mot · GM02Bo6 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo6av och ()med anledning av prop. 1998/99:62 Vissa byggfrågor m.m.Byggprodukter ochinomhusmiljöRegeringen har i proposition 1998/99:62, Vissa byggfrågorm m, förslag om lagändringar gällande bl a byggprodukter.Regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:847)om tekniska egenskapskrav för byggnadsverk,m m aktualiserar några viktiga frågor om inomhusmiljö ochhälsa. Såväl den nuvarande lagen som den föreslagnaändringen ger regeringen, eller den myndighet somregeringen bestämmer, rätt att meddela föreskrifter (22 §)bl a i fråga om märkning av byggprodukter som förutsättningför att de skall få släppas ut på marknaden och användas,samt om förbud mot att på marknaden släppa utbyggprodukter som inte uppfyller kravet på lämplighet. Ettsådant väsentligt lämplighetskrav är ett skydd med hänsyntill hygien, hälsa och miljö.EG:s byggproduktdirektiv, till vilket lagförslaget ansluter sig, förutsätter isin tillämpning en konkretisering av de väsentliga kraven. Enligt direktivetkan det behövas klasser för olika prestationsnivåer och krav som är beroendeav skillnader i bl a klimat, tradition och säkerhetsnivå. Nivåer och klasserarbetades emellertid inte in i dokumenten. Som regeringen framhåller ansestillämpningsdokumenten otillräckliga för harmonisering av medlems-ländernas krav.Kontroll av byggprodukter har fått stor aktualitet med anledning av attallergier, särskilt hos barn, har ökat kraftigt i . Oavsett den primäraorsaken till denna ökning, som delvis är förknippad med förändradinomhusmiljö, medför allergierna en ny, ökad känslighet i befolkningen.Föroreningarna i inomhusluften härrör i hög grad från byggmaterial ochandra byggprodukter. Enligt mening brådskar det därföratt få till stånd en effektiv kontroll av byggprodukter. Insatser från staten,kommunerna, andra organisationer och näringslivet behövs samtidigt.För ett framgångsrikt genomförande på såväl svensk som europeisk nivåbehövs s k pre-implementeringsforskning rörande vissa frågor. Viktigaforskningsuppgifter är att visa vilka byggprodukter och miljöfaktorer somutlöser besvär av allergi eller annan överkänslighet samt att utveckla metoderför mätning och klassificering av byggprodukters avgivning avluftföroreningar inomhus. Ett sådant FoU-arbete bör ske i regi och i samarbete med andra berörda forskningsorgan, Boverketoch företrädare för byggbranschen. Särskilt statliga medel för detta böranslås.Regeringen föreslår vidare att en- och tvåbostadshus undantas från denåterkommande obligatoriska funktionskontrollen av ventilationssystem.Regeringen hävdar att en ägare av ett småhus bör ha så stort eget intresse avatt tillse att ventilationen fungerar tillfredsställande, så att det framstårsomonödigt med återkommande kontroll. Vi instämmer med regeringen i att ettfunktionsdugligt ventilationssystem är av stor vikt för att uppnå godluftkvalitet inomhus. Dessutom har ventilationen stor betydelse för atteliminera radon och olägenheter som fukt. Vi anser emellertid inte att denåterkommande ventilationskontrollen av småhus kan tas bort utan att mangör något i stället. Den s k ELIB-undersökningen har visat att inte minstsmåhusen ofta i praktiken har en långt sämre ventilation än vad de utformatsför. Vi har uppmärksammat att bland andra och har påpekat vikten av att det genomförs en aktiv informationskampanjeftersom en- och tvåbostadshusen avses undantas. Vi stöder det förslaget.Detta är dock inte tillräckligt. Det är knappast troligt att informations-kampanjer annat än delvis kan återställa ventilationen i småhusen tillavsedda värden. Ur folkhälso- synvinkel är det enligt vår mening samtidigtnödvändigt med aktiva insatser från regeringens, myndigheternas ochnäringslivets sida för att åstadkomma en effektiv kontroll av byggproduktersavgivning av föroreningar till inomhusluften. Endast genom kombination avökad ventilation och minskning av föroreningsavgivningen kan luftkvaliteninomhus förbättras varaktigt.Vi föreslår att regeringen återkommer till med en plan för hurarbetet med tillämpningsföreskrifterna av EG:s byggproduktdirektiv skallkunna påskyndas med avseende på hygien, hälsa och säkerhet samt hur densvenska tillämpningen av föreskrifterna kan förberedas på bästa sätt. Vidarebör , , och Byggforskningsrådetuppdras att tillsammans genomföra en aktiv informationskampanj omförbättrad ventilation och förbättrade hygienvaror i småhus. bör anslås erforderliga medel för att genomföra den målinriktadeforskning och utveckling som är nödvändig för att mätstandarder och systemför produktmärkning skall kunna genomföras utan tidsspillan.Krav på tillgänglighetRegeringen har i proposition 1998/99:62, Vissa byggfrågorm m, föreslagit ändringar i bestämmelserna om hissar ochandra anordningar i byggnadsverk. Förslaget innebär att dennuvarande definitionen av byggprodukter i lagen (1994:847)om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m m ändrasför att underlätta genomförandet av EG:sbyggproduktdirektiv och andra direktiv som berör hissar mm. Propositionen berör vidare föreskrifter om befintligahissar, ingripande mot eftersatt underhåll av byggnadsverk,undantag från obligatorisk funktionskontroll avventilationssystem, miljödomstolarnas befattning samtreglering av kommuner med utökad förköpsrätt.