mot · GN02Fi210 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi210av , ()Budget år 2000SammanfattningDet är glädjande att det går bättre för och att fler nufår jobb. Det går tyvärr inte bra för alla i , inte hellergår det bra för hela . Det allvarliga är att regeringeninte vårdar grunden för en långsiktigt hållbar välfärd. Det äroacceptabelt att gamla fortsätter att fara illa, barnen inte fåren trygg och bra skola, rättssamhället förfaller och företag,kapital och kunskap flyr landet. Den välfärd blir otrygg somvilar på världens högsta skattesatser på lättflyktiga och redanflyende skattebaser.När nu en bättre internationell konjunktur gör att svensk ekonomi gårbättre borde regeringen tagit chansen att rätta till de djupgående strukturellaproblem som gjort att gått från fjärde platsen bland industriländernasvälfärdsliga 1970 till sjuttonde platsen . Men inte heller budget-proposition innehåller några konkreta förslag som skulle kunna öka tillväxteni den svenska ekonomin och därmed antalet nya jobb. Massarbetslöshetenkostar det svenska folkhushållet upp mot , förutomförlorad självkänsla och framtidstro för de drabbade.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte på att öka sysselsättningen såkraftfullt att välfärden kan tryggas för alla. I motionen föreslås åtgärder föratt åstadkomma:- Ett så bra företagsklimat att landets företagare vågar satsa och nyanställa- En skattepolitik där alla får behålla mer av sin lön- Mer tid för barnen- Höjda och trygga pensioner- Värdig vård utan köer- Fler lärare i grundskolan- Sänkt skatt på boende- Ett återupprättat rättsväsende- En ökad miljösatsning och bättre villkor för jordbruket- Att jordens fattigaste ges bättre utvecklingsmöjligheterPå ovanstående områden är den socialdemokratiskaregeringens politik utpräglat bristfällig eller direkt felaktig.Sverige behöver en offensiv tillväxtpolitik för nya jobbEn sådan åstadkoms genom regelförenklingar,skattesänkningar och stabila villkor i kombination medstrukturella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssättoch avlägsnar de seglivade bromsmekanismer som i snart 30år underminerat den svenska ekonomins utvecklingskraft ochbäddat för dagens massarbetslöshet och brister i välfärden.De flesta finanspolitiska åtgärder som föreslås i motionen har även struk-turella effekter.Skatterna för tjänstesektorn och på arbetande kapital sänks och arbets-givaravgifterna på lönesummor sänks med 10 pro-centenheter . Riskkapitalavdraget återinförs, dubbelbeskattningenavskaffas, förmögenhetsskatten avvecklas i två steg, hushållssparande ochkompetensutveckling uppmuntras. Utöver inkomstskattesänkningar ochstrukturella reformer förslås satsningar på ca denkommande treårsperioden för företagande och långsiktig tillväxt.Det svenska högskattesamhället har nått orimligaproportionerI motionen läggs förslag som innebär att alla får behålla merav sin egen lön, genom bland annat en successiv höjning avgrundavdraget. 2000 sänks inkomstskatten med ca 250kr/månad, eller per år.Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktigatransfereringar och gäller för pensionärer i de fall där derassärskilda grundavdrag understiger det av Kristdemokraternaföreslagna grundavdraget i den kommunala beskattningen.Från och med år 2001 kommer denna grundavdragshöjningatt kosta ytterligare eftersom samtligapensionärer då kommer in i det vanliga skattesystemet, somen följd av pensionsreformen. Förslaget ger förutsättningarför en bättre fungerande lönebildning och innebär dessutomförbättringar för sommar- eller extraarbetande ungdomar.Med vårt föreslagna grundavdrag kan man tjäna 18 300kronor innan man behöver betala kommunalskattjämfört med i dag.Lönebildningen förbättras, därmed tillväxtmöjligheterna, sombidragsberoendet minskas. Kommunerna kompenseras fullt ut för skatte-bortfallet i enlighet med finansieringsprincipen.Barnfamiljer och pensionärer är två grupper som blirvinnare med politik. De har alltför längevarit förlorare med den socialdemokratiska