ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Kr255 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr255av , ()Ledningen för har beslutat om lokalisering av ledningen för Statenssjöhistoriska museer till . Bland motiven förlokaliseringbeslutet anfördes såväl kultur- som regionalpolitiska skäl.Beslutet har sedan följts upp av en organisationskommitté somkonstaterat att det finns förutsättningar att placera ledningen förSjöhistoriska museerna i Karlskrona.Under hösten 1998 gav regeringen också SSHM i uppdrag att analysera enrad frågor i anslutning till riksdagsbeslutet om en flytt. I åretsbudgetproposi-tion konstaterar regeringen själv:"har uttryckt att det är viktigt att öka dengeografiska spridningen av museala ansvarsfunktioner och regeringen avseratt fortsatt uppmärksamma möjligheter till decentralisering. "Desto mera anmärkningsvärt blir då regeringens ställningstagande att intefullfölja det riksdagsbeslut om flyttning av museiledningen till Karlskronasom togs och också bekräftades i samband med budgetbe-handlingen , då kulturutskottet underströk vikten av att ärendetskulle beredas skyndsamt.Det sakläge som låg till grund för riksdagsbeslutet har inte förändratssedan fattade sitt beslut om flyttning. Möjligen kan man säga attmotiven för har stärkts ytterligare genom det faktum att "Örlogs-staden " förts upp på världsarvslista.Vi anser att inte bör godta den bedömning som regeringen redo-visat i budgetpropositionen och som innebär att regeringen struntar i riks-dagens tidigare beslut. Beslutet om att flytta ledningen för de Sjöhistoriskamuseerna bör stå fast.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av ledningen för till Karlskrona.Stockholm den 1 oktober 1999Jan ()()()
mot · GN02Kr258 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr258av Flyborg, ()Nationellt forsknings- och utställningscentrumFörslag om ett emigranternas hus i har funnits . År1994 ingavs även en motion till medförslag och beskrivning om detta. har alltid haft en betydandeinvandring. Detta bör dokumenteras och varje nationalitet bör få skrivasin historia. Varje emigrant blir ju vid resans mål en immigrant. Sverigeoch då inte minst gjorde stora insatser för andra världskrigetsoffer. Även den insatsen borde få utrymme i det offentliga rummet ochgenom permanent utställning visa hur agerade och gav hjälp tillkrigets offer.Utrymme finns för utställningar om vad emigrationen har betytt förSverige och möjlighet för intresserad allmänhet att bedriva forskning för attsöka emigrerade anhöriga, dvs söka sina rötter. Intressanta föremål skallkunna tas emot och bevaras för kommande generationers kunskap ochhistoria.Tullhuset i , färdigställt , är den byggnad som skulle passabra för ovan beskrivna verksamheter. Läget är centralt, utrymmena till-räckliga och kommunen äger samt förvaltar fastigheten. Regeringen bör få iuppdrag att förelägga ett förslag till nationellt forsknings- ochutställningscentrum i i hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ett forsknings- ochutställningscentrum i , enligt vad i motionen anförts.Stockholm den 4 oktober 1999Eva Flyborg (fp)()
mot · GN02Kr260 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr260av Bjälkebring, ()Nordiskt centrum för kvinnors konstnärliga skapandeEtt nordiskt centrum för kvinnors konstnärliga arbete och skapandeskulle ge kvinnor förebilder för sin egen identifikation i det verkligalivet. Ett centrum för kvinnors konstnärliga skapande skulle därför varaen välbehövlig kraft i det nordiska jämställdhetsarbetet. Det finns ett ökatbehov hos kvinnor och män att förstå sig själva, att söka sina rötter isociala och kulturella miljöer. Det finns därför ett behov av ett centrumsom tar på sig uppgiften att insamla och systematisktbehandla och bearbeta föremål och information om kvinnors situation iNorden.Lika väl som vi behöver centra på andra områden, behövs detkulturpolitiska centra med ett ansvar för kvinnofrågor som ett nav isträvandena att forma ett mer jämlikt samhälle. Det räcker inte medkvotering. Män och kvinnor måste gemensamt sträva efter jämställdhetmellan könen även med konstarterna som drivkraft. Det kan ett Nordisktcentrum för kvinnors konstnärliga skapande göra.Museum , kvinnokonstcentrum i , invigdes avkulturminister . Museet hade då vuxit framunder en tioårsperiod från utredningsuppdraget , via ett treårigt projekt,till inflyttningen i det nya 1995. Museet har hittillsfinansierats med kommunala medel, medel från läns landstingoch i samt Stiftelsen stöds också av en aktiv vänförening med ca 250 medlemmar. knyts efter