mot · GM02Fi17 · 1999-04-29 00:00:00 — Marginaleffekterna minskas såvälgenom inkomstskattesänkningar som genom växling av inkomstprövatbostadsbidrag mot generellt barnstöd.4.1.2 Inför ett förvärvsavdragVi föreslår att ett förvärvsavdrag inrättas, ett avdrag på kommunalskattensom successivt över ökar i värde och som - omregeringens prognoser verkligen slår in - skulle kunna fullt ut motsvaraavgiften till pensionssystemet . Genom att redan nästa årintroducera detta avdrag löser vi frågan om avgiftsväxling i det nyapensionssystemet, samt har metoden för fortsatta allmännainkomstskattesänkningar klar. Vi föreslår att det av regeringen föreslagnautrymmet för skattereduktion om används till dettaförvärvsavdrag. Den kvarvarande avgiftsväxlingen motsvarar ca 8miljarder kronor, med skattereduktionen blir det alltså 11 miljarderkronor år 2000.I fempartiöverenskommelsen om pensionerna ingick attfinansieringen av det nya pensionssystemet till hälften skulle ske medegenavgifter upp till förmånstaket och till hälften med arbetsgivaravgifter.De senare skulle tas ut på hela lönesumman, men den del som beräknadesmotsvara lönedelar över förmånstaket på 7,5 lönebasbelopp skulle tillfallastatskassan. Deras karaktär av skatt och inte försäkringspremie gjordesdärmed mycket tydlig.I uppgörelsen ingick också att en löneväxling skulle äga rum, d v ssänkningen av arbetsgivaravgifterna skulle motsvaras av höjda löner somskulle betala egenavgiften/försäkringspremien. diskussioneroch starkt motstånd från Socialdemokraterna mot den del av uppgörelsensom rörde löneväxlingen överenskoms att det återståendesteget om ca 1,5 procentenheters höjning av egenavgiften skullekompenseras med sänkt skatt. Av löneväxlingen hade således blivit enväxling mellan sänkt skatt och höjd egenavgift. I det sammanhangetöverenskoms också om att andelen premiereserv skulle höjas med med 1/4,från 2 till 2,5 procentenheter.Regeringen har inte lagt fram något konkret förslag enligt den egnamodellen som uppfyller uppgörelsens hälftendelning mellan egenavgift ocharbetsgivaravgift. Det är vår bedömning att den sänkning av skatten somskall ske fr o m skall ha formen av ett avdrag för de förvärvs-arbetande och andra för vilka egenavgift erläggs och vara ett avdrag som ståri relation till höjningen av egenavgiften.För såväl egenavgiften som arbetsgivaravgiften gäller att skatt inte tas utpå avgiften när de erläggs utan att det är den framtida pensionen somskattebeläggs. Höjningen av egenavgiften med innebärnetto ca i ökade inkomster. Det nya avdraget skall såledesresultera i ca i minskade skatter. Det är vår förhoppningatt de fortsatta diskussionerna om den sänkta skatten skall resultera i enfempartiuppgörelse om ett förvärvsavdrag.Vidare använder vi regeringens utrymme för skattereduktion om 3 mil-jarder , samt ytterligare 3 miljarder finansierat med besparingar så attförvärvsavdraget uppgår till första året. Det ger ettförvärvsavdrag om ca 5 1/av inkomsten mot kommunalskatten. Viden taxerad inkomst på t.ex. betyder det ett avdrag på11 och nästan mindre i skatt.Om regeringens kalkyler håller och överskotten blir i enlighet medprognoserna kan vi året efter nå ett avdrag om ca 8 1/, vilket betyder17 i avdrag och ca mindre i skatt, är vi uppei ca 12 1/, vilket betyder i avdrag och 8 000 kronorlägre skatt vid en taxerad inkomst på 200 000 kronor.I den stora socialförsäkringsreform som vi eftersträvar ingår attarbetslöshetsförsäkringen blir obligatorisk och att de försäkrade själva fårsvara för ungefär 1/4 av premien. Dagens frivilliga arbetslöshetsförsäkringbetalas enbart i mycket liten utsträckning av de försäkrade. Höjningen avpremien innebär därför en betydande avlastning för statskassan. För att denhöjda premien i sig inte skall leda till ökade kostnader för de försäkrade börde vanliga skatterna sänkas i motsvarande mån. Dessa ytterligare avgifts-växlingar har vi dock här inte räknat in i kalkylen. Vi vill betona att man inteska missbedöma effekterna