mot · GN02Ub212 · 1999-10-05 00:00:00 — Dockgäller inte 6 kap. som berör samverkan mellan arbetstagare och arbetsgivare.Det är angeläget att eleverna redan under de tidiga åren i större utsträckningges möjlighet att faktiskt vara delaktiga i att utforma arbetsmiljön. Dettaskulle kunna göras genom att se över 6 kap. arbetsmiljölagen för att se vilkabestämmelser som bör kunna tillämpas i skolan. Detta bör ges regeringen tillkänna.Skolgårdarna är mycket viktiga ur flera perspektiv. Eleverna ska kunnatillbringa sin raster i en trygg och ombonad skolgårdsmiljö och det ska varamöjligt att bedriva undervisning på skolgården. Trots omfattande satsningarpå upprustning och renovering av skolbyggnader är själva skolgårds-miljöerna fortfarande sorgligt eftersatta. Asfalt, raka linjer och gråa ytorpräglar tyvärr miljön på många skolgårdar.Elev- och föräldrainflytandeElevinflytandeI och med läroplaner betonas elevinflytandet medstörre eftertryck än tidigare.Elevinflytande är ett mångtydigt begrepp. Det handlar om arbetet iskolan, skolans arbetsmiljö och formella beslutsprocesser. Men elevinflytadehandlar dessutom om inflytande på arbetet i klassrummet och det egna läran-det. Enligt finns ett nära samband mellan elevernas inflytandeöver undervisningen och elevernas färdigheter. Enligt verkets attitydmät-ningar upplever eleverna att deras inflytande i skolan ökat mellan 1994 och1997. Men vid attitydmätning ansåg fortfarande mer än hälften aveleverna att de endast i liten utsträckning kunde påverka sin situation iskolan. "Man skolkar oftast inte från något som man har bestämt själv. Jag blirförbluffad när man i skolan behandlar oss elever som icke-tänkande robotar.Det har hänt att jag frågat om något i teknologi och fått till svar att jagkommer att lära mig det i fysiken. Men det hjälper ju inte mig att veta att jagkommer att förstå teknologi när jag läser fysik och redan avslutatmin teknologikurs". "Jag har en uppfattning om vad jag skulle vilja attskolan var. Skolan, ett ställe, där jag tillbringar om dagen.Jag skulle bli glad om bara en av alla de idéer jag har gick igenom." Citat avStina , samhällsvetenskapliga programmet i Göteborg.Det finns skolor som har arbetat med att pröva nya former för eleversinflytande. är en skola som kan nämnas där klassråd ochelevråd har fått en omstart. har beslutat en rad olika saker, bl a omatt man ska servera frukost i skolan. Det var ett akut problem att mångaelever inte fick frukost hemma, vilket betydde att de var hungriga ochstökiga . serveras frukost mellan 7.45 och 8.05. Mellan60-70 elever äter frukost, och resultatet har blivit att eleverna kommer i tidtill skolan och att det är lugnare i klassrummet.Bredbyskolan är ett annat exempel där man har kommit långt vad gällerelevernas delaktighet. Skolan har numera tre grupper som intervjuar läraresom ska nyanställas; rektor och ledning, arbetslaget av lärare och eleverna.Föräldrar i skolanI när människor vill ta mer ansvar, få större möjlighetatt välja och bestämma mer själva, måste detta också gällaskolan. Det är föräldrarna som bäst känner sina barn ochderas behov. Det är därför naturligt att dessa ges möjlighettill ökat inflytande i skolans arbete. Av skolan bör dettabetraktas som en resurs som bättre ska tas tillvara än i dag.I ett större perspektiv är det av stor vikt att många människor är med omatt utforma den offentliga verksamheten. På så vis ökar känslan av ansvar,delaktighet och samhörighet i samhället.Engagemanget hos varje förälder måste tas tillvara under barnens helaskolgång och är en viktig del i att skapa en god skolsituation och en godundervisning. Samspelet mellan föräldrar och skola är en viktig trygghets-faktor för barnen och bidrar till en gemensam trivsel där alla känner sigdelaktiga. Och om vi ska klara av att nå målet om att ingen ska bli underkändi måste alla hjälpas åt, inte minst föräldrarna.Centerpartiet medverkade till den försöksverksamhet med lokala styrelsersom nu genomförs i hela landet. Vi menar att erfarenheterna nu finns för attgå vidare och införa lokala styrelser vid alla skolor. Då styrelserna blirpermanenta bör deras befogenheter avgränsas så att skiljelinjen mellanlärarnas och skolledningarnas pedagogiska ledarskap och