mot · GN02Bo231 · 1999-10-05 00:00:00 — Tungtrafik och störande verksamheter måste dock ibland accepteras om det följeruppställda krav och lokaliseras så att inte bostäder störs.Genom de större städerna transporteras farliga ämnen med lastbil. Center-partiet anser att bättre säkerhet inom detta område behövs. En övergång tillspårbundna transporter av miljöfarliga varor bör utvecklas ytterligare.Trafikplaneringen utgår alltför ofta från bilismens krav. Planeringen avtrafiksystemen bör istället utgå från lösningar som gynnar gående, cyklandeoch kollektivtrafik. Vägar och gator bör generellt utformas så att de blirpraktiska och säkra för gående. Tillgänglighet för funktionshindrade är ensjälvklar utgångspunkt för all planering. Planeringsansvaret ligger påkommunerna men staten kan lyfta fram förebilder.Kollektivtrafiksystemen måste utvecklas och förbättras. Kollektivtrafikenär ofta utformade av män men mestadels nyttjad av kvinnor. Iutformningen av ett framtida kollektivtrafiksystem måste hänsyn tas tillkvinnors behov. Ambitionen bör också vara att alla ska kunna leva med godlivskvalitet utan egen bil.I städer som , , , och har mangjort satsningar på moderna spårvägssystem som gett goda resultat. Eneventuell utveckling av spårväg i innerstadsområden kan vara en framtidautveckling. En utbyggnad av spårvägstrafik med moderna, kapacitetsstarkavagnar skulle kunna kraftigt förbättra kollektivtrafiken i många städer. IGöteborg krävs att spårvägstrafikens kapacitet och bekvämlighet ökar och attStockholms tunnelbanas miljö och driftsäkerhet garanteras för attkollektivtrafiken skall vara ett fullvärdigt alternativ i ett trafiksystem.Busstrafik med etanol eller biogas kan utvecklas mycket mer. Bussar,fjärrtåg och regionaltåg är andra viktiga delar i ett fungerande trafiksystem.Nya tekniska lösningar bör också kunna utvecklas för ett framtidatransportsystem. Staten har här en viktig uppgift att stimulera forskning föratt få fram billigare och miljövänligare kommunikationssystem. Vad somovan anförts om trafik i storstaden bör ges regeringen till känna.1.4 BoendetStadsmiljön måste utvecklas. Långsiktigt ser därför att detär nödvändigt med radikala ombyggnationer av förortsområdena, iområden av förortskaraktär i samband med stadscentrum och inne istadscentrum. Bostadsbristen i de större orterna är stor ochbyggandet av bostäder måste komma igång. Ny bostadsbebyggelse bördock inte ske i grönområden och i parker. Däremot bör kontoriseradeinnerstadsfastigheter på lämpligt sätt åter bostadiseras. Det skapar merlevande stadskärnor och skapar dessutom fler attraktiva boendemiljöer.Redan exploaterade ytor som gamla industritomter, nedlagdahamnområden tomma p-platser osv. är utmärkta platser för ny ochmiljöinriktad bostadsbebyggelse där livskvaliteten sätts främst.Planeringen vid ny- och ombyggnation måste inriktas på hållbar utveckling- ur ekologiskt men också ur socialt, jämställdhets- och ekonomisktperspektiv.Centerpartiet anser att boendet är en del av välfärden. Bra bostad tillrimliga kostnader för alla i hela landet är grunden för en god bostadspolitik.Även familjer med låga inkomster skall kunna ha bra boendestandard. Därförär det viktigt att staten fortsätter att successivt sänka fastighetsskatten somslår hårt mot boendekostnaderna i hela landet men i de större städerna isynnerhet. vill att fler människor har möjlighet att äga sinbostad. Det leder till ökat ansvar både för nuvarande och kommandegenerationer.Bostadspolitiken måste också präglas av valfrihet. Människor skall hamöjligheter att bosätta sig där de själva vill. Detta innebär att bostads-politiken måste utgå från en behovsstyrd byggverksamhet. harvärldens högsta bostadsstandard och världens största bostadsyta per person.Kostnaderna har blivit därefter. Många människor vill utvecklaalternativa boendeformer som inte ryms i dagens boende. Regelverket vadgäller byggande har förenklats, men anser attdet kan behövas ytterligare förenklingar inom området stadsbyggnation föratt skapa bra och billiga bostäder