hand sakkunniga och intressenter på samtliga nivåer:lokalt, regionalt, nationellt och internationellt.Museum är det enda i somuttalat arbetar med och för kvinnliga konstnärer. Två kvinnomuseer medkulturhistorisk utgångspunkt finns i och Kongsvinger. Utanför Nordenfinns tre konstmuseer med kvinnoprofilering, nämligen Frauenmuseum iBonn, Union Feminine Artistique et Culturelle-Salons Internationaux iBryssel och i vision är att utveckla- ett nordiskt centrum för kvinnors konstnärliga skapande- en faktasamling och pedagogisk resurs- ett besöksmål och inspirationskälla på nationell och internationell nivå- en förebild för museer och andra aktörer inom konstområdet i arbetetmed jämställdhetsfrågor genom att sätta kvinnliga konstnärer och derasverksamhet i fokus.Projektet är indelat i delprojekt som alla syftar till att utveckla, breddaoch fördjupa nuvarande verksamhet. Projektet med sina olika delprojektskall ses som länkar i en kedja. Varje del tillför museet nya kunskaperoch erfarenheter. Nya samarbetspartner och stödjepunkter knyts tillverksamheten. Museets nätverk breddas och fördjupas. Efter hand somde olika delprojekten genomförs läggs den grund från vilket ett framtida,nordiskt kvinnokonstmuseum kan byggas upp. Ambitionen från MuseumAnna är att bli ett nationellt och nordiskt centrum förkvinnors konstnärliga skapande, där även ett statligt och nordiskt stöd ärnödvändigt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett nordiskt centrum för kvinnors konstnärligaskapande.Stockholm den 4 oktober 1999Charlotta L Bjälkebring (v)
mot · GN02Kr263 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr263av , ()Översyn av tillkom och är inordnat under Kultur-departementet. Det tillkom som en direkt följd av den debatt som varlivlig om våld i videofilmer och hur det kan påverkabarn och unga. Rådets uppgift är:- att samordna myndigheters åtgärder mot skadliga våldsskildringar irörliga bilder- att stödja organisationer och grupper som engagerar sig i frågorna- att följa och sprida forskning inom området- att följa marknadsutvecklingen och förmedla kunskap ommedieutbudet- att verka för ökad mediekunskap i skolan- att ta initiativ till projekt att bekämpa otillåtna våldsskildringar samt- att utvärdera samhällets insatser.Rådet har publicerat ett antal skrifter, ordnat seminarierm m och ger också regelbundet ut en tidning, Flödet, med aktuellinformation både från svensk och internationell front.Förra året utarbetades en rapport om rådets verksamhet på eget initiativfrån rådet. Denna tillställdes kulturministern . I rapportenbegärs en översyn av kommittéformens lämplighet för de verksamheter somutkristalliserats som rådets primära. Man efterlyser också en översyn avdirektiven eftersom vissa delar anses föråldrade och andra växt iangelägenhetsgrad. Slutligen anser man att rådets sammansättning bör ingåsom en del i översynen.Utbudet av våldsskildringar, inte minst med pornografiska inslag, direkttill hemmen har ökat i omfattning sedan alltfler fått tillgång till kabel- ochsatellitsändningar. Public service-kanalerna har färre våldsinslag än övrigakanaler och har minskat antalet . Ändå anser många att våldetäven i dessa kanaler, som nås av alla, är för utbrett och att de åtgärder somvidtagits för att minska det inte är tillräckliga.Det är fortfarande lätt för minderåriga att komma över videofilmer med enåldersgräns på 15 eller 18 år.Vi anser med hänvisning till hur den samlade bilden ser ut att det finns allanledning att genomföra den översyn av Våldsskildringsrådetsverksamhet som rådet självt begärt. I samband med översynen bör övervägashur organisation och sammansättning på bästa sätt kan medverka till att gerådet större möjligheter att påverka utvecklingen i rätt riktning. Rådetsverksamhet behöver också bli mer känd bland allmänheten för att det på ettbättre sätt skall kunna stödja enskilda, organisationer och grupper somengagerar sig i dessa frågor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av verksamhet.Stockholm den 4 oktober 1999Inger ()()
