mot · GN02Sf226 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf226av , ()NärståendevårdenInledningFör många människor är möjligheten att få vårdas i det egnahemmet ovärderlig men det bygger på såväl en fungerandehemtjänst och hemsjukvård som närståendevård. Det är dåviktigt att valet att utnyttja närståendevård är frivillig bådeför den vårdade och vårdaren. Den vårdades integritet ochsjälvbestämmande måste bibehållas. Närståendevård passarmånga, men alla upplever det inte som uteslutande positivtatt bli vårdad av en nära anhörig.Närståendevården står för en betydande del av vårdinsatserna. Det rör sigom mer än hälften av de omvårdnadsinsatser som görs i vårt land. Det finnsuppgifter om att den till och med är dubbelt så omfattande som den vård somdet allmänna står för i hemmen. Förkortningen av vårdtider bl.a. på grund avden ökande användningen av dagkirurgi har inneburit ett ökat behov avanhöriginsatser.Att vara anhörigvårdare innebär för många oväntade situationer som maninte är för. En stor del av dem som ger anhörigvård valde aldrig att blivårdare. De "befann" sig plötsligt i situationen och fortsatte sedan av kärlek,trofasthet, religiösa motiv eller moralisk övertygelse. De påfrestningar manmöter som att ens make/maka förändras fysiskt och psykiskt kan sedan varasvåra att bära. Ansvaret för vårdaren blir ofta tungt både medicinskt ochpsykiskt trots den glädje och tillfredsställelse som det innebär att varanärstå-endevårdare. Ofta rapporterar närståendevårdare försämrat hälsotillstånd och/eller oro för ekonomin och framtiden.ReformeranärståendevårdenOm närståendevården skall fungera måste samhällets stöd tillden närstående och den sjuke vara tillräckligt. Annarsriskerar man att ha två patienter i stället för en.Till de viktigaste insatserna hör en väl fungerande avlösning. Dennärstående måste få möjlighet att sköta sina egna angelägenheter både underen , för att t.ex. gå och handla, gå till tandläkaren,frisören etc, och under litet , kanske med jämnamellanrum för att kunna återhämta sig efter nätter med brist på sömn. Det ärviktigt att den närstående får möjlighet att kunna träffa vänner och bekantautanför familjekretsen så att hon eller han inte står utan nätverk efter ettdödsfall. För att tillgodose dessa behov hos en anhörig bör avlösningerbjudas i hemmet av eller avlastning ske genom växelvård elleri många fall bådadera.Att stödja och informera den närstående om sjukdomens art, förlopp ochbehandling och om vikten av att också tänka på sig själv och sin egen hälsakan vara väl så viktigt som att satsa allt på patienten. Annat stöd kan varaanhöriggrupper och en tät kontakt mellan distriktssköterskan och dennärstående.Det finns en förening, AHR, i , som är ettviktigt stöd för anhörigvårdarna. I vissa kommuner finns en närstående-konsulent. Det behövs kontaktpersoner i kommunerna för den som vårdar ennärstående. Ett alternativ till närståendekonsulenterna kan vara denkommunala äldreombudsman som har föreslagit skall finnas i allakommuner.För att möjliggöra för anhöriga att ta ett omfattande ansvar för dagligomsorg om en sjuk närstående, måste anställning som anhörigvårdaremedges från kommunen. Detta skall enligt vår mening vara möjligt även förnärstående som uppnått pensionsåldern. Alternativet med hemvårdsbidrag tillden sjuke bör finnas kvar för dem som föredrar detta.Det finns undersökningar som visar att denna form av stöd har minskatunder senare år. Av de drygt 191 000 personer som den 31 december 1996var beviljade social hemhjälp och/eller fick hemtjänst, fick endast cirka35 000 personer eller hjälp av särskild objektsanställdanhörig eller närstående och fick ekonomisk ersättning avkommuner i form av anhörigbidrag eller motsvarande. Vi anser att orsakernatill att stödet har minskat måste analyseras för att klargöra om orsakerna ärbesparingar i kommunerna, brist på information eller att det är en