mot · GN02Fö328 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö328av , ()Stödet till minröjningsverksamhetUnika förutsättningarSveriges säkerhetspolitiska läge har förbättrats och det finns en bredpolitisk enighet om att försvarsmaktens internationella engagemang skautökas och att minröjning ska prioriteras.Vi instämmer i att den svenska minröjningskapaciteten är av största vikt.Detta av flera skäl:För det första fortsätter världens landminor att lemlästa civila och försvåraåteruppbyggnad i tidigare krigshärjade stater. Minorna utgör en humanitärkatastrof, som dödar eller lemlästar drygt 20.000 människor. Barnsom leker, bonden som plöjer eller kvinnan som hämtar vatten. Ingen gårsäker för dessa "hidden ", som också har indirekta konsekvenser. Utanminorna skulle jordbruksproduktionen kunna öka iAfghanistan och i Kambodja.För det andra är minröjningskapacitet en av de tre kompetensområden somFN efterfrågar från vid internationella insatser.För det tredje har en unikt bred och högt utvecklad teknik både föratt identifiera och för att röja minor.Förutsättningarna för att, i samarbete med Sida, utöka Försvarsmaktensoch minröjningskapacitet är alltså mycket goda.För knappa anslagUnder 1998 satsade försvarsmakten, enligt egna uppgifter, cirka 70miljoner kr på att utföra och förbereda minröjningsarbete i anslutning tillSveriges internationella insatser. Detta avsåg i huvudsak 10 miljoner krtill FOAs forskning, för en svensk ammunitions- ochminröjningsbataljon i Bosnien, för minröjningsinsatsen iVästsahara samt för främst utbildning vidminröjningscentret i . Försvarsmaktens sammanlagda satsningmotsvarade av försvarsanslaget. Det är inte mycket för enverksamhet som sägs ha "främsta prioritet".Dags för öronmärkningEnligt vår mening bör regeringen eller öronmärka en procentav försvarsmaktens samlade materielinköp för att utveckla den svenskakapaciteten att identifiera och röja landminor. Då skulle försvarsmaktensatsa mer, , på en verksamhetsom både räddar liv och bidrar till återuppbyggnad av krigshärjade stater.Det är mycket positivt att börjat bygga uppen egen kapacitet att röja minor och att verket dessutom stödjer forskningoch teknisk utveckling på området. Det lovar gott för framtiden och viförutsätter att ges nödvändiga resurser för att fullfölja dettaarbete.Fortsatt utvecklingSverige har en bred och delvis unik kompetens inomminröjningsområdet, som omfattar grundforskning om minornasmolekylvandring, levande minhundar, utveckling av en konstgjordhundnos, utveckling av multisensor och maskinella minröjningssystem.Dessutom samordnas det svenska minröjningsengagemanget avSWEDEC i . Behovet av ökade resurser är stort, på alla , , forskar om minsprängämnens molekyl-vandring, vilket är viktigt när man ska finna metoder för att undersöka omdet finns minor i ett område. Ett motsvarande arbete utförs i , och detvore önskvärt att forskningen samordnades.Hundar och konstgjord hundnosFNs minröjningsarbete fokuseras alltmer på "area reduction". Detbetyder att identifiera områden som är fria från minor och att samtidigtavgränsa de verkliga minfälten. Med hjälp av en sådan utrustning kannämligen minröjarna "ge land tillbaka till lokalbefolkningen"utbildar minhundar, både i och iKambodja. Hunden är en mycket bra hjälp för att identifiera var det finns -och inte finns - minor. Också Hundskolan i dresserar minhundar.Det finns all anledning att fortsätta satsningen på levande hundar.Arbetet med minhundar är inte oproblematiskt. Hundarna ska tränas, dekan ta fel och de orkar bara arbeta . Därför pågår det ocksåett arbete med att utveckla tekniker som efterliknar hundens egenskaper.Örebroföretaget Biosensor Applications utvecklar en biosensor, en s.k.konstgjord hundnos. Biosensorn kan enligt flera militära och tekniskaexperter leda till ett stort genombrott för arbetet med att identifiera var detfinns minor.Den norska minkoordinatören framhöll under ett mötemed sina nordiska kollegor att "denna biosenor var den somhade utvecklats längst i världen och att den har en mycket hög potential". svenska mötesanteckningarna kan man också läsa: "föreslog från svensk sida skulle inleda förhandlingar med om vad som krävs för att fortsätta en utveckling." Under1999 fattade beslut om att beställa två prototyper avsystemet och att dessutom finansiera omfattande tester av systemet. Detbetyder, i praktiken, att har svarat positivt på det norska förslaget.Frågan blir hur och de övriga nordiska länderna ställer sig. Det voreenligt vår mening önskvärt att de nordiska länderna utvecklade sitt samarbeteinom minröjningsområdet och det ligger nära till hands att detta samarbetebland annat omfattar den fortsatta utvecklingen av den konstgjordahundnosen.MultisensorFör att snabbare och med större säkerhet kunna lokalisera minorutvecklas nu multisensorer, som integrerar olika typer av sensorer. Detfinns ett stort behov av en effektiv multisensor för minröjningsarbetet,både vid humanitär minröjning och vid minröjning i samband medfredsbevarande insatser. , , har lett ettprojekt med att utveckla en multisensor bestående av biosensorn frånBiosensor Applications, en metalldetektor från Tech Electronicsoch en markradar som utvecklas av FOA. Ett annat multisensorprojektdrivs nu vidare av Celsius.Mekanisk minröjareBofors har färdigställt en mekanisk minröjare som kan liknas vid en storjordfräs, Mine-Guzzlern. Det finns ett behov av mekaniska minröjarebåde inom den humanitära minröjningen och för den svenskasnabbinsatsstyrkan. Dessutom har företaget iSödertälje utvecklat en liknande jordfräs, som också bör ges tillfälle atttestas och utvärderas. Svenska myndigheter bör också bistå svenskaföretag vid marknadsföringen av deras minröjningsfordon.Internationellt minröjningscenterSWEDEC. inrättades Totalförsvarets ammunitions- ochminröjningscentrum (SWEDEC) i , som samordnarförsvarsmaktens minröjningsinsatser. Inom SWEDEC förs en diskussionom att bygga en anläggning för att testa och jämföra olikaminröjningssystem, både svenska och utländska. Det skulle gallra framde mest effektiva systemen och också kunna göra SWEDEC till ettinternationellt centrum i detta hänseende. Vi anser att de nödvändigaresurserna bör beviljas för detta ändamål.Behovet av ökade resurser till den svenska minröjningskapaciteten är alltsåmycket stort och det krävs ett målmedvetet politiskt initiativ för attsäkerställa att Försvarsmaktens egna prioriteringar inte lägger hinder i vägenför detta viktiga arbete.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utöka Försvarsmaktens minröjningsförmågasom en del av internationella insatser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att underlätta för att fullföljasina planer på att bygga upp en egen minröjningskapacitet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att främja det nordiska samarbetet kring min-röjning, exempelvis avseende samordnad forskning om minornasmolekylvandring och gemensam delfinansiering av utvecklingsarbetetmed den konstgjorda hundnosen.Stockholm den 4 oktober 1999Lars ()()()()()()