föräldra-styrelsernas uppgifter blir tydlig. Det kan också finnas anledning att se överstyrelsernas sammansättning i syfte att också bjuda in andra än föräldrar ochelever att delta i styrelserna. Detta bör ges regeringen till känna.Rinkebyskolan var en av de första skolorna i landet som inrättade enlokal styrelse med föräldramajoritet. Styrelsen är överordnad rektor i defrågor den har beslutsrätt i. Föräldrastyrelsen har haft en rad synpunkter påden pedagogiska verksamheten. Man har bl a krävt- att utvecklingssamtalen ska vara långa,- att alla elever ska lära sig en bra svenska varför alla skolans lärare hargått kurser i språkutvecklande arbetssätt,- att få korta kurser i ekonomi, orientering om läroplanens innehåll,betygskriterier och den lokala arbetsplanen,- att skolan ska ha många datorer eftersom få föräldrar har råd att köpaegna.Styrelsen har också drivit på att skolan skall vara öppen bådedagar och kvällar. Begreppet skola håller helt på attförändras i . Skolan bygger här in de verksamhetersom barn och unga behöver både på skoltid och fritid.Vi vet att samarbetet med föräldrar ser olika ut eftersom olika skolorfinns i olika sociala sammanhang. På skolor, som är en 1-9-årigskola med 700 elever där av eleverna har utländsk bakgrund, vetman att föräldrar inte kommer till vanliga föräldramöten. I stället har manfamiljemiddagar, där varje familj lagar sin rätt. "De känner att de bidrar, vad skall annars föräldrarna göra i skolan när deknappt kan språket? Tillsammans över middagsbordet kan vi göra mycket.Vi har också föräldraforum en gång , då vi inbjuder till kaffe medbröd. Då är jag där, lyssnar och svarar på frågor." , rektor.Det är viktigt att föräldrarna deltar i barnens skolarbete hemma och iskolan och att de följer upp och stöder sina barn i lärprocessen. Föräldrarnabör ta ett stort ansvar. Skolan måste uppmuntra föräldrar att ta detta ansvar.Skolan bör också kunna ge föräldrar stöd och råd om barns inlärningsprocessgenom exempelvis temakvällar om läs-, skriv- och matematikinlärningeneller genom att erbjuda stöd för föräldrar som läser läxor med sina barn. IEngland har man bl.a. erbjudit föräldrar till barn med läs- och skriv-svårigheter utbildning, mot att föräldrarna åtar sig att ge sina barn medvetetstöd i deras läsutveckling. Möjligheterna att stimulera en liknandeverksamhet vid svenska skolor bör övervägas. Detta bör ges regeringen tillkänna.Att ha många vuxna till hands i skolan är viktigt, inte minst för attmotverka våld och mobbning. Enligt underökningarvisar det sig att överst på elevernas önskelista står fler engagerade vuxna iskolan som har tid att prata och fråga hur man har det och som vågar ingripamot mobbning. Det har visat sig att de skolor som arbetat med bl.a. vuxetkamratstöd i skolan har varit lyckade och mött barns och ungdomars behovav vuxenkontakter.JämställdhetSkolan har en viktig uppgift i att arbeta medjämställdhetsfrågor och inte minst att motverka könsbundnautbildnings- och yrkesval. Om kvinnor och män ska öka sinandel inom traditionellt könsbundna arbetsområden måstearbetet börja . Skolan och utbildningssystemet måste blibättre på att synliggöra och lyfta fram kunskap om manligtoch kvinnligt.1997 gjordes en omfattande undersökning av 550 svenska högstadie-elevers arbete med fysik, kemi, biologi och teknik. I intervjun med elevernakonstaterade forskarna att flickor och pojkar gör olika prioriteringar när detgäller vad de vill arbeta med i NO-ämnen. Forskarna belägger också attläroböckernas val av ämnesinnehåll och lärarnas metoder speglar manligasynsätt och gynnar pojkars intressen.Undervisningsformerna måste förändras så att hänsyn tas till flickors ochpojkars olikheter, behov och intressen. Flickors och pojkars självuppfattningoch omvärldsuppfattning är präglade av deras erfarenheter och villkor såväl iskolan som utanför. Vid skolstarten har flickor och pojkar olika erfarenhetermed sig. Efter rådande genusmönster är de genom lek och uppfostran tränadei och uppmuntrade till olika förmågor. I skolan är skillnaderna påvisbarabland annat i sättet att vara i klassrummet, att kommunicera och hanteraspråket vid val av innehåll, kurser och arbetsformer.Lärare spelar en stor roll i barns uppväxt som