ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Fö329 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö329av , ()Revinge garnisonRevinge garnison består av Södra skånska regementet och Södra skånskabrigaden. På enheterna MekB7 och P2/Fo 14 utbildas ca 500värnpliktiga - de flesta i stridsvagnstjänst, mer än hälften av alla Skåneshemvärnsmän och nästan två tredjedelar av alla medlemmar inomFrivilligrörelsen. Till det kommer verksamheterna inom underhållsrege-mentet (Uhreg S) och på Revingehed. Antalet an-ställda, militär och civil personal, uppgår till ca 350.Lokaliseringen på Revingehed är på många sätt optimal för ettpansarregemente. På Revingehed finns största pansarövningsfält, ca4 500 ha, där utbildning kan bedrivas från grupp (ett stridsfordon) till flerabataljoner (ca 60 stridsfordon per bataljon) samtidigt.Övningsområdet är alltså bästa för stridsvagnsövningar, och dekorta avstånden mellan utbildning, förläggning och övning gör att man kanspara både tid och miljö. Att den utbildning som genomförs på Revingehedär av hög kvalitet vittnar inte minst de internationella uppdragen om. Blandannat har man tjänstgjort för FN i Bosnien.Till det kommer det faktum att Revingehed som sådant är beläget i denmest befolkningstäta regionen i . Det gör inte bara arbetsför-hållandena och restiderna korta för personal och värnpliktiga, utan ger ocksåen stor fördel när det gäller framtidens personalfrågor inom försvaret.Nu diskuteras inom försvaret en personalförsörjningsmodell som går ut påatt militär personal kan tjänstgöra inom försvaret , och där-efter gå vidare till en civil karriär. Det blir med en sådan modell mycketviktigt att det i det område man rotat sig finns tillgång till såvälkvalificeradhögre utbildning som intressanta arbetsuppgifter. Till det ska förstås ocksåläggas att det rent allmänt är lättare att rekrytera personal till en region därockså famljemedlemmarna har goda arbetslivs- och studiemöjligheter.Närheten till den högre utbildningen i bland annat och och endiversifierad arbetsmarknad talar därmed också för Revinge garnison.Det finns därmed såväl militära och miljömässiga som sociala skäl somtalar för Revingehed. Inför de förestående försvarsbesluten är det därför avyttersta vikt att dessa fördelar beaktas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att beakta de militära, miljömässiga och socialafördelarna med Revinge garnison.Stockholm den 5 oktober 1999Morgan ()()()
mot · GN02Fö330 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö330av , (-s)Militär verksamhet i GöteborgsregionenInför det kommande försvarsbeslutet finns många viktiga vägval sommåste träffas. Dessa måste medge att den tradition av folkförankring somdet svenska försvaret bygger på kan bestå, som vårt försvaranpassas till det förändrade säkerhetspolitiska läget.För att bibehålla och befästa kontakterna mellan försvaret och det civilasamhället behövs en militär verksamhet (inkl. värnpliktsutbildningen) medtillräcklig omfattning och kvalité förankrad i regionen och med förutsätt-ningar till täta kontakter mellan den civila och den militära ledningen.Göteborg har unika förutsättningar vad avser marin utbildning och övningsamt goda förutsättningar att försörja och samträna såväl storstadsförbandsom operativa insatsstyrkor.I finns:- största hamnstad.- Isfria hamnar.- näst största stad och en region med 1,5 miljoner invånare.- Ett flertal större hamnar.- En varierande geografi med utomordentliga övningsbetingelser föramfibieförband.Den framtida Försvarsmakten måste inriktas mot att i allt störreutsträckning kunna anpassas till förändrade uppgifter och förhållanden.Göteborgsområdet är en naturlig knutpunkt för såväl skyddet av vårinfrastruktur som hävdandet av vår territoriella integritet i västerhavetoch olika former av stöd till samhället med hänsyn till de omfattandetransporter såväl till sjöss som i luften och på marken som berör området.Den västsvenska regionen utgör en vägvisare mot en framtida regiona-liserad struktur av landet. Det vore utomordentligt olyckligt om utvecklingenav Försvarsmakten i detta läge gick i fel riktning och tappade bortanknytningen till det samhälle som man är satt att stödja och försvara.Mot bakgrund av detta anser vi att det är av största vikt att militärverksamhet, enligt vad i motionen anförts, även fortsättningsvis finns iGöteborgsregionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om framtida militär verksamhet i Göteborgs-regionen.Stockholm den 5 oktober 1999Marianne ()()()
