbyggnaden av den svenska konstitutionen. I huvudsak har den modernasvenska traditionen byggts på den s k folksuveränitetsprincipen (dvs att allmakt är koncentrerad till den folkvalda församlingen), i mindre grad påmaktdelningsprincipen.Även om 1809 års regeringsform delvis anses bygga på ett maktdelnings-tänkande har det i liten utsträckning haft någon sådan konstitutionell effekt,bortsett från att och regeringen utgör två maktcentra, dockintimt ihopkopplade genom parlamentarismen. Den dömande makten harhaft en underordnad ställning och kan knappast anses utgöra ett separatmaktcentrum. Den blygsamma utformningen och användningen av lag-prövningsrätten är ett exempel på detta.En god demokratisk utveckling måste bygga på en klar maktdelning. Dettasynsätt överensstämmer med den realistiska människosyn som säger att allamänniskor är ofullkomliga. Det måste alltså finnas klara korrektiv motmaktmissbruk och maktkoncentration.Det finns en lagprövningsrätt inom Europeiska Unionen. har rätt att pröva om nationell lagstiftning strider motgemenskapernas fördrag. har accepterat denna lagprövningsrätt. ISverige måste dock ett fel vara uppenbart i strid med grundlagen för attlagprövningsrätten skall kunna användas. Detta rekvisit har i praktikenförvandlat lagprövningsrätten till en papperstiger.Bortsett från de överväganden som låg bakom lagprövningsrätt ochuppenbarhetsrekvisit (skrevs in i grundlagen 1979) har frågeställningen kringlagprövningsrätten inte närmare studerats . fick uppdraget (dir. 1991:119), men gjorde ingaansträngningar för att genomföra det uppdrag kommittén fått. I och medinträdet i EU har "judikaliseringen" fått inträde i den svenska debatten.Maktdelningsfrågorna tenderar att alltmer hamna i centrum för denförfattningspolitiska debatten. Det finns därför goda skäl att genomföra ennoggrann utredning kring lagprövningsrättens ställning i . Detta börges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att genomföra en noggrann utredning kringlagprövningsrättens ställning i Sverige.Stockholm den 30 september 1999Ingvar ()()()()()()()()von der Esch (kd)
mot · GN02K259 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K259av , ()Samhällsinformation vid ÖresundUnder kommer integrationen mellan ochSverige att berikas med ännu ett hjälpmedel, ,en bro som kommer att förenkla integrationen mellanländerna på ett mycket konkret sätt. har detkulturella avståndet dem emellan både ökat och under senareår, glädjande nog, återigen minskat. Färjetrafiken mellankuststäderna runt har skapat rika tillfällen förmänniskor som bor i regionen att bosätta sig och finna sinförsörjning på båda sidor vattnet. Det är inte ovanligt attbåde danskar och svenskar har sin bostad i ett land ocharbetet i det andra. Skälen till detta är många.Även om både och är medlemmar i vi lång väg till dess att socialförsäkringar, skattesystem och andrasamhälleliga tjänster blir harmoniserade länderna emellan. Om någon arbetari och har sin bostad i gäller svenska regler i vissa delar ochdanska regler på andra områden. Utöver att reglerna är olika mötsÖresundspendlarna av täta lagändringar som för privatpersoner är i stort settomöjliga att följa upp och efterleva. Vid en önskad integration måsteregering och riksdag ansvara för att regelverket blir enkelt och förståeligt attefterleva för samtliga det berör. Så är det inte . Det finns inte hellernågon instans att vända sig till för att få svar på sina spörsmål. Exempel kanges i oändlighet.Därför bör regeringen få i uppdrag att utreda på vilket sätt medborgarnaskall kunna tillgodogöra sig lagar och förordningar på ett pedagogiskt sett.Det måste vara enkelt att få svar på olika typer av samhällsfrågor om t.ex.socialförsäkringarna i såväl som i . Vad gäller för reglerangående sjukförsäkring i dessa länder, hur är arbetslöshetsersättningen ochpensionsförmånerna osv. för en person som bor och arbetar i olika länder?Vad skall man tänka på och vidtaga för åtgärder innan man beslutar sig fören förändring av bostads- eller arbetsort?Frågorna kan bli många, det gäller allt inom socialförsäkring, skatter,sjukersättning och vårdavgifter m m. Behov finns av en tjänst/service förmedborgarna i form av telefon eller på Internet. Det är mycket viktigt attallmänheten kan få information på samma enkla sätt som vi erbjuditallmänheten i anslutning till vår nya pensionsreform. Detta behov föreliggernu.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om informationsmöjlighet för allmänheten omsocialförsäkringar, skatteregler och andra samhälleliga frågor inomDanmark och ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillsätta en utredare som får till uppgift attförbereda ett förslag hur samhällsinformation skall möjliggöras förÖresundspendlarna.Stockholm den 2 oktober 1999Kenneth ()