förebilder. En jämnkönsfördelning i rekryteringen av lärare på alla nivåer bör eftersträvas.Elevernas erfarenheter i de tidiga skolåren spelar en stor roll för derasframtida utbildnings- och yrkesval. Ett medvetet arbete för att bryta köns-bundna mönster längre fram i livet bör inledas i skolan.NOT-projektet är ett exempel på hur unga människor, både pojkar ochflickor, kan ges ett intresse för naturvetenskapliga och tekniska utbildningaroch yrken.Elever i skolan bör omfattas av motsvarande regler för jämställdhet somgäller för anställda på arbetsmarknaden. Regeringen bör tillgodose dettagenom en ändring av förordningar eller genom lagförslag till riksdagen.Detta bör ges regeringen till känna.Arbetslivsorienteringen fyller en värdefull funktion, då eleverna gesmöjlighet att komma i kontakt med arbetslivet. Den innebär en värdefullmöjlighet att låta elever prova på arbetslivet utanför de traditionellakönsmässiga och sociala ramarna. Arbetslivsorienteringen bör åter garanterasen minsta tid i skolan. Detta bör ges regeringen till känna.En öppen skolaAtt låta skolans lokaler vara öppna även efter skoladagensslut är viktigt. står många skolor, skolbibliotek ochdatorsalar oanvända efter skoldagens slut. vet viatt många skulle behöva tillgång till dessa för att göra läxor,spcialarbeten och liknande.Den lokala föräldrastyrelsen i har drivit på så att skolandär skall vara öppen både dagar och kvällar. Begreppet skola håller helt påatt förändras i . Skolan bygger här in de verksamheter som barn ochunga behöver både på skoltid och fritid.Skolans lokaler skulle också kunna vara en tillgång även för föräldrar ochmänniskor i det omgivande samhället. Skolan skulle med ganska småförändringar kunna bli ett lärocentrum för samhället, där människor fårtillgång till bibliotek, datorkommunikation och handledning. Detta är möjligtatt uppnå genom arbete med t ex högskolor som erbjuder distansutbildningoch lokala avdelningar av studieförbunden.Program för läs- ochskrivfärdigheterDebatten om läs- och skrivsvårigheter har varit intensivunder och den har visat att skolan inte alltidlyckats. Eftersom läs- och skrivundervisningen under deförsta skolåren är en så viktig del av verksamheten upplevermånga att lära sig läsa och skriva är det som är självapoängen med skolan. Läs- och skrivundervisningen bliroftast den första tydliga erfarenheten barn får av skolan ochundervisningen och därför kommer den att påverka barnetssyn på inlärning och kunskper. Barn som tidigt får upplevamotgångar i läs- och skrivarbetet utvecklar ofta en negativsjälvbild. Framgångar eller misslyckanden påverkar därförsom regel hela skolgången och barnets syn på skola, lärandeoch utbildning.Läs- och skrivfärdigheter handlar inte bara om den tekniska förmågan attstava sig igenom texter utan också om att förstå och kunna redogöra för vadman läst. Även om ligger mycket högt i en internationell jämförelseär det mycket oroväckande resultat i den OECD-studie som granskat såvälläsförmåga som läsförståelse; var femte elev lämnar skolan medotillfredsställande läsförmåga och enligt läser av eleverna igrundskolans år 8 sämre än genomsnittseleven i skolår 3.Skolverket har utfört en nationell kvalitetsgranskning vadgäller läs- och skrivprocessen i undervisningen. I sin rapport redovisarutbildningsinspektörerna att det fanns få skolmiljöer som gynnade elevernasläs- och skrivprocesser. Bl a saknade lärarna ofta kunskaper om läs- ochskrivprocessens betydelse för eleverna i olika ämnen. Det saknades även enpedagogisk ledning som poängterade betydelsen av att eleverna är aktivamed att läsa och skriva i undervisningen.Ett samlat program för att stärka grundskoleelevernas läs- och skriv-förmåga är därför nödvändigt. I det följande presenterar vi de moment sombör ingå i ett sådant program.LärarutbildningenLäs- och skrivutveckling kan inte avgränsas endast tillsvenskämnet i skolan. I all verksamhet ingår språkliga delaroch eleverna kommer, när de lämnat skolan, att förväntaskunna använda språket i all verksamhet.Givetvis måste inte alla lärare ha detaljerade kunskaper om läs- ochskrivutveckling, men alla bör ha åtminstone sådana kunskaper att de kanfölja elevernas utveckling och observera om något är fel. I all lärarutbildningbör därför obligatoriskt ingå kunskaper om barns läs- och skrivutveckling,dyslexi och dyskalkyli. Alla lärare bör också ges möjlighet att ta del av sådanfortbildning.Utöver de grundläggande kunskaper alla lärare ska ha behövs ocksåvidareutbildade lärare. föreslår att specialisttjänster för lärareska inrättas. Ett självklart område för sådana specialisttjänster torde vararesurslärare för läs- och skrivutveckling.