på de boendes villkor. anseratt de boende måste få ett större inflytande över den inre miljön i sambandmed om- och nybyggnation.Genom ett varierat boende skapas en stabilitet i ett bostadsområde. Detbehövs t ex fler bostadsrätter i områden som domineras av hyresrätter.Alternativa förvaltningsformer för hyresrätter bör också stimuleras, bl.a.genom undanröjande av lagar som hindrar ombildning av hyresrätter tillbostadsrätter, så att de boende involveras både i upprustning och underhåll.Detta kan öka tryggheten, sammanhållningen och den sociala omsorgen iområdet. Detta bör ges regeringen till känna.Det bör dessutom vara en självklarhet att det upprättas samråd mellansocialtjänsten, stadsbyggare, ideella organisationer samt politiker för att fååterkommande utbyte av idéer och åtgärdsförslag, inte minst av stads-planekaraktär, som leder till ökad trygghet och trivsel i bostadsområdena.Några konkreta exempel kan vara att ordentlig belysning ordnas på mörkaplatser eller att man undviker långa mörka gångar under vägar osv. Det ärsäkrare med gångbroar än gångtunnlar. Det minskar överfallsrisken.1.4.1 Ekologisk teknikEkologiskt byggande har mest utgjorts av mindre hus ochekobyar. anser att ekologiskt byggande måste gå från detexperimentella stadiet till att införas på bred front i det vanligabyggandet. Även ombyggnader och upprustningar av befintliga hus börkunna genomföras ekologiskt. En målsättning borde vara att de flestabostadsområden som byggs, eller förtätningar som genomförs, byggsmed kretsloppsteknik. Avloppsfrågan har här en central betydelse.Tekniska lösningar måste stimuleras som gör att ett kretsloppsanpassatsystem är genomförbart även i stadsområden. Därför är det viktigt attstaten på olika sätt kan stödja större byggprojekt i ekologisk byggteknik.Det som ovan anförts om ekologisk byggnadsteknik i stadsmiljö bör gesregeringen till känna.1.4.2 BevarandeskyddDet finns byggnader som bör vara aktuella för ettstarkare bevarandeskydd. Ett exempel är det modernistiska iStockholm och i som har viktiga kvaliteter men somsamtidigt också måste rustas upp och förnyas. Det är endast ett fåtalbyggnader och bebyggelseområden från tiden efter andra världskrigetsom är lagskyddade på grund av sitt kulturhistoriska värde. ABC-staden i utanför är ett sådant exempel. Det bördärför göras en inventering av efterkrigstidens bebyggelse för attfå fram en översikt över kulturhistoriskt värdefulla byggnader ochkvarter från . I denna fråga är det nödvändigt att hittaen samverkan mellan intresset att bevara och att utveckla ochmodernisera. är ett föredöme i att bevaragamla miljöer på samma sätt som 1960- och 70 -talens medrivning av gamla arbetarstadsdelar var ett avskräckande exempel. iGöteborg är ett gott exempel på en bevarad och pietetsfullt saneradstadsdel full av liv, mötesplatser och blandade generationer. Vi ärmedvetna om att denna fråga är känslig och gränsdragningsproblemen ärsvåra. är det hög tid att genomföra en inventering då fleraområden redan tidigare varit utsatta för stora ombyggnader som resulterati exempelvis nya fasader, ändrade lägenhetsindelningar och förändradeinteriörer.1.4.3 Om- och nybyggnationForskningen om stadsbyggnation som bedrivits av Byggforskningsrådetoch har varit positiv. Staden och stadsmiljön har setts som ettsammanhang. Allt fler kommuner har insett vikten av en effektivaremarkanvändning och en estetisk utformning i samband mednybyggnation. I stället för en ytmässig utbredning har många tätorterförtätats. Detta är en positiv utveckling som det ställer krav påbra planerade boendemiljöer där hänsyn tas till exempelvis grönområdenoch parker. Det viktiga är att förtätningar sker efter områdets egnaförutsättningar.Natur-, kultur- och miljövärden får inte åsidosättas i utvecklingens namn.Tätortsutvecklingen får inte ske på ett sådant sätt att riksintressen ochfriluftslivet skadas. Stora och sammanhängande grönområden måste i vissafall få ett lagfäst skydd i enlighet med exempelvis naturresurslagen. Enförtätad stadsmiljö ställer också krav på mer konsekventa genomgångar avkommunala översikts- och detaljplaner. Ur folkhälsosynpunkt är det oerhörtviktigt att tillgång till primärvård och social omsorg är med redan från börjani ett områdes planering.