mot · GN02Fö401 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö401av , ()Samhällets skydds- och räddningstjänstfrågorVårt samhälle har utvecklats i en takt som har gjort det alltmer sårbart.För den enskilde medborgaren har det betytt att risken för att drabbas avolyckor är betydligt större än tidigare.Något måste hända om vi skall få en rimlig förutsättning förkommande generationer att klara sig i ett samhälle där människan ärberoende av en allt snabbare teknik.Branden i där många ungdomar dog är ett exempel på hurmänniskor kan bli utsatta för en katastrof som de på sätt och vis själva skapatpå grund av okunskap. Bristen på kunskap fanns i detta fall hos såvälhyresvärd som hyresgäst. Hade man haft kunskap och förståelse för hurviktigt det är med fria utrymningsvägar och med att begränsa lokalenspublikantal skulle denna olycka med all säkerhet inte ha inträffat.Kommunernas räddningstjänster har arbetat medförebyggande åtgärder genom brandsyn, utbildning och information tillföretag, skola och allmänhet. Resurserna är emellertid begränsade och detgör det omöjligt för räddningstjänsten att nå ut med denna mycket viktigasamhällsinformation till alla i en kommun.En möjlighet att förbättra medborgarnas kunskaper skulle varaom man i skolans utbildningsplan hade en obligatorisk del som syftar till attöka riskmedvetandet och som ger kunskap om hur man kan undvika olyckor.För att uppnå detta bör det ställas krav på specialutbildning av lärare.Utbildningen bör ligga i kursplanen på och ges som special-utbildning för de lärare som undervisar i dag.Eleverna bör få utbildning under hela sin skoltid där utbildningsplanenskall anpassas till åldersgruppen. Framtidens barn (elever) kommer då att blimer riskmedvetna och uppmärksammade på samhällets olika förebyggandeåtgärder.Med ovan nämnda undervisning i skolan kommer brand och skadegörelse ikommunerna att kunna minska. Om skolan förbättrade sin utbildning inomdetta ämnesområde skulle dessutom resurser kunna frigöras hos rädd-ningstjänsten och polisen. Dessa frigjorda resurser skulle då kunna användastill bättre förebyggande brandskydd och skadeförebyggande åtgärder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av utbildning i samhällets skydds- ochräddningstjänstfrågor.Stockholm den 27 september 1999Henrik ()
mot · GN02Fö502 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö502av , ()Försvarets provnings- och testverksamhetVid skjutfält i finns ett stort kunnandesamlat om testning och provning av ammunition, krutsorteroch artilleri. Det är kompetens som byggts upp under ettsekel av vapen- och ammunitionstillverkning vid Celsiusolika Karlskogaenheter. Avancerad utrustning finns för attklara det mesta inom provning och testning.Försvaret står inför en omfattande neddragning av fredsförband,krigsorganisation och dessvärre även materielbeställningar. Starka argumenttalar för att försvaret behöver samordna sin egen provnings- ochtestverksamhet. Det bör vara naturligt att utnyttja det kunnande, denutrustning och det område som finns vid Test Center. Det skulle spararesurser och ge ett bättre nyttjande av området. Regeringen bör därför ges iuppdrag att verka för en samordning av delar av försvarsmaktens provnings-och testverksamhet till Test Center.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordning av försvarsmaktens provnings- ochtestverksamhet.Stockholm den 5 oktober 1999Ola ()
mot · GN02Fö503 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö503av , ()testcenterBofors Test Center, som etablerades , tillkom föratt prova vapen och ammunition vid nuvarande olikaKarlskogaenheter. Testcentret bedöms också kunna spela enviktig roll för provningsverksamhet i den civila verksamhet,som byggs upp i t ex IUC i Karlskoga.Det har byggts upp en bred kompetens på centret, som också har enmycket avancerad teknisk utrustning. sker test av vapen i allthögre grad genom simulationer i avancerade datorer. Detta betyder attmiljökonflikterna i samband med testverksamheten minskar.Det sker i viss utsträckning dubbelarbete när vapen och ammunition testassåväl på FMV:s anläggningar som på . Inom försvaretstuderas förutsättningarna för ökad samordning av denprovverksamhet, som sker inom FMV. I detta sammanhang bör förutsätt-ningarna att utnyttja det kunnande, de ytor och den utrustning, som finns påBofors Test Center beaktas.Genom att verksamheten vid Test Center kan bedrivas på andratider än vid traditionella skjutfält, som Försvarsmakten disponerar har mankunnat undvika de stora konflikter med friluftslivet, som skjutfälten annarsger. Bland annat pågår testverksamhet i mycket begränsad omfattning underkvällar, och semestertider. Den ökade användningen av simulatorerminskar också konflikterna med allmänheten.Jag menar att det finns skäl att verka för att delar av Försvarsmaktenstestverksamhet samordnas med den verksamhet, som finns vid TestCenter så att befintliga investeringar utnyttjas optimalt. Miljöhänsyn måstesamtidigt vägas in.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Test Center.Stockholm den 5 oktober 1999Helena ()