politiken. Ettvårdnadsbidrag för barn mellan införs på 10procent av basbeloppet () . Garantinivån iföräldraförsäkringen höjs från dagens per dag till120 kronor per dag. Kontaktdagarna återinförs iföräldraförsäkringen.Utbyggt vårdnadsbidragFrån och med påbörjas en utbyggnad avvårdnadsbidraget så att det beloppsmässigt blir högre, 4 000kronor . avsätts medel för att geföräldrarna till alla 3-6-åringar ett belopp som kan användasfritt under sammanlagt under resterande del avbarnets förskoletid.En avdragsrätt på maximalt av prisbasbeloppet () införs från för styrkta barnomsorgskostnaderför alla barn mellan 1 och 3 år.Regeringens planerade barnbidragshöjning senareläggs för att istället möjliggöra omedelbara förbättringar för de barnfamiljer som har detsämst ställt ekonomiskt. Detta uppnås genom förbättringar av bostads-bidraget. Det särskilda bidraget i bostadsbidraget (den del som enbart berorpå antalet barn) höjs med och barn. De individuellainkomstgränserna i bostadsbidraget för makar/samboende avskaffas och dengemensamma inkomstgränsen sätts till . Ytnormen för denbostadsbidragsgrundande ytan utökas med i respektive kate-gori. förs medel motsvarande per barn och månadöver från det generella barnbidraget till förbättringarna i bostadsbidraget. Detinnebär att det generella barnbidraget höjs från till år2001, och till år 2002.Kristdemokraterna anser att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI)ska beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomster. Dettapåverkar även föräldraförsäkringen. Barnfamiljerna kommer dessutom attgynnas av den generella skattesänkning som föreslås för inkomsttagaregenom en höjning av grundavdraget.Pensionstillskottet höjs med /månad från 1 januari2000. Detta förslag gynnar alla dem som har låg eller ingenATP. träder det nya pensionssystemet i kraft vadgäller den nya garantipensionen, som efter skatt kommer attbli ca högre än dagens folkpensionoch pensionstillskott. Pensionstillskottet försvinner då heltoch hållet. kommer i stället det höjdagrundavdrag som föreslås i denna motion, till följd avpensionsreformen, att omfatta hela pensionärskollektivet,vilket gör att även de pensionärer som har lägst pensionkommer att få sänkt skatt med ca per månad.Jämfört med dagens situation kommer alltså de sämst ställda pensionärernaatt få ca mer med politik.Hela inkomstprövningen av änkepensionen slopas och bostadstillägget förpensionärer föreslås höjas . Inkomstprövningen av bostads-tillägget skall inte omfatta fritidsfastighet. Omställningspensionen för efter-levande återställs från 6 till 12 månader.Grundavdragshöjningen som föreslår under år 2000gäller även för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag (SGA)understiger det av föreslagna grundavdraget i denkommunala beskattningen. Ungefär 1,3 miljoner pensionärer kommerdärmed att få sänkt skatt till följd av denna förändring . Från år2001 kommer, som nämnts ovan, hela pensionärskollektivet att beskattas idet vanliga skattesystemet (med undantag för den allmänna pensionsavgiftensom pensionärer inte betalar), vilket leder till sänkt skatt med ca 250 kronorper månad, eller per år.Rättsväsendet förstärks genom ett resurstillskott på 320miljoner kronor . Polisväsendet får ytterligare 180miljoner kronor, åklagarväsendet ,domstolarna och kriminalvårdenytterligare 20 miljoner och går tillbrottsförebyggande arbete och brottsoffer.Skattemyndigheterna ges bättre möjligheter till uppföljningoch bekämpning av skattebrott. Tullen och kustbevakningentilldelas 120 miljoner ytterligare för att motverkagränsöverskridande brottslighet.Värdig vård och kortare köer kräver nu på kort sikt merresurser genom ökade statsbidrag. anslår imotionen utöver regeringens förslag förde kommande åren. Men på är det baratillkomsten av nya jobb som kan säkerställa finansieringenav de ökade krav som bl a den demografiska utvecklingenställer. Därför satsas mycket på att förbättra tillväxten ochsysselsättningen.Jordbruket, sjöfarten och åkerinäringen ges stärktutvecklingskraft