mot · GN02K260 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K260av Strömbom, ()KommunallagenUnder har kommuner, landsting och statligamyndigheter i ökad omfattning börjat drivanäringsverksamhet på konkurrensutsatta marknader. Det harsatt fokus på behovet av åtgärder för att komma till rätta medde konkurrensproblem som då uppstår.Enskilda företagare, små företag, företagarnas organisationer,och har uppmärksammat problem inombl a städning, tvätterier, fastighetsskötsel, transporter, måltidsverksamhet,bygg- och anläggningsverksamhet och olika slags utbildning. Det är lätt attäven socialt motiverade sysselsättningsåtgärder för funktionshindrade ellerlångtidsarbetslösa resulterar i en snedvriden konkurrens.Privata företag och offentliga aktörer har helt olika förutsättningar attstarta upp och finansiera sin verksamhet. Offentliga aktörers verksamhetstöttas ofta med skattemedel och ibland förekommer också kommunalborgen vilket innebär att skattebetalarna garanterar verksamhetenskapitalbehov.Det är inte ovanligt med s k överskottsverksamhet, där kommunenerbjuder subventionerad städning, blommor eller andra produkter. Etttillfälligt överskott kan accepteras enligt lagen, men det förekommer ocksåatt kommunen planerar för ett ständigt överskott och på så sätt snedvriderkonkurrensen.Anknytningsverksamhet leder ofta till problem. Om t ex kommunenbygger ett gym i simhallen strider detta inte mot lagen. Samarrangemang kanlätt leda till frestelsen i att låta den anslags- eller avgiftsfinansieradeverksamheten subventionera den konkurrensutsatta. Många klagomål påkommunal gymverksamhet handlar om underprissättning.Offentliga aktörer har ofta dubbla roller, dels myndighetsutövning, delskonsultverksamhet. Veterinärerna och brandväsendet är typexempel på attmyndighetsrollen kan ge företräde i konkurrensen om konsultuppdrag, ochibland kan det vara svårt att hålla en tydlig ekonomisk gränslinje mellan detvå rollernas verksamheter.I slutet av 1997 tillsatte regeringen (Rådet förkonkurrens på lika villkor mellan privat och offentlig sektor). Rådet kan gerekommendationer men har inga sanktionsmöjligheter mot offentligaaktörers olämpliga agerande på en konkurrensmarknad.I konkurrenslagen finns oftast inte stöd för ingripande mot t exskattesubventionering och underprissättning av konkurrensutsatt verksamhet.För att styra upp en stor del av dagens sneda konkurrensförhållanden bör enskärpning av kommunallagens paragafer om näringsverksamhet komma tillstånd. Gråzonen i kommunallagen är bredare än den borde vara. Riksdagenbör ge regeringen i uppdrag att föreslå nödvändiga ändringar ikommunallagen samt att pröva förutsättningarna för införande av sanktionermot ansvariga beslutsfattare för brott mot kommunallagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om ändringar i kommunallagen i enlighetom vad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär förslag till sanktioner förbrott mot kommunallagen i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 3 oktober 1999Inger Strömbom (kd)
mot · GN02K261 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K261av , ()Rekrytering av verkscheferRegeringens rekrytering av verkschefer måste förbättras.Detta har påpekats av revisorer och också i ennyutkommen rapport från Statskontoret. För närvarandefungerar rekryteringen som ett slutet system, dvs. depersoner som redan är kända av regeringen och dessnärmaste medarbetare utgör rekryteringsbasen. Till dettakommer att själva anställningsförfarandet är ytterstinformellt och föga professionellt.Danmark, och tillämpar andra rutiner vidden statliga chefsrekryteringen. Deras förfarande bygger på en oberoendekommission - ett utnämningsråd - som har listor på lämpliga kandidater ochsom utifrån kravspecifikationer och en professionell rekryteringsprocess kange sin regering råd och vägledning vid olika viktigare utnämningsärenden avhögre chefer.Fördelarna med ett sådant förfarande är två:Chefsrekryteringen blir öppnare och regeringen kan i huvudsak undgåmisstankar om "politiska utnämningar" - misstankar som i längden skadarstatsmaktens legitimitet.Personkretsen varifrån högre chefer kan rekryteras blir vidare ochmöjligheterna att hitta lämpliga chefsprofiler för statens olika verkförbättras.Det större urvalet tvingar dessutom fram en mer genomtänkt ochprofessionell rekryteringsprocess.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya, förbättrade former för regeringensrekrytering av statliga verkschefer.Stockholm den 2 oktober 1999Margit ()