mot · GN02Fö601 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö601av , ()till marinenI tider då försvaret hårdbantas blir det alltmer absurt attSveriges kuster dubbelbevakas - dels med grå båtar frånmarinen, dels med blå båtar från . Dels medmarinens radarspaning och dels med kustbevakningens.Nu om någonsin är det hög tid att lägga in undermarinen. Ingen skulle exempelvis drömma om motsvarande dubbelbe-vakning av luftrummet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överförande till marinen.Stockholm den 5 oktober 1999Bertil ()
mot · GN02Fö702 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö702av , ()Uppbyggnad av katastroffondI nästan alla typer av försäkringar finns det ett finstilt avsnittdär försäkringsbolaget undantar sig allt ansvar vid s.k. forcemajeure, dvs. vid krig, revolutioner, naturkatastrofer,vulkanutbrott, jordbävningar, översvämningar och liknandehändelser. tycks det som om "naturkatastrofer"blir allt vanligare. Några exempel från senare tid är storaöversvämningar i Norrlandsälvarna med några årsmellanrum och i , svåra rasskred iTuve och i och långvariga strömavbrott vid svårasnöoväder i , och . Detsenaste exemplet är den omfattande skogsbranden i Tyrestanationalpark . I det senare fallet drabbadesinga enskilda, vilket annars är vanligt.Eftersom det är nästintill omöjligt för den enskilde att försäkra sig mot denhär typen av händelser så har det ofta blivit så att staten i slutänden fått gåinoch hjälpa de drabbade. Men det har inte varit självklart alla gånger och dethar ofta varit förenat med ett visst godtycke. Vi tror att de allra flestaskullekänna en större trygghet om de visste att det fanns en fond, med rejälaresurser, som på ett självklart och snabbt sätt kunde gå in med ekonomiskundsättning vid den här typen av svåra och oförutsägbara katastrofer där ingaenskilda, företag eller myndigheter kan läggas till last. Därför villvi föreslå att en fond byggs upp med ett kapital om 400-500 miljoner kronor.Fonden kan med fördel vara i ÖCB:s ()regi eftersom den är den naturliga hanteraren av den här typen av händelser.En del av fondens medel bör också kunna disponeras i förebyggande syfte.Finansieringen av uppbyggnaden kan ske över en längre tidsperiod. En delkanske kan tas från det militära materielkontot, en del kanskeförsäkringsbolagen kan bidra med eller så kan man tänka sig en finansieringdirekt ur produktionen eller av skattemedel.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en katastroffond.Stockholm den 29 september 1999Stig ()()()()()()()
mot · GN02Fö703 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö703av , ()Farligt godsVarje dag transporteras stora mängder gods i . Det ärmestadels enkla godsslag, helt ofarliga och utankomplikationer. Men många transporter som sker itättbebyggda områden är bärare av farligt gods. Även om detfinns regler för hur dessa transporter skall utföras uppleverräddningstjänsten och andra ansvariga för samhälletssäkerhet stor oro inför konsekvenserna av eventuellaolyckor.Regeringen och statliga verk har tillsammans det totala ansvaret förövervakning och kontroll när det gäller transporter av farligt gods. Det ärviktigt att rollfördelningen är tydlig och att departementen har den kompe-tens som krävs. Kunskapen om transporterna inom respektive verk ochdepartement är säkert stor. Lika viktigt är det att det samlade regelverket förtransporter av farligt gods är konsekvent och tydligt.Eftersom inte har ett departement eller statligt verk med ett samlatansvar inom området bör en rapport tas fram som visar hur det totala an-svaret nu är fördelat mellan olika departement och myndigheter. Det måstefinnas en tydlighet i relation till de näringar som berörs om vart man skavända sig vid behov av rådgivning och konsultationer. Medborgarna måstekänna en trygghet i att insatserna vid en eventuell incident sker på ett adekvatsätt.Därtill måste arbetet med samordning omkring transporter av farligt godsöver hela Europeiska unionen påskyndas. bör därför påbörja ochdriva frågor som kommer att förstärka möjligheten till säkra transporter avfarligt gods.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om transporter av farligt gods,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett samlat dokument över regelverkoch ansvar när det gäller transporter av farligt gods.3.Stockholm den 3 oktober 1999Kenneth ()