av vare sig införandet av riktiga försäkrings-avgifter eller de då möjliga skattesänkningarna genom att titta på dem var försig! De måste ses i ett sammanhang, och vi genomför förändringarna för attskapa försäkringar som blir väl fungerande, robusta och bidrager till en bättrefungerande arbetsmarknad.4.1.3 Skattereformens omfattningVid god tillväxt kan reformen genomföras i sin helhet undermandatperioden. Målet skall vara att öka förutsättningarna för nya jobb,öka tillväxten och minska bidragsberoendet. Reformen föreslåsfinansierad genom besparingar och ekonomisk tillväxt. En viktig principär att de delar som betyder mest för tillväxten skall genomföras först ochfinansieras genom besparingar. Takten i genomförandet av övriga delarblir beroende av statsfinansernas utveckling.Den nya skattreformen ska för individbeskattningen, det som vi ser på våregen deklaration, framförallt innehålla följande inslag: Sänkta inkomstskattergenom införande av ett förvärvsavdrag, höjt barnstöd, återinförande avprincipen 30/50, slopad värnskatt, slopad dubbelbeskattning och slopadförmögenhetsskatt.Folkpartiet föreslår också en ytterligare satsning på kompetensutvecklingför människor i arbetslivet. Det sker genom personliga kompetenskonton,alltså en liknande modell som den som genomförts för de anställdapå försäkringsbolaget . Det personliga kompetenssparandet gessamma skattebehandling som pensionssparandet. Rätten till årliga avsätt-ningar till detta bredare sparande tredubblas från ett halvt till ett och etthalvtbasbelopp.Folkpartiet vill fullfölja skattereformen och står fast vid principen om"hälften kvar". Vi motsätter oss följaktligen regeringens extra s.k. värnskatt.Den s k brytpunkten för statlig skatt bör höjas i två steg, först återställastillden nivå det var tänkt så att betalar statlig skatt, därefterytterligare ett steg till inkomst på 7,5 basbelopp, så att den statliga skatteninträder då de obligatoriska försäkringsavgifterna upphör.För att underlätta den nödvändiga kapitalförsörjningen till företagensutbyggnad vill vi avskaffa dubbelskatten på aktier och andelar i aktiefonder.Den drabbar de nästan 5 miljoner personer som sparar i aktier och fonder.Därutöver bör när möjlighet finns ytterligare sänkningar på kapital-skattesidan genomföras, framförallt i form av minskad reavinst-beskattning. Vi siktar mot en återgång till halverad reavinstskatt på kapital-inkomster.Vårt långsiktiga mål är att avskaffa dagens arbetsgivaravgift och ersättaden med enbart avgifter för försäkringar. Den rena skattedelen ska successivtförsvinna. För att påbörja denna process med att sänka skatten på arbete, ochunderlätta framväxten av många nya jobb framförallt i en växande tjänste-sektor, föreslår vi sänkt arbetsgivaravgift i privat tjänstesektor med 5procentenheter.För att skapa nya jobb och för att förvandla en svart sektor till vit bördessutom en kraftig skattereduktion på hushållsnära tjänster införas. Vi harföreslagit att en reduktion motsvarande av den totala arbets-kostnaden införs, med ett tak om i reduktion per hushåll och meden metod som innebär att tjänsteföretagen kan dra av reduktionen på sittskattekonto (för övrigt enligt samma metod som regeringen nu föreslår försitt anställningsstöd).Ett ytterligare steg mot återställande av 1990/skattereformsintentioner bör tas som följer genom att staten bland annat övertarkostnader från kommuner och landsting så att dessa kan sänka skatterna nedmot de som var avsikten i 1990/skattereform. Därmed tasbetydande steg mot återställande av 30/50-principen. Vidare infaller det dåfullständiga avskaffandet av förmögenhetsskatten.Vi har i avsnitt om Företagandets villkor tagit upp frågor kring fåmans-bolagen, förenklingar av skatteregler, skatteinbetalningsrutiner med flerasmåföretagarskattefrågor.4.1.4 Barnfamiljernas marginaleffekterAtt såväl marginaleffekter som kraftiga tröskeleffekter vidinkomstökningar är negativa är de flesta överens om. Dethindrar människor från att