för överlevnad i främst genomskatteharmonisering med de viktigaste konkurrentländerna.Biståndet till de fattigaste höjs med 1,1 miljarder kronorunder nästa år.Utrymmet för personligt ansvarstagande och tillväxtökas genom att det totala skattetrycket sänks med ca 9, 17respektive netto de kommande tre åren. Iförhållande till regeringens förslag föreslås det statligautgiftstaket bli lägre , 16 miljarderkronor lägre och lägre år 2002.Finansiering av föreslagna reformerKristdemokraternas budgetalternativ bygger påomprioriteringar inom och mellan olika utgiftsområden ochmellan inkomst- och utgiftssidan i statsbudgeten. Bådeinkomster och utgifter är lägre i vårt alternativ. Budgetbalansuppnås på en lägre nivå än med regeringens politik.Exempel på besparingar och omprioriteringar vi vill göra för att uppnå deförslag och reformer vi vill göra är minskning av presstöd, nej till denkraftiga ökningen av anslagen till , besparingar på myndig-heter under de flesta utgiftsområden, en andra karensdag i sjukförsäkringen,ny beräkningsgrund för SGI i sjuk- och föräldraförsäkringen, neddragning avanslaget till förtidspensioner och därtill hörande statlig ålderspensionsavgifttill följd av en aktiv och utökad rehabilitering, delvis behovsprövatbarnbidrag, uppskjuten höjning av barnbidraget, ökad egenfinansieringsgrad() i arbetslöshetsförsäkringen, besparing på AMV, avskaffande avflyttningsbidrag, borttagande av N/T-stödet, realistisk utbildningssatsninginom universitet och högskolor samt inom , nej till fackligautbildningsbidrag, minskade bidrag till och (nej tillbilforskningsbidrag) nej till ytterligare lokala investeringsprogram, bespa-ringar på Väg- och Banverken samt nej till svenskt företagsstöd inom Öster-sjömiljarden.Skattesänkningarna begränsas av stabiliseringspolitiskaskäl i förhållande till förslag . Den fortsattautvecklingen fram till vårpropositionen får avgöra om ytterligareskattesänkningar kan genomföras. Till skillnad från regeringens propositioninnebär budgetalternativ ett överskott (0,9 miljarderkronor) i statens finansiella sparande . Statsskulden amorterassnabbare än med regeringens politik till följd av en ökad utförsäljningstakt avstatligt hel- eller delägda bolag. blirstatsskulden lägre med finans-politik än med regeringens.TABELL 1.1SAMMANFATTNING AV FINANSPOLITIK ÅR 2000-2002TABELL 1: (MILJARDER KRONOR 2000 2001 2002 )TABELL 1.2STATSBUDGETENS MED KRISTDEMOKRATERNASFINANSPOLITIKTabell 2: (Total nivå. Miljarder kronor 1999 2000 2001 2002 )1) Enligt pensionsreformen2) intecknar endast tillskattesänkningar av detbelopp på som regeringen räknar med att överföra tillhushållen år2002. Detta leder till att statens finansiella sparande blir positivt år 2002till skillnad frånregeringens förslag, som räknar med ett underskott på 8,1 miljarder kronor.Därav följer attnågot ytterligare belopp inte återstår för överföring.Den ekonomiskautvecklingenDen internationellakonjunkturutvecklingenUtsikterna för en bred, global återhämtning är bättre än ivåras, även om utvecklingen fortfarande i viss mån präglasav Asienkrisen och dess konsekvenser för världsekonomin.Fortsatt stark USA-konjunkturDen amerikanska ekonomin fortsätter sin starka utvecklingsamtidigt som inflationen fortsätter att vara låg. Sambandetmellan hög tillväxt och hög inflation verkar ha brutits i denamerikanska ekonomin. En lång högkonjunkturhar drivit ner arbetslösheten i till . En avde bakomliggande faktorerna är av allt att döma den nya IT-baserade teknikens bidrag till ökad produktivitet i stora delarav ekonomin.Oro för ökad inflation och en därav följande höjning av styrräntan, fort-sätter dock att framkalla ängslan för en mer eller mindre kraftig korrigeringav de starkt uppdrivna börskurserna. Denna oro fördjupas av och till avvinstvarningar från olika branschledande företag. Ett större kursras på NewYork-börsen skulle påverka den globala ekonomiska utvecklingen, även omde realekonomiska effekterna i t ex inte bör överdrivas. Tillväxten iUSA har dock överraskat positivt. Ett