Även när det gäller nyproduktion bör man tänka på att få varierandeupplåtelseformer och att bostäderna är lätt anpassningsbara för andraförutsättningar. Befintliga bostadsmiljöer behöver förändras. Staten måstetillsammans med kommunerna, som har huvudansvaret, se till att enomvandling av de så kallade miljonprogramsområdena inleds. Centerpartietanser inte att staten skall detaljreglera någon ombyggnation utan vad somkrävs är att det utarbetas en konkret strategi för ombyggnation. Staten harinte minst ett ansvar att lyfta fram förebilder på ett gott byggande. Detviktiga är att gynna ett varierat byggande, gärna med regional prägel, medolika upplåtelseformer som hyresrätt, bostadsrätt, radhus eller egnahem.Särskilt viktigt är det att områden som helt domineras av hyresrätter får ettökat inslag av bostadsrätter. En inriktning mot billiga smålägenheter som kanbli attraktiva alternativ bör också prioriteras. Ombyggnation inom befintligaområden kan därmed både handla om förtätningar, rivningar ochförändringar av upplåtelseformen. En ombyggnad bör inte heller skestorskaligt utan på och med många olika aktörer.Mångfalden skulle med all säkerhet skapa större positiva variationer.Genom ombyggnad av lokaler och industrifastigheter kan möjligheter tillexperimentboende uppmuntras. Detta kan också resultera i att få in liv iområden som har en ensidig struktur. Nya eller annorlunda boendeformer böruppmuntras, t.ex. generationsboende, enkla kollektivhus, ateljéboende ochboende på båt. Självbyggeri skall uppmuntras. Kommunerna måste få rätt attsjälva bestämma om rätten att sälja kommunala fastighetsbolag. Dessutommåste kommunerna själva få besluta om ombildning till bostadsrätter utan attregeringen lägger hinder i vägen. Det är människorna som själva skall fåvälja om de vill friköpa sina lägenheter eller inte, inte staten ellerkommunen.Möjligheter att använda ekonomiska instrument för att stimulera tillombyggnationer och ett rikare folkliv i förortsområden, i områden medbebyggelse av förortskaraktär och i stadscentrum bör undersökas. Det somovan anförts om om- och nybyggnation bör ges regeringen tillkänna.2 Hemställan2 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den kreativa storstaden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av direktvalda stadsdelsnämnder ochkommundelningar,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny planeringsstrategi,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om trygghet för medborgarna, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samlingslokalernas betydelse i städerna, 76. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om biologisk mångfald, 67. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samlade regler över användandet av strandnäramark i tätorter och tätortsnära områden,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av nationalstadsparker,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barnomsorg och utbildning, 410. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsgivaravgifterna i vissa förortsområden, 311. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en aktualisering av Västerleden som en del avYttre tvärleden i , 512. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om trafik i storstaden, 513. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om undanröjande av lagar som hindrar ombildningav hyresrätter till bostadsrätter,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekologisk byggnadsteknik,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om om- och nybyggnation.Stockholm den 5 oktober 1999Eskil ()()()()()1 Yrkande 2 hänvisat till KU.2 Yrkande 4 hänvisat till JuU.3 Yrkande 10 hänvisat till SfU.4 Yrkande 9 hänvisat till UbU.5 Yrkandena 11 och 12 hänvisade till TU.6 Yrkande 6 hänvisat till MJU.7 Yrkande 5 hänvisat till KrU.