mot · GN02N367 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N367av Wahlén, ()Kvinnor i regionalpolitikenDe främsta hoten mot den regionala balansen och utvecklingen i deutsatta regionerna har varit en negativbefolkningsutveckling, en ensidig näringsstruktur och en vikandesysselsättning, medan de "heta" regionerna har flaskhals- ochträngselproblem. Särskilt oroväckande är att nettoutflyttningen till enbetydande del består av kvinnor och unga välutbildade människor.Regioner där det ena könet är underrepresenterat och där både denförvärvsmässiga och kulturella miljön talar för en fortsatt negativutveckling är döende regioner. Denna utveckling måste vändas.Till att börja med måste mer av jämställdhetsperspektiv genomsyraregional- och glesbygdspolitiken. Medel för en offensiv regionalpolitik måstefördelas mer rättvist mellan könen.Tyvärr är de regionala skillnaderna stora. Regeringen har enförhoppning om att man skall använda sig av tillväxtavtalen för att förbättrasituationen. Men då måste fler kvinnor ges möjlighet att delta itillväxtavtalens utformning. På grund av tillväxtavtalens karaktär med olikaparter, oftast väl etablerade, är mansdominansen fortfarande stor.Vänsterpartiet anser att tillväxtavtalen kan vara ett aktivt redskap ijämställdhetsarbetet men då måste också fler kvinnor ges möjlighet att delta iprocessen. I arbetet med att använda framgångsrika "pilotlän förjämställdhet" och det sjupunktsprogram för jämställd tillväxtpolitik som nubereds deltar gärna Vänsterpartiet.När det gäller de olika företagsstöden varierar utfallet kraftigt. Det ärviktigt att kvinnor får del av de regionala medlen och attjämställdhetspolitiken integreras i det regionalpolitiska fältet. uppfyllsinte de regler helt som föreskriver en viss könsfördelning inom vissa av deregionala företagsstöden. Därför måste arbetet fortsätta och intensifieras föratt nå det uppsatta målet på tilldelning av stöd till kvinnor, inomalla företagsstöd.Fler incitament behövs för länsmyndigheterna att utveckla metoder ochsamverkansformer som stimulerar och lyfter fram kvinnligt företagande.Länsstyrelserna bör redovisa fördelningen av stödet och i de fall demisslyckas med att nå upp till målet, skall de presentera ett åtgärdsprogramför att höja kvinnors andel av företagsstödet.Öka kvinnors delaktighet och medbestämmandeKvinnorepresentationen i statliga myndigheter på regional nivå har ökatmarkant, men i något lägre takt än på den centrala nivån. Skillnadenmellan länen och mellan olika typer av organ är mycket stora. För attkvinnor skall garanteras en rimlig representation i regionalabeslutsgrupper anser att det fyrtioprocentiga målet, vadgäller representation av ett kön, är ett bra mål som måsteuppfyllas. Inte minst erfarenheterna från sammansättningen av de lokalaarbetsförmedlingsnämnderna talar för att regeringen bör ge klaraanvisningar om beslutsorganens könssammansättning. Men det räckerinte med att uppnå en rimlig representation. anser ocksåatt tillväxtavtalens utvecklingsstrategi skall säkra kvinnors rätt till arbeteoch rimliga livsvillkor.Könsuppdelad statistikOm man vill jämföra kvinnors och mäns situation i de regioner som haren stor utflyttning eller låg förvärvsfrekvens stöter man på betydandesvårigheter. Vi är starkt kritiska till att alla departement inte redovisar påvilket sätt mäns och kvinnors levnadsförhållanden skiljer sig åt. En ickekönsuppdelad statistik riskerar att skapa underlag för "könsblinda"politiska förslag som inte tar hänsyn till den inbyggda bristen påjämställdhet mellan män och kvinnor. menar att det ärviktigt att all statistik i regeringens propositioner är könsuppdelad. Vadsom ovan sagts om könsuppdelad statistik bör som sin meningge regeringen till känna.JämställdhetsanalysRegeringen har i ett särskilt beslut gett alla statliga kommittéer i uppdragatt anlägga ett jämställdhetsperspektiv på sitt utredningsarbete.Vänsterpartiet ser positivt på detta beslut. Vi menar dock att regeringen isina egna propositioner mer regelmässigt och på ett tydligare sätt borderedovisa förslagens konsekvenser för jämställdheten. Vad som ovan sagtsangående konsekvensanalyser av regeringens förslag bör somsin mening ge regeringen till känna.JämställdhetsexperterVänsterpartiet har tidigare motionerat om att det skall finnasjämställdhetsexperter på heltid vid varje länsstyrelse. Vi upprepar härvårt krav. har ett antal länsstyrelser minskat sina resurseroch jämställdhetsexperterna arbetar inte längre heltid medjämställdhetsfrågor. Minst ett län har avvecklat tjänsten och köper istället resurser från närliggande länsstyrelse. Det innebär att enjämställdhetsexpert