oväntat stort underskott ihandelsbalansen visar att den inhemska efterfrågan fortsatt är mycketstark.Utvecklingen inom EU-områdetÅterhämtningen inom EU visar nu ökad styrka. Den tyskaIFO-barometern för augusti visar att industrikonjunkturen nustiger i snabb takt. Förväntningarna är positiva både i detkorta och i det längre perspektivet. Den inhemska efterfråganär däremot fortsatt svag. Detaljhandeln var t ex avsevärtsvagare än väntat. Inflationen och producentpriserna tyder påen mycket låg årstakt av BNP.Den starka utvecklingen i fick att i börjanav september höja styrräntan . Även här har dock en högtillväxt kunnat kombineras med en överraskande låg inflation. Motsvarandetendenser kan iakttas i huvudparten av EU-länderna. Låga räntor och ökandeförtroende hos såväl hushåll som företag bör kunna lyfta både export ochefterfrågan inom EU. Arbetslösheten väntas sjunka något, dock lär den blimer än dubbelt så hög som i och hamna på runt 10 procent.Ljusning i JapanI görs stora ansträngningar att stoppa yenens starkaframmarsch. Utsikterna för den japanska ekonominförbättras successivt. Det är dock långt ifrån säkert att denjapanska regeringens försök att kombinera en lättpenningpolitik med en dito finanspolitik ensamt förmårvända utvecklingen. En samlad aktion från G7-ländernascentralbanker kan bli nödvändig. G7-ländernasfinansministrar och centralbankschefer sade sig också vid sittmöte i vara beredda attsamarbeta för att förhindra en förstärkning av yenen, omdetta visar sig bli nödvändigt.Återhämtning är också vad som gäller i flera av de tidigare krisdrabbadeasiatiska länderna. väntas en tillväxt för regionen som helhet efter förraårets kraftfulla negativa tillväxt och starka minskning av den ekonomiskaaktiviteten. Mycket återstår dock av strukturella reformer för att en långsiktigtillväxt skall kunna säkras i regionen. väntasarbetslösheten börja sjunka från en kraftig ökning under 1998.Viss stabilisering i rysk ekonomiUtvecklingen i fortsätter att inge oro. Politiskinstabilitet, osäkerhet inför kommande presidentval och enreformprocess i snigelfart har dock inte kunnat hindra en vissstabilisering av den ryska ekonomin. En långsiktig tillväxt iekonomi och levnadsvillkor kräver att det etiskamedvetandet, civilrätten och dess institutioner stärks.Reformprocessen måste drivas vidare med ny politisk kraft.Höstens terrordåd bl a riktade mot civilbefolkningen iMoskva och de nya stridigheterna i måste upphöraför att skall kunna utvecklas och dra till sigutländska investerare. Att verka för ett närmare samarbetemellan och borde vara en av merviktiga uppgifter inom EU.Den svenska konjunkturutvecklingenUtvecklingen - bättre än väntatI jämförelse med vårbudgeten har regeringen ibudgetpropositionen kraftfullt justerat upp tillväxtutsikterna.Den ekonomiska utvecklingen har i flera avseenden blivitbättre än vad regeringen och de flesta andra bedömareräknade med . Prognoserna både och2000 har dramatiskt reviderats upp . Ävennär det gäller de ekonomiska utsikterna harbedömningarna blivit mer positiva. Räknat på genomsnittetav de bedömningar som publicerats kommerden svenska ekonomin att växa med perår under de kommande tre åren.Regeringen lägger sin prognos något under genomsnittet och räknar igenomsnitt med en BNP-tillväxt på under perioden1999-2001.För innevarande år räknar de institut som presenterat nya prognoser eftersommaren i genomsnitt med att BNP ökar . Det är mer än1,högre än genomsnittet av samma instituts prognoser i våras.Den tilltagande återhämtningen i , ett mer stabilt läge i Latinamerikaoch delvis även i och en tydlig uppgång i den europeiskakonjunkturen gör att exporten utvecklas starkare än väntat. Genomsnittet avexportprognoserna pekar på en ökning , merän motsvarande bedömning . Även investeringarna väntas stiga mednära , vilket är högre än under våren.Inflationen, räntorna och kronkursenTill har konsumentpriserna i termer avkonsumentprisindex, (KPI) stigit . Undersamma period 1998 hade priserna sjunkit med 0,8 procent.Inflationstakten har stigit . varinflationstakten , vilket är en relativt kraftiguppgång och den högsta nivå som noterats sedan juli1998. Uppgången beror till stor del på att sänkningen avcigarettskatten inte längre bidrar till att draned jämförelsen över 12 månader.