Översyn av kurs- och läroplanerLäs- och skrivkommittén konstaterar i sitt betänkande Attlämna skolan med rak rygg (SOU 1997:108) att mycket avdet som skrivs om språkets roll i kursplanen för svenska rörhela skolans arbete. Visserligen finns, enligt kommittén, despråkliga aspekterna med i kursplanerna för biologi, fysikoch kemi, medan det i kursplanerna för geografi ochsamhällskunskap helt saknas sådana kopplingar.Det borde vara självklart att all pedagogisk personal har ett allmäntuppdrag att främja elevernas läs- och skrivutveckling. Förmågan att självuttrycka sig och att inhämta information måste finnas i alla ämnen. Detta börockså uttryckas i kurs- och läroplaner. En möjlighet är naturligtvis att arbetain mål från kursplanen i svenska som allmänna mål för hela skolan. En annanär att se över alla kursplaner i avseende på läs- och skrivutvecklingen.Skolverket bör få i uppdrag att göra en sådan översyn. Detta bör gesregeringen till känna.Kunskap om beprövad erfarenhetOavsett vilken grund - pedagogisk, fysiologisk ellerpedagogisk - man anser att läs- och skrivsvårigheter har, kanvi runt om på olika skolor finna exempel på framgångsrikundervisning. Oavsett hur engagerad läraren är i sitt ämneoch sina elever, spelar givetvis valet av metod en roll för hurundervisningen lyckas.Det finns metoder som visat sig fungera för att förmedla kunskaper, s.k.best practices, eller beprövad erfarenhet i översättning, utan att nödvändigt-vis ha en vetenskaplig förankring eller bygga på forskning. Grunden fördessa är lärares erfarenheter, professionella kunskaper samt observations-och analysförmåga.Användningen av dessa metoder bör stimuleras genom ett systematisktarbete för att samla in och bearbeta erfarenheterna, sprida kunskap om democh förmedla dem på ett lättillgängligt sätt. En bra grund borde vara att geSkolverket i uppdrag att sammanställa en nationell erfarenhetsdatabas omoch göra den tillgänglig på Internet, där den blir tillgänglig för såväl läraresom elever och föräldrar. Vidare bör lärare i hela landet erbjudas fortbildningkring beprövad erfarenhet och ett arbete med att sprida dessa kunskaper påvarje skola stimuleras. Detta bör ges regeringen till känna.Insatser för barn med läs- ochskrivsvårigheterDet är av största vikt att stora insatser görs för att tidigtupptäcka de barn som har olika slags läs- ochskrivsvårigheter. Diagnostiska prov, som till exempelordkedjetester, bör genomföras redan under de förstaskolåren för att möjliggöra tidigare insatser. Detta bör gesregeringen till känna.Även om skollagen är tydlig i sina krav på att elever ska få tillräckligaresurser för att kunna tillgodogöra sig utbildningen, har skolan ochframförallt de elever som har behov av särskilt stöd drabbats hårt under hela90-talet. Den utveckling som förekommit , där speciallärar-kompetens i stor utsträckning försvunnit från skolorna, måste brytas ochlärare med utbildning för att undervisa barn med läs- och skrivsvårigheteroch för att handleda andra lärare anställas. Samma prioritering bör gälla dehjälpmedel som finns för att underlätta för dyslektiker i deras läs- ochskrivutveckling, som t.ex. datorer i undervisningen.Prioriteringen är och ska vara en angelägenhet. Statensstyrning bör ske genom klara och tydliga mål. Emellertid måste staten i deprogram för skolutveckling som genomförs beakta också de elever som harläs- och skrivsvårigheter. Det är därför välkommet att regeringen i sinskrivelse Lärandets verktyg - nationellt program för IT i skolan (skrivelse1997/98:176) också meddelar sin avsikt att låta delegationen för IT i skolanavsätta särskilda resurser för elever med funktionshinder.Staten har också ett ansvar för att stimulera forskning kring läs- ochskrivsvårigheter. befinner sig fortfarande i bakvattnet vad gällersådan forskning. Lärarhögskolorna