mot · GN02K262 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K262av , ()KommunallagenMånga svenska kommuner arbetar med att effektiviserasin verksamhet. Ett sätt är att dela upp den kommunalaverksamheten i beställare och utförare. Man inrättar dåbeställarnämnder som har det politiska ansvaret införkommunfullmäktige för att kommuninvånarna skall kunnaerbjudas den kommunala service som fullmäktige beslutat.Beställarnämnderna kan sedan genom extern eller internupphandling beställa utförandet av dessa tjänster. Denkommunala organisationen som då involveras leds avutförarstyrelserna. Det är uppenbart att budgeten för dessastyrelser påverkas av de upphandlingsavtal som sluts. Häruppstår nu enligt kommunallagens nuvarande lydelse denparadoxala situationen att även utförarstyrelsernas budgetarskall antas av kommunfullmäktige. Detta är uppenbartolämpligt. Jag föreslår därför att regeringen ger ettförslag till ändring med denna inriktning.Kommunallagens bestämmelser om proportionella val till styrelser ochnämnder om en minoritet begär det är också ett hinder för en effektivkommunal verksamhet i de kommuner som valt att arbeta med en beställar-och utförarstruktur. Utförarstyrelsen utför ju endast det som den har fåttbeställarnämndens uppdrag att göra. Den politiska situationen i kommunenskall alltså lämpligen återspeglas i dessa nämnder. Även här bör regeringenåterkomma med förslag om ändring.En önskvärd förändring av kommunallagen handlar om att anta mål-program. Detta borde regleras som en icke tvingande möjlighet för kommu-nerna. Lagen borde då kunna ange att ett målprogram skall ange strategisk,långsiktig inriktning och inte kunna ges en operativ innebörd. Det bör tydligtframgå att de operativa besluten skall tas separat, efter målpro-grammets antagande, i berörd nämnd eller styrelse.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ändringar i kommunallagen.Stockholm den 3 oktober 1999Jan ()
mot · GN02K263 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K263av Rådhström, ()Motionsperioden i riksdagenÅrets motionsperiod avslutas . Det är enmycket intensiv period för de flesta riksdagsledamöter påmånga sätt. Det är ett av de sätt på vilka man försöker fågehör för sina uppfattningar i specifika ärenden som kanskeinte annars skulle komma upp på dagordningen.Under förra årets motionsperiod lämnades det in totalt 2 513 motionervarav 1 763 av dessa var enskilda motioner. Resterande var parti- ellerkommittémotioner.Ett av skälen till att man har en avgränsad tid för motionsskrivande tordevara att det underlättar i viss mån ärendehanteringen på de olika kanslierna.Nackdelarna överväger dock vida fördelarna enligt min uppfattning.En fundering man får är, om det verkligen kan vara ett arbetssätt som påbästa sätt gynnar framförandet av åsikter och viljan till förändringar ochförbättringar i vårt land.Det är endast ett fåtal motioner som överhuvudtaget kommer upp fördiskussion, den absolut största delen får en något "styvmoderlig" behandlingoch blir avslagen utan någon större eftertanke. Den stora mängd motionersom blir inlämnad kan vara ett skäl till detta - ett annat, kanske, att kvaliténär något bristfällig ibland.Det är kanske en något förenklad och subjektiv bedömning, men att sägaatt vissa motioner kommer till därför att det blir en markering i statistiken ärnog inte helt taget ur luften. Medias arbetssätt med att ibland endast räknaantalet motioner från enskilda ledamöter som ett sätt att bedöma hur aktivman är i sitt riksdagsuppdrag bidrar säkert till den stora mängd motioner sominlämnas. Det är sällan som innehållet i en motion granskas.I landets kommuner har man ett helt annat förfaringssätt genom att mankan lämna in motioner löpande under arbetsåret. Detta är för mig ett heltnaturligt arbetssätt eftersom viktiga frågor ständigt dyker upp ochinte bara under den allmänna motionstiden.De fördelar jag kan se med att upphöra med den allmänna motionstidenoch i stället tillåta motioner under hela riksdagsåret är flera. För att nämnanågra vill jag i första hand ta upp demokratifrågan. Om man kan skriva enmotion under hela riksdagsåret i en angelägen fråga så bidrar detta till på ett mer aktivt sätt kan förmedla de problem och lösningar som finns iolika regioner.Jag vågar drista mig till att det dessutom kommer att innebära en högrekvalité på motionerna eftersom de då skrivs i större utsträckning i aktuellaärenden samt inte som att vissa motioner kanske skrivs för den godastatistikens skull.En ytterligare förändring bör vara att vid ordinarie valår så begränsasmotionstiden till förslagsvis sista februari. Detta för att möjligheten att fåmotionen besvarad skall öka. Det innebär också attmotionsskrivandet inte skall bli ett övervägande instrument inför enstundande valrörelse.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar ändra den allmänna motionsperioden till attgälla under hela riksdagsåret med begränsning för ordinarie valår ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Jan-Evert Rådhström (m)()