Även den s k underliggande inflationstakten (KPI rensad för tillfälligaeffekter) har stigit något. låg UND1X på , jämfört meden nivå på i slutet av i början av 1999.I början av 1999 sänkte styrräntorna . Denförsta gången då den s k reporäntan sänktes med 0,25procentenheter, från . , i anslutning till åretsförsta inflationsrapport sänktes reporäntan med ytterligare 0,25 procent-enheter till 2,9. En majoritet av bedömarna tror att under detkommande halvåret börjar strama åt penningpolitiken genom försiktigahöjningar av reporäntan för att motverka ett stigande inflationstryck.Kronans värde på valutamarknaden har förbättrats i två omgångar under1999. Först i förhållande till de mycket låga nivåer somnoterades . har en viss ytterligare förstärk-ning skett.Utvecklingen år 2000Motsvarande konjunkturbild som avtecknar sigockså för . Förväntningarna ligger i genomsnitt på entillväxt på , över vårens bedömningar.Det är framför allt bedömningen av konsumtionen ochexportens utveckling som reviderats upp. Den fortsattaförbättringen av världskonjunkturen ökar efterfrågan påsvenska exportvaror, som hushållens konsumtionväntas öka.Utvecklingen år 2001 och 2002De prognosinstitut som gjort bedömningar av utvecklingen2001 räknar som ett snitt med att BNP då växer med 3procent. Detta skall jämföras med regeringens huvudkalkylsom efter den starka tillväxten 1999 och 2000 närmar sig enlångsiktigt normal tillväxttakt på . Utgångs-punkten är att resursutnyttjandet i ekonomin närmar sig detläge där inflationen når inflationsmål ocharbetslösheten inte längre sjunker. I huvudalternativet räknarregeringen med att den svenska arbetsmarknaden ochlönebildningen inte reformeras, utan fortsätter att fungeralika dåligt som . Tillväxten bestäms då av enlångsiktig produktivitetstillväxt på och enbefolkningstillväxt på . I klartext innebär detta atttillväxten hämmas just av en dåligt fungerandearbetsmarknad.Regeringen redovisar även två alternativa kalkyler till huvudkalkylen därman antar att arbetsmarknaden fungerar väl och att såväl produktion somsysselsättning ökar snabbare. I kalkyl 2 ökar BNP både2001 och 2002. Detta innebär enligt regeringens egen kalkyl att den öppnaarbetslösheten sjunker till 2002.I kalkyl 3 stiger BNP och arbetslösheten blir ännu lägreoch sysselsättningen högre. Det som förvånar är att regeringen i propo-sitionen inte drar några slutsatser av de strukturproblem man själv lyfterfram. Följaktligen leder denna passivitet till att onödigt många, till myckethöga personliga och samhällsekonomiska kostnader, hålls i arbetslöshet. I detre alternativa kalkylerna avslöjas den föreslagna regeringspolitikens storasvaghet och potentialen i en riktig strukturpolitik.RegeringensbudgetpropositionRegeringen är handlingsförlamadInte heller föreliggande budgetproposition innehåller dekonkreta förslag som långsiktigt kan öka tillväxten i densvenska ekonomin och därmed antalet nya jobb. Risken äruppenbar att den konjunkturförbättring som sker dels kanbli kortvarig p g a en dåligt fungerande arbetsmarknad, delsinte räcker för att nedbringa den stora strukturellaarbetslösheten.Regeringens strategi är att sätta tilltro till att om bara statsfinanserna är ibalans och konjunkturen fortsätter att vara god, leder detta automatiskt tillökad sysselsättning. Trots att åtminstone några statsråd av allt att döma inservilka åtgärder som borde vidtas saknas åtgärderna även i den föreliggandebudgetpropositionen. Skälen är sannolikt att regeringen därmed undviker attsplittra den egna rörelsen och riskera samarbetet med ochMiljöpartiet. Priset är att massarbetslösheten består, liksom grundproblemetbakom arbetslösheten; de långsiktiga strukturella problemen i svenskekonomi. Fortsatt passivitet från regeringens sida