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1999.Regeringen har valt att i propositionen föreslå att det särskilda avsnittet omändringar i byggnadsverk (13-14 §§) tas bort. "Därmed klargörs att sådanaanordningar omfattas av reglerna om byggprodukter innan de ingår i ettbyggnadsverk. Bestämmelserna om underhåll av sådana anordningar hörsamman med det generella underhållskravet på byggnadsverk." Vi känner enoro för detta beslut, då det negativt skulle kunna påverka möjligheterna förpersoner med funktionshinder. Vi anser att det är fel att hissar inte skallberöras av kraven enligt 2 § första stycket 7 och 8 i BVL. Hissar måsteomfattas av krav på lämplighet för avsett ändamål och om tillgänglighet ochanvändbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga.Lagrådet har föreslagit att om syftet är att även krav på handikappanpassningskall införas för byggprodukter bör en direkt hänvisning till krav enligt 2 §första stycket 8 göras i 4 §. Lagrådet har påvisat oro för risk för vilseledandegenom att i § 22 ta bort hänvisningen till § 4 om lämplighet. Regeringenväljer att sätta likhetstecken mellan uttrycken "lämpliga för avseddanvändning" och "lämplighet för avsett ändamål". Hissar behandlas sombyggprodukter och nämns inte särskilt, vilket är olyckligt. Vi föreslår attockså hissar omfattas av tekniska krav på byggnadsverk.Tillsyns- ochkontrollsystemet enligt PBLIdag finns långtgående planer och arbete kring de produktersom finns ute på marknaden när det gäller miljövänligaalternativ. Materialleverantörerna har hårda krav på sinaprodukter och har varit med om en mycket positivutveckling. De har ett mycket stort materialansvar. De storaproblemen vid storbyggen och som också mest härrörfrån de stora byggbolagen är den tidspress som blir närtidsplanen prioriteras före kvalitet och miljö. Det finns ingenkoppling mellan livstidscykeln på ett hus och en produkt. Ettexempel på att tidsramen är så pressad anses vara debyggkreditiv som råder och som innebär att byggarna intehinner vänta ut cementets torktid. Det spelar då ingen rollhur många miljövänliga produkter man än har. Det storaproblemet är den fukt som byggs in och som inte finnsmedräknad i byggkalkyler. Detta skulle kunna lösas genomändrade byggkreditiv.Den kvalitetsansvarige har att följa att byggdokumenten fullföljts. För småbyggfirmor är det kostsamt och svårt att beställa in ett flertal besiktningsmänför att få en hel bild av byggnaden. Byggherren har ansvaret för byggnadensegenskaper gentemot köpare, brukare och tredje man. Byggnadsnämndernastillsyn skall inriktas på att kontrollera att byggherren tagit sitt ansvar. Förstörre byggfirmor är det lättare att överblicka helheten. Byggentreprenörernaanser att den kvalitetsansvariges roll måste förtydligas. Argumenten för dettaär att genom att byggherren redan betalar en "kvalitetsansvarig" enligt PBL,minskar intresset för att kräva kvalitetssystem från entreprenörer ochkonsulter. Resultatet kan bli att ingen tar ett samlat ansvar förslutresultatet.Den kvalitetsansvarige borde finnas med i hela projektet från projektering tillfärdig produkt. Kraven på certifiering av kvalitetsansvariga skulle då blimera relevanta. Vi anser att nuvarande system enligt PBL för tillsyn ochkontroll i byggandet bör ses över ytterligare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en plan för hur arbetet med tillämpningsföreskrifterna för EG:sbyggproduktdirektiv skall kunna påskyndas med avseende på hygien, hälsaoch säkerhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en aktiv informationskampanj om förbättrad ventilation i småhus,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målinriktad forskning och utveckling, nödvändig för attmätstandarder och system för produktmärkning skall kunna genomföras,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att också hissar måste omfattas av tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nuvarande system för tillsyn och kontroll enligt PBLytterligare bör ses över.Stockholm den 25 mars 1999Ulf ()()