annan formav stöd som närståendevårdarna önskar.Ett bättre samhällsstöd till närståendevårdarna skulle förmodligen ocksåleda till besparingseffekter i t.ex. sparade vårdplatser på sjukhusen och inomäldreboende. Några siffror på dessa samhällsekonomiska vinster finns vad vivet inte och vi anser därför att en hälsoekonomisk undersökning avnärståendevårdens betydelse borde genomföras.De korta vårdtiderna inom akutsjukvården och den ökande användningenav dagkirurgi leder som nämnt också till ökat behov av anhöriginsatser.En viktig del av sjukvården är en bra uppföljning och kvalitetskontroll avden vård och den omsorg som ges. Det gäller också närståendevården. Vianser det angeläget att ägnar stor uppmärksamhet åtmetodutveckling av hur en sådan uppföljning inom området sjukvård ihemmet kan ske med beaktande av de berörda personernas integritet.Bättre villkor förhemvårdenEn närstående som vårdar en svårt sjuk person har sedan den1 rätt till ersättning från sjukförsäkringen. Sedanden har man också rätt att ta ledigt från sitt arbeteupp . Till personer som vårdar hivsmittad kannärståendepenning utgå upp till 240 dagar.Vi har vid upprepade tillfällen framfört att ett första steg mot att underlättaför närståendevårdarna vore att regeringen tog initiativ till överläggningarmed de båda se över hur ett utökat stöd till demsom vårdar närstående skall kunna ske. Vi upprepar detta krav här.Reformförslag som bör tas upp vid överläggningarna är:- en fortsatt utbyggnad av avlastnings- och växelvård,- förbättringar i kommunernas regler för hemvårdsbidrag och ökademöjligheter för närstående att anställas,- en utvidgning av kretsen av dem som har rätt att vara närståendevårdaremed ersättning från samt- en ytterligare förlängd period för dem som vårdar.Tiden för rätt till ledighet från anställning och för rätt tillersättning från för vård av närstående börförlängas från nuvarande till 120 dagar.Kostnaden för närståendepenningen beräknas , 2000, vara 52miljoner kronor och 52 miljoner kronor.Den framtida finansieringen av den ökade satsningen på närståendevårdsom vi här för fram kan ske genom den minskade belastningen på vårdplatseri landstingen. Som ovan nämnts är de möjliga besparingarna för en utvidgadnärståendevård förmodligen långt större än kostnaderna för närstående-penningen. Denna fråga bör naturligtvis belysas i de av oss föreslagnaöverläggningarna mellan staten och kommunförbunden. Och det handlar intebara om ekonomiska vinster. De humanitära vinsterna är väl så viktiga fördem som önskar vårda släktingar eller andra närstående i hemmet.Bättre uppföljningEn viktig del av framtidens sjukvård är en bättre uppföljningoch kvalitetskontroll av den vård och omsorg som ges. Vianser det angeläget att ägnar storuppmärksamhet åt metodutveckling på hur en sådanuppföljning bäst skall kunna ske inom området sjukvård ihemmet.AnslagsframställningFolkpartiet liberalerna anslår mer änregeringen för för att underlättanärståendevården. Vi hemställer därför att skallanvisa utgiftsområde 10 anslag A 1 Sjukpenning ochrehabilitering m.m. 81 502 036 kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att förlänga rätten till närståendepenningoch den därtill kopplade rätten till ledighet från nuvarande 60 dagartill ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning och kvalitetskontroll av närstående-vården med beaktande av integritetsaspekterna,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en hälsoekonomisk värdering av närstående-vården, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överläggningar mellan kommunförbunden ochstaten om förbättrade förutsättningar för närståendevården och hem-sjukvården, 15. att till utgiftsområde 10 A 1 Sjukpenning ochrehabilitering m.m. för anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således 81 502 036 kr.Stockholm den 30 september 1999Kerstin ()()()()1 Yrkandena 2-4 hänvisade till SoU.