förverkliga idéer och drömmar, det hämmardet egna ansvarstagandet, det minskar människors makt över sitt eget livgenom att de inte kan påverka sin egen ekonomi.Bostadsbidragssystemet är vid sidan av skatter, barnomsorgstaxor ochunderhållsbidrag det som gör att många låg- och medelinkomsttagare harkraftiga marginaleffekter och tröskeleffekter då man går från arbetslöshet tillarbete, från deltid till heltid eller befordras i sitt jobb. Utöversocialbidrags-mottagare är det alltså nästan enbart barnfamiljer som drabbas av dessaeffekter, eftersom det främst är barnfamiljer som får bostadsbidrag ochenbart dessa som berörs av barnomsorgstaxor och underhållsstöd.Inkomstprövade avgifter och bidrag får genom matematikens järnhårdalagar negativa marginaleffekter. har därför förordatgenerella stödformer för barn.Nu har även regeringen uppmärksammat dessa frågeställningar och i depågående skattesamtalen läggs stor vikt just vid låg- och medelinkomst-tagares marginaleffekter. Det är då vår uppfattning att vid sidan av de vanligainkomstskatterna bör marginaleffekterna mildras genom reformering avbostadsbidrag och höjda barnbidrag.Det stora beroendet av bostadsbidrag i barnfamiljernas ekonomi börminska genom att det generella barnstödet ökas och bostadsbidragenminskas. Kombinerat med sänkta inkomstskatter ger detta såväl förbättradprivatekonomi som minskade marginaleffekter och därmed vägar ut ur defattigdomsfällor som många människor upplever idag.Vi föreslår därför för att den del av bostadsbidraget som ipraktiken utgör ett rent inkomstprövat barnbidrag trappas ned med perbarn. Därmed sparas , vilka vi använder för att öka detgenerella barnstödet i form av barnbidrag med per barn. För år 2001upprepas detta, så att barnbidragen alltså sammanlagt höjs med perbarn och månad. Genom denna förändring kommer ca 20 000 bidrags-mottagare ut ur fattigdomsfällan genom att de är beroende avbostadsbidraget och de slipper därmed 20 procents marginaleffekt vid eninkomstökning. Ytterligare ett antal personer kommer ut ur de 100-procentiga marginaleffekterna som socialbidraget medför.De kommande åren bör det tas ytterligare steg i denna riktning genom attdelar av det prognostiserade överskottet används för ökat generellt barnstöd,exempelvis som skatteavdrag och att bostadsbidragen ytterligare växlas ned.4.1.5 Reformens omfattningDet är ytterst angeläget att de skatter som är mest skadliga för tillväxtenoch de skattesänkningar som har störst utväxling i nya jobb ocksågenomförs först. Dessa måste också vara tydligt finansierade, ejhänvisade till att överskott uppstår. Den som väntar på att tillväxten skaskapa överskott riskerar att stå utan både tillväxt och överskott attfördela. Utvecklingen visar entydigt att så är fallet.Regeringen väntar på överskott som ska skapa sig själva och de kanfördela, förskjuts prognosen för detta framåti tiden. Regeringen jagar sina inkomstskattesänkningar som en tvål ibadkaret.Vi nöjer oss inte med detta. Vi vill försäkra oss om att tillväxtskapandeåtgärder verkligen kan genomföras. Bara så får vi fart på jobben ochtillväxten och därmed ökade möjligheter att gå vidare med de skatte-sänkningar som så väl behövs.Tabell 3 Tidtabell för skattereformMiljarder kronor4.2 Tabell 3: ( 2000 2001 2002 )4.3 En stor socialförsäkringsreformSocialförsäkringarna är till för att människor inte vid sjukdom,arbetslöshet och hög ålder ska drabbas av stora ekonomiska förluster.Försäkringar innebär att kostnaderna för riskerna jämnas ut - mellan demsom ofta är sjuka och dem som sällan är sjuka, mellan dem som blirarbetslösa och dem som slipper det, och mellan dem som lever ochdem som inte gör det.Socialförsäkringarna skiljer sig från vanliga försäkringar genom att allaeller nästan alla är med i försäkringen. Att både de med stora risker och demed mindre risker är med i samma försäkring gör det möjligt att sättaavgiften/premien lika. Om försäkringen gäller inkomstbortfallet, vilket denbör göra enligt vår