mot · GN02Kr265 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr265av , ()Tillgänglighet till nordisk TV i SverigeTrots en hårdnande konkurrens om TV-tittandet och radiolyssnandetbehåller de svenska public service-kanalerna ett starkt grepp om tittareoch lyssnare.Även om public service-kanalerna utsatts för kritik om att deanpassat sig till de kommersiella kanalernas utbud kan man dock fortfarandekonstatera att det dels alltjämt är en stor skillnad mellan utbudet, dels attdetfinns ett folkligt intresse i public service-utbudet.Detta är värdefullt och glädjande för alla dem som inser att kommersiellamedieföretag inte tillfredsställer alla de behov som finns på en litenmediemarknad som den svenska.Som motvikt till lekprogram och tolv olika likalydande såpoperor behövsdet mer, inte mindre kvalitets-TV.Det handlar då om att tillförsäkra sändning inte bara av kommersiellakanaler utan också av exempelvis nordiska public service-kanaler.Detta skulle inte bara öka utbudet av kvalitets-TV. Det skulle ocksåinnebära ett kraftfullt steg framåt för nordisk integration och ökadinternationell förståelse/kunskap.Därutöver skulle det i någon mån underlätta ytterligare rörlighet övergränserna om de som flyttar har kontinuerlig tillgång till information frånhemlandet.För dem som har sin bakgrund i något annat nordiskt land och redan ärbosatta i förbättras möjligheterna att behålla kontakten med det landdär man har sina rötter.Starka skäl talar alltså för en sändning av nordiska TV-kanaler i detsvenska TV-nätet.Riksdagen har vid tidigare beredning påtalat att regeringen bereder fråganefter betänkandet "i kabelnät" (SOU 1997:68).Likaså påtalade vid senaste behandlingen att det då pågickdiskussioner mellan public service-företagen och om att öppnasändningar för ägare av paraboler, avkodningsutrustning och programkort.Detta sammantaget riskerar innebära att det nordiska programutbudetriskerar att i bästa fall vara tillgängligt för en litendelav TV-publiken.Ambitionen borde vara högre och innefatta en strategi för att merparten avsvenska folket borde kunna se nordiska public service-kanaler.Eftersom utvecklingen på TV-området går snabbt finns det all anledningför regeringen att snart återkomma till med besked om hur nordiskTV ska kunna göras tillgänglig för en stor del av den svenska befolkningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillgängligheten till nordiska public service-kanaler.Stockholm den 24 september 1999Martin ()
mot · GN02Kr266 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr266av , ()för bildande konstDe bildande konsterna bidrar i minst lika hög grad som litteraturen tillvår kulturs utveckling. Ett pris för bildande konst skulle sannolikt välstämma överens med intentioner, och de bildandekonsternas utveckling skulle stärkas med ett sådant pris.Om det kommande invigning kunde kombineras med ennationalinsamling till ett för bildande konst skulle Nobelprisensställning ytterligare stärkas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett för bildande konst.Stockholm den 4 oktober 1999Bertil ()Gotab, 1999
mot · GN02Kr267 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr267av , ()Icke-statliga kulturlokalerStödet till icke-statliga kulturlokaler utgår enligt förordning 1990:573 tillny- och ombyggnad av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhörnågon annan är staten. Beslut om bidrag fattas av Boverketssamlingslokaldelegation, efter samråd med Statens kulturråd.Stödet till icke-statliga kulturlokaler har haft mycket stor betydelse, iblandavgörande betydelse, för utveckling av regionala museer.Behovet av fortsatt stöd är stort. Införande av smartare energisystem ochkretsloppsanpassning av de icke-statliga kulturlokalerna är bara i sin linda.Som konstateras i budgetpropositionen inkom till 45stycken ansökningar avseende . Länsmuseernaredovisade 1996 ett behov av investeringar motsvarande dryga 500 miljonerkronor. Stödet har tidigare legat på , men räknatsner till 10 miljoner kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betydelsen av stöd till icke-statliga kulturlokaler.Stockholm den 5 oktober 1999Ewa ()
mot · GN02Kr268 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr268av , ()Filmverksamhet för barn och ungdomStatliga myndigheter spelar en stor roll som stödjare av och garant för enmängd olika verksamheter - inte minst på kulturområdet. Det är bra. Vibehöver ett levande kulturliv i hela och vi behöver ett kulturlivsom inte bara följer med i de kommersiella trenderna. Det får dock intevara så att den statliga myndigheten går in och ersätter andra icke-kommersiella och ideella alternativ.På filmpolitikens område har börjat att initiera en egen verk-samhet för barn - Knattebio i klubbform. har man dragit ner påanslagen för Unga Örnars, Folkets hus och Våra gårdars barn- ochfilmverksamhet. På det sättet har minskat på möjligheterna förfolkrörelserna att vara kulturspridare och kulturbärare, och gynnar i stället enegen verksamhet.Vi kan inte se att det är förenligt med en statlig myndighets uppgift attagera på det sättet. Självklart bör man inte satsa på en egen verksamhet närdet finns folkrörelser som lika gärna kan driva verksamheten. Om det ändåska finnas en statlig barn- och ungdomsfilmverksamhet ska den inte utförasav samma myndighet som tilldelar pengar till annan barn- och ungdoms-filmverksamhet. Där föreligger en risk i att det kan uppstå misstankar om vill gynna sin egen verksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkrörelsernas möjlighet att bedriva film-verksamhet.Stockholm den 30 september 1999Monica ()()