arbetar över flera län. De minskade resurserna tilljämställdhetsexperterna kan inte förklaras av att behovet minskat eller avatt situationen för kvinnorna i länet har förbättrats mätt i andel avregionalpolitiskt stöd eller andel nystartade företag. Det handlar heltenkelt om en nedprioritering av jämställdhetsområdet.Länens jämställdhetsexperter bör ges utökade befogenheter och resursergenom att tilldelas en tillsynsfunktion, analogt med vad som finns inomandra sektorer som räddningstjänst och socialtjänst. innebära att alla företag som får regionalt företagsstöd har enjämställdhetsplan och medverka till att jämställdhetsmärka företag,universitet, kommuner och andra offentliga institutioner i länet. Nationellaoch regionala resurscentrum (NRC, RRC) är en naturlig samarbetspartner förjämställdhetsexperten.NRC och RRC har över hela landet bidragit till att antalet kvinnor somstartat egna företag ökat. Detta har bidragit till en mer jämställd och ökadregional balans. anser att verksamheten bör utvecklas ochgaranteras en egen styrelse och en långsiktig finansiering för att man skallkunna planera och genomföra sina projekt med såväl kortsiktiga somlångsiktiga målsättningar. Vad som ovan sagts om jämställdhetsexperter börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Jämställdhet i gles- och landsbygd"Jämställdheten är sämre på landsbygden än i de stora städerna" (GunnelForsberg, professor i kulturgeografi). För att få en jämnarekönsfördelning på landsbygden både genom att fler unga kvinnor villstanna kvar och genom att fler kvinnor vill flytta dit krävs att ett antalförändringar sker som ger styrka åt denna utveckling.- För att få full effekt av glesbygdpolitiken är en avsektorisering nödvändig,dvs att en samverkan mellan olika serviceområden inom den offentligasektorn, exempelvis socialtjänst, polis, post, försäkringskassa och vård-central, kommer till stånd. Områden där kvinnlig sysselsättning är särskiltmarkant. Det ger möjlighet för den offentliga sektorn att fortfarandeupprätthålla service och därmed sysselsättning trots att befolkningen glesasut.- föreslår ett utbildningsprogram för dialoginriktadeförhållningssätt, som skall bygga vidare på erfarenheterna frånhittillsvarande satsningar såsom 90-talets byapolitik, Kvinnor, Omsorg,Demokrati (KOD), Leader etc. Särskilt ungdomars, invandrares ochkvinnors sätt att driva påverkansarbete skall uppmärksammas.- Kooperativt företagande och mikroföretagande bör få ökaduppmärksamhet eftersom de attraherar kvinnorna och därmed skaparförsörjning för dessa samt tillväxt i lokalsamhället. De sista fördomsfullaresterna angående rådgivning, kreditgivning och regelverk vad gällerkooperativ verksamhet måste försvinna.- Stimulera möjligheten att ta fram lokala servicestrategier i samarbetemellan offentlig verksamhet, byutvecklingsgrupper och näringsliv.- Den småskaliga turistutbildningen är bra, men vi anser att turist- ochbesöksnäringen behöver förstärkas och utvecklas ytterligare. Denna näringhar en stor utvecklingspotential bl.a. inom hotell, pensionat, bed & breakfast, guidning och reseföretag.- finns grunden för ett vändande av utvecklingen. Småkompekar på de kvaliteter som finns i de små kommunerna trots ett tufft 1990-tal:- ett bra förenings- och fritidsutbud tack vare ideellt arbete och närheten tillnaturen,- ett kulturutbud där invånarna själva ofta deltar,- att kommunerna samarbetar med byalag, hembygdsföreningar m.fl.,- en relativt väl fungerande äldreomsorg i små enheter,- att barn och ungdomar oftare finns i ett positivt socialt sammanhang viasläkt, grannar och skola.Dessa positiva möjligheter måste bevaras och kunna erbjudas till flermänniskor. Skapas det bara långsiktiga, uthålliga lösningar, som ocksåöppnar för eget agerande vad gäller arbete och service bör detta inte varanågon utopi. Men då måste också det lokala inflytandet öka. En bygdsinitiativrätt, d.v.s. rätten att beskriva problem och lösningar, bör gällafrågor som rör det lokala samhällets utveckling kring just arbete ochservice. Detta är områden som kvinnor har stor kunskap om ocherfarenhet av.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om länsstyrelsernas fördelning av stöd ochåtgärdsprogram,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillväxtavtalens utvecklingsstrategi för att säkrakvinnors rätt till arbete och rimliga livsvillkor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om könsuppdelad statistik,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhetsanalys,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhetsexperter.Stockholm den 3 oktober 1999Gunilla Wahlén (v)()()()()()()()()()()()()