uppfattning, innebär detta att premien är lika vid likainkomster.Försäkringen i sig är en individuell nyttighet även om hela kollektivet ärmed. Det skiljer den från försvar, rättsväsende, en obligatorisk skola m.m.genom att skatteinslaget i den obligatoriska premien kan göras liten.Det kräver att nivån inte ligger långt över den som de försäkrade självaskulle välja. Det kräver också att de olika försäkringarna inte åläggs andrauppgifter än sina huvuduppgifter, att utjämna riskkostnaderna för sjukdom,arbetslöshet etc. Uppgiften att utjämna de ekonomiska skillnaderna tillförmån för dem som ofta är sjuka, ofta är arbetslösa och som lever ärstor nog.Det skall vara raka rör mellan avgifter och förmåner. Där inga förmånerfinns ska heller inga avgifter tas ut. Det finns förstås utrymme för förmånersom inte baserar sig på , men då måste de - som exempelvisgarantipensionen - betalas med allmänna skattemedel och inte genom om-fördelning av premierna.Ett aktuellt exempel på förändringar som vi liberaler strävat efter är attsambandet mellan avgifter och förmåner i det nya pensionssystemet bliravsevärt starkare än vad sambandet var i det gamla ATP-systemet. Därmedblir skatteinslaget i premien avsevärt mindre. En kvarvarande brist är dockatt avgiften ovanför förmånstaket inte har tagits bort helt och hållet utanenbart halverats.För att inte de obligatoriska premierna ska uppfattas som skatter krävsockså att innehållet i försäkringen och sambanden mellan ochförmåner är så tydliga som möjligt. Där det inte, som i arbetsskade-försäkringen, finns särskild anledning att arbetsgivarna står för premien, börpremierna betalas av den försäkrade själv. Egenavgifter är tydligare änarbetsgivaravgifter.Ytterligare ett krav för att skatteinslaget ska bli litet är att premiernanaturligtvis inte får användas till annat än sina ändamål. Och omvänt attförsäkringarna inte tillåts gå med stora underskott. Försäkringarna bör görasså självständiga som möjligt.4.3.1 Vårt förslagGör om det nuvarande virrvarret på socialförsäkringssidan till tresjälvständiga trygghetsförsäkringar - en för sjukdom, en för arbetslöshetoch en för ålderspensionen (=det nya pensionssystemet).Förtidspensionerna läggs samman med den vanliga sjukförsäkringen så attalla sjukfall, korta som långa, handhas av samma försäkring. Arbets-löshetsförsäkringen görs obligatorisk och en avsevärt större del av premienän nu betalas av den försäkrade, förslagsvis 1/4, som skatten sänksi motsvarande mån. höjs den försäkrade inkomsten till samma nivåsom för sjukförsäkringen och ålderspensionen - 7,5 lönebasbelopp.Pensionsuppgörelsen ligger fast, även om vi naturligtvis skulle föredragit attpremien ovanför förmånstaket helt togs bort och att hela premien efterlöneväxling betalades av den försäkrade.För att de försäkrade skall kunna betala de nya premierna ska vad gällerdet som betalas med arbetsgivaravgifter löneväxling ske, d v s lönernaskall höjas med belopp som motsvarar de som arbetsgivarna fått sänkningmed. Vad gäller de höjda premierna till arbetslöshetsförsäkringen somminskar behovet av statsbidrag, ska skattesänkning ske med motsvarandebelopp. Den lämpligaste metoden för detta torde vara någon form avförvärvsavdrag.Statens kvarvarande utgifter för trygghetsförsäkringarna blir därmed defördelningspolitiska inslagen i försäkringarna samt 3/4 av kostnaderna förarbetslöshetsförsäkringen.De ekonomiska konsekvenserna för statens budget framgår avnedanstående tabell.Tabell 4 En långsiktig socialförsäkringsreformTabell 4: ( Effekt på skatter Effekt på utgifter )De principer vi här föreslagit finns till stor del i uppgörelsen om denstora pensionsreformen. Det borde vara möjligt att nå en bred enighetäven om denna nya reform.Den av oss här föreslagna reformen sätter stopp för framtida manipuleringmed försäkringarna från regeringars och riksdagars sida samt minskar de s kskattekilarna. Det senare får till effekt förstärkta drivkrafter till arbete ochframför allt "vitt" arbete. är