mot · GN02Kr269 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr269av , ()Bättre länsresurser inom TelevisionI vår tid, när informationen sköljer över oss i allt större och tätare vågor,är det allt viktigare att synas och höras för att erövra en plats i detallmänna medvetandet. För samhällsdebatten spelar massmedierna en alltviktigare roll.Mediesituationen i kännetecknas av att det endast finnsett fåtal dagliga tidningar. En ägare dominerar dagstidningsmarknaden ilänet. finns ingen dagstidning som speglar vad som händer och skeri hela länet och dess 11 kommuner.Den viktigaste sammanhållande medielänken för hela är enväl fungerande lokalradio, . Därtill finnsregionala TV-sändningar genom och TV 4Bergslagen. Såväl , som Bergslagenförser även sina respektive rikskanaler med bl a nyhetsinslag och programfrån respektive verksamhetsområde.Dessvärre har sämst lokal förankring i Västmanland.SVT:s Tvärsnytt-område omfattar , och län.Västmanlands län motsvarar en tredjedel av verksamhetsområde,men länets andel av verksamhet motsvarar på intet sätt länetsstorlek.Större delen av de nyhetsinslag som sänds i (och därmed irikskanalerna) berör i första hand län och i andra hand Värmlandslän. Nyhetsinslagen från är få, och i de flesta fall handlar detom uppföljningar av nyheter som redan publicerats i någon av länetstidningar eller i Radio Västmanland.Samma proportioner gäller även för regionalaprogramverksamhet. Flertalet regionala program är producerade i Örebroeller i , medan mycket få program produceras i ochVästmanland.Ytterst är detta en spegling av den ojämlika fördelningen av SverigesTelevisions resurser inom Tvärsnytt-området. Huvuddelen av SVT:s resursergår i första hand till och i andra hand till . De resurser somfinns i och är små och alltför knappt tilltagna för att fåtill stånd en väl fungerande nyhetsbevakning och programproduktion.Sveriges Television pekar själv på att uppdraget som public service-företagbl a innebär att folket genom TV-avgiften betalar för att ett radio- eller TV-bolag ska rapportera om vad som händer i landet. Oberoende, självständigtoch helt utan kommersiella, politiska eller andra intressen.Vi anser mot denna bakgrund att det är av väsentlig betydelse att SverigesTelevision förstärker sina resurser i så att västmanlänningarnas röstbättre blir hörd i såväl samhällsdebatten som i programproduktionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förstärkning av resurserinom Tvärsnyttområdet.Stockholm den 1 oktober 1999Margareta ()()()()
mot · GN02Kr270 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr270av , ()Statens uppgifter på etermedieområdetTidigare har staten varit den stora monopolisten inom etermedia genomatt vara den enda aktören som haft tillstånd att sända radio och TV iSverige. Genom träget arbete från främst Moderata samlingspartiet hardenna skadliga maktkoncentration begränsats. bröt upp statens TV-monopol och öppnade även för i marknätet. har framförallt kabel- och satellitsändningar revolutionerat TV-marknaden genom enmångfald aktörer och kanaler. 1993 öppnade den borgerliga regeringenför den fria radion, privat lokalradio. Fram till dess attSocialdemokraterna drev igenom stopplagen startades över 80 nyaradiostationer.Sedan regeringsskiftet har en rad åtgärder vidtagits för att stärka denpolitiska styrningen av etermedia. Nya bolag har startats och marknätet fördigital TV har etablerats. Det finns enligt vår uppfattning ingen anledning förstaten att äga och driva bolag som , och , vilkas syfteidag verkar vara att återerövra en statlig maktkoncentration överetermedia. Det blir extra tydligt när de som ska sända digital TV i marknätettvingas att nyttja de statliga bolagen, vilket regleras i de sändningstillståndsom regeringen utfärdat. Det bör i stället överlåtas åt ochandra TV-aktörer att upphandla sändnings- och annan distributionsverksam-het utan tvång att gå till de av staten ägda aktörerna. Det finns vidare ingenanledning för staten att starta uthyrningsverksamhet av digital-TV-dekodraroch därmed riskera av licens- och skattepengar.Det finns heller