mot · GN02Fö704 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö704av , ()Transporter av farligt gods i StockholmStockholm har utmärkta hamnar men det finns två storamiljöproblem direkt kopplade till hamnverksamheten. Detena är den påverkan som lastbilstrafiken från hamnarna harpå trafiksituation. Det andra är de stora riskersom är förknippade med lossning och vidaretransport avfarligt gods genom . Vid flera tillfällenunder 90-talet har det inträffat katastroftillbud i dessa typer av transporter inblandade. Konsekvensernaav en tankbilsolycka med efterföljande explosion i centralaStockholm vågar man knappt tänka på. I ett värsta scenariokan en sådan olycka resultera i hundratals, kanske tusentalsdöda och skadade, förstörda byggnader och giftläckage tilldricksvattentäkter. Varför ska vi vänta tills något riktigtallvarligt inträffar när det finns bra alternativatransportvägar?På ostkusten finns flera andra hamnar som skulle kunna avlastaStockholms innerstadstrafik och öka säkerheten. Tankfartyg lastade medflygbränsle till kan till exempel i stället gå in i Mälarenföratt lossa och vidaretransportera bränslet på . Hamnarna iOxelösund och har också tillgång till ett bra vägnät i mindrebefolkningstäta områden där dessa typer av farliga godstransporter kangenomföras med högre säkerhet.Styr om tank- och lastfartyg lastade med farligt gods till hamnar därbefolkningskoncentrationen är betydligt lägre och där det är möjligt att lastaom direkt till järnväg eller där vägnätet har bättre kapacitet. Fördelarna ärflera med en sådan lösning: miljöbelastningen i den redan hårt ansträngdaStockholmsregionen minskar, framkomligheten och trafiksäkerheten ökaroch transporter av farligt gods minskar i befolkningstäta områden.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regler för vidaretransporter av farligt gods.Stockholm den 2 oktober 1999Karin ()
mot · GN02Fö802 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö802av , ()arbetsuppgifterSäkerhetsarbete kräver systematik och helhetssyn. Inomvissa samhällssektorer - exempelvis trafiksektorn - har mangenom målstyrning och tydliggörande av ansvar påmyndighetsnivå nått förhållandevis långt i detta avseende.Inom andra områden förhindras en fokusering av arbetet ochett bättre utnyttjande av resurserna genom en onödigsplittring av lagstiftning och myndighetsansvar; ofta medhistoriens vingslag som enda argument.Ett sådant område utgörs av lagstiftningarna om räddningstjänst, transportav farligt gods och allvarliga kemikalieolyckor respektive om brandfarligaoch explosiva varor. Här har huvudansvar i förhållande tillde tre förstnämnda och för den sistnämnda. Dettaskapar onödigt dubbelarbete och förhindrar en effektiv målstyrning.Exempelvis utgörs huvuddelen av mängden farligt gods som transporteras avbrandfarliga vätskor. Det huvudsakliga tillsynsansvaret för flera av lag-stiftningarna på lokal nivå utövas av den kommunala räddningsnämnden,som alltså ska kommunicera med två centrala myndigheter inom sammaområde. Motsvarande förhållande gäller för näringslivets myndighets-kontakter. Det finns alltså starka skäl för att skapa ett mer sammanhålletansvar på central myndighetsnivå inom det aktuella området.Ett antal utredningar har tagit upp frågan omen överföring av arbetsuppgifter till , bl.a. (SOU 1983:77) och (Ds Fö 1984:2). I Hot- och (SOU 1995:19)föreslås som ett alternativ en överföring och uppdelning av inspektionensverksamhet mellan och . I (SOU 1998:59) togs aldrig frågan upp, utan den kringgicksmed en oklar argumentation.I samband med den stundande översynen av räddningstjänstlagstiftningenfinns starka skäl att på nytt överväga frågan om att överföra uppgifter frånSprängämnesinspektionen till Räddningsverket.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överföring av uppgifter från Sprängämnes-inspektionen till Räddningsverket.Stockholm den 5 oktober 1999Torgny ()()()()()
