mot · GN02Ju734 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju734av , ()VeganerSedan 1970-talet har många nya grupper och organisationer kommit till,som arbetar för samma mål och som utvecklat andra arbetssätt ochstrategier som ligger inom demokratins ramar medan andra grupper valtatt arbeta med metoder som ligger utanför de demokratiskaarbetsmetoderna. Det är de så kallade aktivistgrupperna som utnyttjarmilitanta metoder och begår lagbrott i kampen för att uppnå sina mål.Samhället har en viktig roll i att markera gränser och påvisa vägar samtbjuda in till demokratiskt politiskt arbete. Ett samhälle utan respekt förgemensamma spelregler kommer att leda till att de mest högljudda, destarkaste, de rikaste, de mäktigaste kan styra. Politiker har här ett extraansvar.Men har både den öppna polisen och , på områdetutomparlamentariska grupperingar, kommit att ägna uppmärksamhet åt justutomparlamentariska grupper. De så kallade autonoma grupperna, där blandannat militanta veganer ingår, har visat att de är beredda att använda våldeller hot om våld för att nå sina syften. De har visat att för kärnan i de härgrupperna är metoderna ett mål i sig, och ibland kan vi se tydliga inslag avomognad och undomligt oförstånd. "17-åring åtalas för attentat mot hamburgerkedja", "Djurrättsaktivisterblockerar pälsaffär", "Mejeribilar sätts i brand", "Minkar utsläppta","Veterinärer och forskare trakasseras" - alla är exempel på rubriker fråndagens . Listan börjar bli lång på grova brott som begås av aktivister.Det kan inte accepteras att påstådda politiska motiv får motivera hot, våldoch trakasserier mot enskilda. Detta är kriminalitet som riktar sig mot såvälmänniskor och djur som egendom. Genom sabotage kan man åstadkomma såhöga merkostnader att företag tvingas lägga ner. Det är oacceptabelt att manskrämmer människor och deras familjer, att familjer känner sådan oro ochotrygghet att de tvingas byta bostad.Brott av aktivister, kopplade till djurens rättigheter, anges som en litengrupp till antalet men har ökat kraftigt . Brotten är fördelade,enligt uppgifter 1996, enligt följande: en tredjedel budskapsbrott - det villsäga klotter och hot via brev eller telefon, en tredjedel våld mot person ochen tredjedel skadegörelse. Få personer lär stå för många av brotten. Andelenkvinnor uppges som hög.Vissa aktioner och kampanjer, där utvalda mål angrips systematiskt, ärinternationella såtillvida att de pågår i flera europeiska länder ochinågra fall även i och . Därmed kan man säga att det autonomanätverket sträcker sig över flera länder och kontinenter. Det förekommeröver huvud taget ett stort utbyte av information mellan olika länder. Man ärväl informerad om vad som pågår i och utanför . I rörelsens egetmaterial rapporteras ofta om gemensamma angelägenheter för att skapasamhörighet och för att öka kamplusten. Man har också hämtat personellförstärkning utomlands.Trots det som sker på området så är bristen på vetenskapliga studierpåtaglig . Detta som denna typ av brottslighet är växande ochformerna kan betecknas som nya . Det är angeläget att forskningsnarast kommer till stånd för att möta dessa grupper på ett vederhäftigt sättoch för att kunna möta ungdomar i dialog.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att behovet av forskning kring de s.k. autonomanätverken uppmärksammas.Stockholm den 27 september 1999Carina ()