vi övertygade om att detta leder tillökatvälstånd och bättre välfärd i vårt land.4.4 Förenklat företagandeBÄTTRE OCH LÄTTARE FÖR SMÅFÖRETAGEN !Det behövs ett myller av små företag som startar, lever och frodas ochväxer. Det sker i alldeles för liten utsträckning . Antaletegenföretagare har sjunkit . Enligt siffror frånSCB sjunker nyföretagandet drastiskt, och har varit stadigt sjunkandeunder . Dessa siffror är en indikation, om än givetvis intehela sanningen.Trots att det tycks råda stor enighet över partigränserna om att det behöverbli enklare att starta och driva företag i har inget av vikt skett förattförbättra villkoren för företagarna . Våra för-hoppningar har visserligen inte varit högt ställda när det gäller Social-demokraternas vilja att underlätta anställningar genom att sänka världenshögsta skatter på arbete, eller rubba en paragraf i de - från småföretagar-perspektiv - så fyrkantiga arbetsmarknadslagarna.Men inte ens när det gäller i stort sett kostnadsfria regelförenklingar - somförenklade blanketter, att införa ett enkelt bokförings- och deklarationspaketför egenföretagare, vettigare F-skattregler eller solnedgångsparagraf föronödiga företagsregler - har regeringen lyckats åstadkomma någontingkonkret. Livet måste bli enklare för den som vill bli eller är företagare.Av den småföretagsdelegation som regeringen tillsatte har bara blivit entumme. Av 77 specificerade förslag har, generöst räknat, något gjorts i 8 fall.Var och en inser det orimliga i att hänvisa denna typ av förenklingar till depågående skatteöverläggningarna.4.4.1 Lättare att registrera företagI kan en blivande företagare registrera sitt företag, anmäla sig förolika skatter samt ordna eventuella tillstånd via Internet. Hela procedurenska inte behöva ta mer än 20 minuter.I behöver en blivande företagare kontakta Patent- ochregistreringsverket, skattemyndigheten (ofta flera olika uppbördsenheter) ochförsäkringskassan. Dessutom kan tillstånd behövas från ,kommunen eller någon annan myndighet. Rader av blanketter ska beställasoch fyllas i. Ofta får företagaren ringa tillbaka till myndigheterna - på rätttelefontid - och försöka hitta en person som kan förtydliga blanketterna.Därefter kan beskeden låta vänta på sig i månader.Vi anser att det ska införas en enkel och begriplig blankett för registreringav företaget vilken sänds till förslagsvis Patent- och registreringsverket.Denna ska lätt kombineras med ansökan om F-skatt och momsregistreringetc. Efter ett par borde PRV kunna återkomma med en bekräftelseom inget mer komplicerat förhållande råder och skattemyndigheten skickaF-skattsedeln.Förslag: inför en förenklad och enhetlig företagsregistrering.4.4.2 Lättare få F-skattsedelFör att få en F-skattsedel enligt dagens praxis bör företagaren inte:- tidigare ha varit anställd hos uppdragsgivaren,- använda uppdragsgivarens utrustning,- ha få kunder som anlitar företagets tjänster under långa perioder,- bedriva ekonomisk verksamhet av "allmän karaktär",- ha en låg ekonomisk risk.Detta är krav som verkar gjorda för att hindra en ny företagare inomtjänstesektorn. För honom eller henne kan det vara fullständigt naturligt attbörja med uppdrag från sin gamle arbetsgivare, att t.ex. arbeta på kundensdator, att ha få kunder och försöka hålla nere risken. Särskilt många kvinnordrabbas av dessa regler. Ett litet försök till uppmjukning som föreslagits avRSV avslogs av regeringen i höstens budgetproposition. Skattekontorenmåste följa lagen, men regeringen kan ändra!Vi anser att alla som vill ska kunna få ut en F-skattsedel för att kunnabedriva verksamhet i egen regi, givetvis under förutsättning att man inte harnäringsförbud, skatteskulder eller på annat sätt befinner sig ien sådan situation att F-skattsedeln skulle återkallas. Vi böruppmuntra dem som vill driva företag och betala skatt genom att göra det lättför dem att få en skattsedel.Förslag: Låt alla som vill få F-skattsedel.4.4.3 Avskaffa den förutberäknade F-skattenDen som