mot · GN02Fö803 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö803av , ()RadiokommunikationI slutet av 1998 överlämnades utredningen tryggareSverige (SOU 1998:143) till näringsminister . Utredningsmannen tillsattes avregeringen och av direktiven (dir. 1997:92)framgår att utredningen skulle utreda de ekonomiskaförutsättningarna och konsekvenserna av ett gemensamtradiosystem för polisväsendet, den kommunalaräddningstjänsten samt hälso- och sjukvården.Utredningen tillsattes som ett resultat av den rapport som Rikspolis-styrelsen redovisade för regeringen. Rapporten för public safety redovisade vilka krav som borde ställas påett gemensamt radiosystem och var en följd av ett uppdrag från regeringenefter det arbete som (Komrads) genomförtoch som i sin tur redovisades till regeringen under 1995.Det svenska medlemskapet i Schengen ställer krav på en fungerandekommunikation mellan medlemsländerna. Parterna skall arbeta för att införastandardiserade och kompatibla kommunikationssystem.Behoven av en fungerande och samordnad radiokommunikation blir alltstörre i takt med att den analoga utrustning som används blir alltmerålderstigen. Det blir också allt svårare att hitta nödvändiga reservdelar tillden utrustning som används av bland andra polismyndigheterna.Kombinationen av en gammal utrustning och de möjligheter som ny teknikger leder till att behovet av en snabb uppgradering av kommunikations-utrustning för bland andra polis och den kommunala räddningstjänsten ärstort. Frågan har utretts och det är dags att åtgärdervidtas för att dra så stor nytta som möjligt av gemensam teknik. Risken ärannars stor att en rad myndigheter bygger egna system som inte förmårkommunicera med varandra, varvid många av de problem som dagensanaloga system för med sig kvarstår. Ett öppet digitalt system för sambrukadradiokommunikation inom "public safety" borde därför byggas.TETRA och GSM är två system som bägge vunnit det europeiskastandardiseringsorganets godkännande. I SOU 1998:143 rekommenderas attett nationellt system byggs med TETRA som standard. Detta skulle ocksåvara i linje med de rekommendationer som i övrigt lämnats av europeiskaorgan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om radiokommunikation.Stockholm den 5 oktober 1999Gunnar ()
mot · GN02Ju201 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju201av , ()DNA inom forensisk verksamhet i SverigeMolekylärgenetiska analyser (DNA-analyser) har kommit attspela en allt större roll inom forensisk verksamhet undersenare år. Allt talar för att betydelsen av sådana analyserkommer att bli större i framtiden.I utförs DNA-analyser med forensisk inriktning inomRättsmedicinalverket (rättsgenetiska avdelningen i och Riks-polisstyrelsen ().Rättsgenetiska undersökningar vid faderskapsutredningar har varit föremålför utredningar inom dels (1976 och 1986), delsRättsmedicinalverket (1995). I samband med den utredning som gjordes1986 påpekades vissa fördelar med att koncentrera alla DNA-analyser medforensisk inriktning till ett nationellt laboratorium. Någon sådancentralisering kom aldrig till stånd men skälen för en centralisering kvarståroförändrade eller har snarare förstärkts. Här nedan vill vi peka på fördelarnamed en sammanhållen forensisk genetisk verksamhet i landet.I stort sett samma analysmetoder används inom olika delar av forensiskgenetisk verksamhet, d.v.s. typer av DNA-analyser. DNA-analysverksam-heten blir även efter en sammanslagning totalt sett inte särskilt omfattande.En sammanslagning leder därför inte till en så stor enhet att den inte kanhållas samman. Vissa typer av undersökningar är sällsynta och bör därförkoncentreras till en enhet av kvalitetsskäl. Analysverksamheten blirsuccessivt alltmer automatiserad, vilket innebär ekonomiska fördelar vadgäller såväl drift som investeringar.Analyskompetensen i landet är samlad på relativt få händer. Ensammanhållen verksamhet skulle därför ge en kompetensmässigt sett störrekritisk massa, vilket är av stor betydelse inte minst för forskning ochutveckling.För att ge forskning och utveckling styrka vad gäller rekrytering ochutbildning av kompetent personal bör verksamheten vara lokalmässigt ochfunktionellt knuten till ett universitet (jfr rättsgenetiska avdelningensknytning till ).Visserligen leder en sammanslagning av all forensisk DNA-analys-verksamhet till en monopolsituation i landet men det finns konkurrerandeenheter i andra länder såväl i , som . Det är därför av storbetydelse att blir starkt inom detta område.Till slut bör påpekas att analys- och utredningsverksamheter måste varaorganisatoriskt och därmed också ansvarsmässigt åtskilda. Detta för attstyrka objektiviteten i bägge verksamheterna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att centralisera DNA-analyser inom forensiskverksamhet i Sverige.Stockholm den 20 september 1999Maud ()()