riskerar att leda till att enkombination av löneinflation och flaskhalsproblem på arbetsmarknadenvänder konjunkturuppgången till nedgång och skapar ökad arbetslöshet.Regeringen avser dock enligt propositionen att lämna förslagtill om förändringar i ramarna för lönebildningen. Avsiktsför-klaringar kan dock aldrig ersätta skarpa förslag och en riksdagsmajoritet somär beredd att genomföra dem.Massarbetslösheten och desskostnader bestårArbetslösheten beräknas kosta upp mot 100 miljarderkronor för de offentliga budgetarna. Det är mycket pengaroch det medför i synnerhet förlorad självkänsla för de drygt700 000 personer som enligt SCB är arbetslösa,undersysselsatta eller latent arbetssökande. Föreliggandepropoition saknar både trovärdighet och konkretion i denfråga som är helt avgörande för att trygga den svenskavälfärden, nämligen hur bästa möjliga förutsättningar skapasför ökad sysselsättning och tillväxt, för hur företag ochnäringsliv ska kunna växa och utvecklas.Ett tolfte misslyckandeÅrets budgetproposition har det gemensamt med samtligabudget-, vår-, sysselsättnings- och tillväxtpropositioner somsocialdemokratiska regeringar lagt på bord sedanhösten 1994; de konkreta förslagen sägs komma i nästaproposition. Budgetpropositionen är den tolfte storaproposition som socialdemokratiska regeringar lagt påriksdagens bord sedan valet . propositioner harhelt varit inriktade på budgetsanering oavsett om de kallatssysselsättningsproposition, tillväxtproposition ellerbudgetproposition. Den gemensamma faktorn är atttillväxtfrämjande åtgärder har saknats.Regeringens oförmåga att presentera en offensiv tillväxt- och jobbpolitikhar ett högt pris i form av onödigt hög arbetslöshet och därmed följandekostnader för de arbetslösa och för samhället.Högre statsskuld och långsiktigobalans i statsfinansernaTrots att det sägs gå bättre för , räknar regeringen ibudgetpropositionen med en statsskuld som är 135 miljarderkronor högre än vad som beräknades i vårpropositionen,bara sex månader tidigare.Vidare är det finansiella sparandet i staten, det som styr låne-behovet, negativt : minus . Ett annat mått på denlångsiktiga utvecklingen för statsfinanserna, det underliggande saldot,beräknar regeringen till minus . Statsfinansernabalanserar på slak lina.TABELL 3.1 STATSSKULDENS UTVECKLING ENLIGT 1999 ÅRSVÅRPROPOSITION OCH BUDGETPROPOSITIONEN FÖR ÅR 2000Tabell 3: (Miljarder kronor 1999 20002001 2002 )Statistikpolitik och målsättningar sominte uppfyllsRegeringen medger att man kommer attmisslyckas med sina egna sysselsättningsmål. Det tidigareutställda löftet att halvera den öppna arbetslösheten till 4procent kommer enligt propositionen inte attuppfyllas. Detta löfte mötte redan när det gavs stark kritikeftersom det i sig inte medförde några krav på en ny politiksom skapar förutsättningar för nya reguljära arbetstillfällen.Några sådana åtgärder har heller ännu inte presenterats.Genom att presentera tre alternativa kalkyler förutvecklingen har regeringen nu självblottlagt att det skulle gå att uppnå de uppställda målen ombara strukturreformer på arbetsmarknaden genomfördes.De väldokumenterade strukturproblemen i svensk ekonomi med dåliglönebildning, högt skattetryck, som leder till marginaleffekter, bristandekonkurrens, dåligt fungerande arbetsmarknad och stora brister inomutbildning och skola, existerar dock knappast i regeringens åtgärdsförslag.Det är dessa strukturproblem som leder till både vårdköer och företagsflykt.Det är mycket uppseendeväckande att regeringen inte på allvar tar itu meddessa problem. Den höga tillväxten riskerar därför att bli enparentes i en 30-årig historia av svag tillväxt. fortsätter att ledaskatteligan, men ligger på sjuttonde plats i välfärdsligan.Brister i välfärdenVårdköerna är på många håll fullständigt oacceptabla. Detframgår inte av propositionen hur regeringen tänker sig attåstadkomma en värdig vård och omsorg för alla. behövsbåde nytt kapital och de vårdanställdas kreativitet för att fåordning, framtidstro och entusiasm i vården.