har F-skattsedel ska beräkna sin årsinkomst i förväg och sedanmånadsvis betala in beräknad F-skatt, oavsett om inkomsterna uppgår tillberäknade belopp eller kommer mera oregelbundet. Det går att fåjämkning men det kräver mycket arbete och dividerande medskattemyndigheten, tid företagaren vill ägna åt annat. För anställdas A-skatt, arbetsgivaravgifter och moms är det däremot en självklarhet attinbetalning och redovisning löpande ska gälla faktiska belopp. Det böräven gälla F-skatten.Låt företagaren betala in preliminär F-skatt i förhållande till faktiskintjänad inkomst för månaden som gått.4.4.4 Förenklad företagardeklarationSkatte- och deklarationsreglerna är i stor utsträckning gjorda för de störreföretagen. Mycket av det omfattande uppgiftslämnandet och dendetaljerade bokföringen är onödigt. Skatteförvaltningensinformationsbroschyr "Dags att deklarera ditt företag" har denupplysande rubriken: .När det gäller t.ex. blankett N1 för den som ska redovisa inkomst avnäringsverksamhet ska han/hon ta ställning till om poster som "Utgåendevaru- och omkostnadsskulder", "Negativ räntefördelning enligt beräkning påblankett N6", "Återföring från skatteutjämningsreservAvsättning tillperiodiseringsfond" och "Minskning av expansionsmedel enligt beräkning påblankett N6" är aktuella för den egna verksamheten.För många småföretagare kostar det åtskilliga tusenlappar att anlitaexperthjälp för deklaration och redovisning, arbete som inte leder till vare sighögre eller lägre skatt.För enmans- och fåmansföretag borde man istället kunna ha en förenkladblankett där företagaren redovisar totala inkomster, löner och avgifter och enschablon för kostnader. Resten är skattepliktigt överskott. Schablonavdragetska täcka det som en modern tjänsteföretagare kan tänkas behöva:mobiltelefon, porto, resor, papper och pennor. Schablonavdraget bör därförvara en viss del av omsättningen upp t.o.m. förslagsvis per år.Härigenom kan företagaren kraftigt förenkla sin bokföring, fortfarandeinom ramen för de krav bokföringslagen ställer. Inför en förenklad företagar-deklaration på samma sätt som det finns en förenklad självdeklaration förlöntagare.4.4.5 SkatteredovisningstidpunktFöretagare är skyldiga att se till att deras betalning är inne påskattekontot ett visst datum, dvs det är inte tillräckligt att ha betalat införe en viss tidpunkt. Detsamma gäller skattedeklarationen, somdessutom ska postas separat. Eftersom det inte finns garantier för attpostgången fungerar, innebär det en osäkerhet för företagaren ominbetalningen och redovisningen verkligen kommit in eller ej. Ochhar den inte kommit in blir det skattetillägg även om företagarenbetalat in med marginal. De en försening kostar ärtillräckliga för att såväl irritera som oroa småföretagare; måsteföretagaren dessutom betala kan det för en enmansföretagare vara fleradagars nettoförtjänst som går åt. Regeringen har vagt lovat att: "Dettaskall nu bättre anpassas för de små företagens förutsättningar." Men dettabehöver inte utredas vidare. Lösningen är enkel.Ändra reglerna för skattekontot så att redovisning och betalning ska hasänts in senast angivet datum.4.4.6 Skattetillägg för periodiseringsfel i momsredovisningenOm företagaren gör ett enkelt periodiseringsfel i sin momsredovisningdrabbas han/hon av skattetillägg. Periodiseringsfel är lätta att göra förden som inte är skatteexpert. Att slopa skattetillägget skulle innebära enliten kostnad för statskassan enligt regeringens småföretagsdelegation. Vivill därför slopa skattetillägget för periodiseringsfel imomsredovisningen.4.4.7 ServicecheckarDet är mycket svårt att veta vilka regler som gäller om man anlitar enannan person att utföra tjänster. Ett enkelt system skulle kunna vara attinrätta servicecheckar, en obyråkratisk och enkel metod för den som villbetala lön till någon annan på post eller bank. Man ska kunna betala inlön inklusive skatter, uppge sina egna och den anställdes personuppgifteroch därmed ha gjort klart sin del.