ingen anledning att med statligt kontrollerade miljardbeloppdriva igenom marknätet för digital TV.Den nya mediemarknaden med mängder av aktörer ställer nya krav påstatens agerande. Staten bör renodla sina roller till att dels fastställa lagarochregler, dels reglera finansiering och produktion av public service-uppdraget,som kan koncentreras till det som fattas i det övriga utbudet. Dit hör enstark kulturprofil, barnprogram och fullgod nyhetsbevakning. Staten börockså se till att licensbetalare kan ta del av public service-utbudet på ettgodtagbart sätt.Tidigare har de som velat se SVTs program varit hänvisade till marknäteller kabelnät. Kabelbolagen har varit ålagda att utan särskild kostnaddistribuera licensbetalda kanaler samt . Det var länge förbjudet förSveriges Television att sända sina program via satellit. hävdesförbudet och SVT är nu skyldig att sända de digitala sändningarna viasatellit. Enligt vår uppfattning borde SVT även åläggas att tillhandahållasåväl de analoga som de digitala sändningarna via satellit. Satellitoperatörerbör erbjudas SVTs kanaler under förutsättning att mottagarna kan se dessautan villkor om särskild betalning. Detta bör regleras antingen isändningstillstånden eller i anslagsvillkor. Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens uppgifter inom etermedieområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satellitsändningar av Televisionsprogram.Stockholm den 5 oktober 1999Ola ()()
mot · GN02Kr271 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr271av , ()Nordisk TV i hela landetEtt effektivt sätt att stärka den nordiska samhörigheten vore att göra detmöjligt att se alla de nordiska ländernas TV-utbud över hela landet. Detekniska möjligheterna är till städes, och det är därför angeläget att utredaformer och kostnader för att på detta sätt öka den nordiskasamhörigheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nordisk TV i hela landet.Stockholm den 5 oktober 1999Bertil ()
mot · GN02Kr274 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr274av , ()till statliga kulturinstitutionerPå senare år har flera intressanta initiativ för att stärka tillgänglighetentill god kultur tagits på olika orter i landet. i , "Konst påhög" i , Kumla, det privatägda galleriet i Riddarhyttanliksom satsningar på skulptur i bostadsområden i är nationelltkända exempel på hur god kultur kommer många till del och också bidrartill framtidstro och identitet.De initiativ som nämns ovan har tillkommit på initiativ av engageradeprivatpersoner, kommuner, företag och regionala kulturarbetare medan stat-liga kulturinstitutioner i ringa utsträckning medverkat till dessa nya ochintressanta uttryck för hur kultur kan spridas och nå nya grupper. Ändå haralla statliga myndigheter ett uttalat regionalpolitiskt ansvar. Det är naturligtatt många av de stora statliga kulturinstitutionerna har sitt säte i huvudstads-området, men det borde vara lika naturligt för dessa att också dela de regio-nala myndigheternas ansvar för att kulturhändelser av nationellt intresse skeri olika delar av landet.En intressant väg att bredda kulturutbudet vore att ge de nationellainstitutioner som är lokaliserade till storstadsområdena i uppdrag att också haett eller flera annex i andra delar av landet. Så skulle t ex Moderna museetgenom ett annex på en ort som eller kunna skapa enmuseienhet med starkt nationellt genomslag. En sommarscen för Operanskulle vara en annan väg att bredda kulturintresset och stärka den våg av nyakulturhändelser, som växer fram i olika delar av landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om annex till statliga kulturinstitutioner.Stockholm den 4 oktober 1999Inger ()
mot · GN02Kr275 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr275av , ()Bemanningsföretag för kulturarbetareAlltfler människor inom praktiskt taget alla yrkeskategorier arbetar i dagpå tillfälliga jobb. Nämnas kan t ex sjuksköterskor, som inte har fastarbete utan får arbete genom särskilda bemanningsföretag.Bemanningsföretagen blir som sagt fler och söker nya arbetsområden. Viföreslår att det tas initiativ till bildandet av ett bemanningsföretag förkulturarbetare. Runt om i vårt land finns länsteatrar, symfoniorkestrar,amatörteatergrupper m.m. Alla behöver en tillfällig förstärkning, enspecialist eller rekrytera nya medarbetare. För internationella uppdragbör den här typen av anställning eller rekryteringsbas vara till stor hjälp.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bemanningsföretag för kulturarbetare.Stockholm den 4 oktober 1999Elisabeth ()()()()()()()()()()