över hela landet utgör en naturlig bas föratt stärka denna forskning. I ekonomisk-politiska motionföreslår vi att inledningsvis avsätts för stöd till forskningkring läs- och skrivsvårigheter. Denna satsning bör också användas för attmöjliggöra för lärare aktiva i skolan att ta tjänstledigt på hel- eller deltidföratt ägna sig åt forskningsarbete och därigenom få en närmare anknytningmellan forskning och praktisk verksamhet i skolan.De senaste åren har läromedel för barn med läs- och skrivsvårigheterblivit allt vanligare. Det är viktigt att eleverna får sådana läromedel somstärker och ger ökat självförtroende. Utveckling av sådana läromedel är dockkostsam och staten bör stimulera ett ökat utvecklingsarbete genom att tillföraresurser. I vår ekonomisk-politiska motion föreslår vi att 10 miljoner kronoravsätts för stöd till utveckling av läromedel för elever med läs- ochskrivsvårigheter.Nationell kampanj för ökat läsandeDet är bara genom ständig övning som förmågan att läsa ochskriva utvecklas. Barn och för den delen också vuxna börstimuleras att läsa mer. I i allvärlden läser svenska elever? (rapport nr 78, 1995)konstateras ett klart samband mellan mycket läsande ochläsprestationer. Det är då särskilt oroande att var femte pojkei år tre uppger sig nästan aldrig läsa böcker för nöjes skull.Även om serietidningar också bidrar till läsförståelsen finnsen förhållandevis stor grupp som nästan aldrig läser vare sigserietidningar eller böcker. Det visar sig också att en tiondelav eleverna har mycket låga resultat på läsförståelseprov .Inom läskunnighetsundersökningen frågade man sig också vilka faktorersom låg bakom en hög läskunnighet. Såväl nio- som fjortonåringarna iundersökningarna betonade att man skulle tycka om att läsa, ha tid till detoch kunna koncentrera sig. Det visar sig också att i länder med högläsförmåga förknippar de duktiga läsarna läsning med en fantasifull ochtrevlig sysselsättning, medan man i länder med låg läsförmåga har en merallvarlig inställning till läsning och anser att det kräver mycket disciplineratarbete.Bilden av ens egna läsande var den faktor som starkast hängde sammanmed elevernas läsförmåga. De elever som får svårigheter med läsningen iframtiden är ofta de som har litet stöd hemifrån och aldrig tagit sig in ibokens värld. I synnerhet många pojkar förefaller behöva hjälp till detta.Mot bakgrund av den verklighet som undersökningen ger uttryck för ärdet motiverat att inleda en kampanj för ökat läsande i . Inriktningenbör vara att betona det lustfyllda i läsningen och att ge landets elever godaläsupplevelser som stimulerar till fortsatt utforskande på egen hand.Regeringen bör ta initiativ till en sådan kampanj i samarbete med landetskommuner, skolor och bibliotek. Detta bör ges regeringen till känna.I den ovan refererade rapporten konstateras också att hemförhållandenspelar en viktig roll. Läskulturen grundläggs redan i hemmet, varför dess rollbör uppmärksammas. Flera landsting och kommuner gör ett viktigtarbete genom den "första abc-bok" som på många håll skänks och/ellerskickas till barn som börjar närma sig skolåldern. Samverkan med landstingoch kommuner kring detta förefaller kunna vara ett viktigt inslag i enkampanj för läsning.Lärobokens rollI samband med en kampanj för läsning bör också skolbokensroll betonas. I tider när informationsrevolution är på allasläppar är det lätt att glömma bort de traditionellaläromedlens betydelse. Informationsteknik/data hamnar lätt ifokus när skolans utveckling diskuteras. Detta är ocksåmycket viktigt. Men läroboken har dock fortfarande enoundgänglig funktion i skolan. Boken och läsningen är ettnödvändigt instrument för att göra informationsteknikentillgänglig och meningsfull för eleverna.Visserligen har insatser gjorts för att bryta utvecklingen och avsevärdainsatser gjorts för att öka läsandet bland barn och ungdomar. Den störstaprioriteringen av läromedel måste dock komma i kommunerna. I genomsnittsatsar landets kommuner per elev och år på läroböcker. Detmotsvarar av vad en elev i en svensk skola kostar i genomsnitt ochmindre än vad en prenumeration på Fantomen eller kostar, ellervad ett avancerat datorspel kan kosta. I många skolor tvingas elever dela påslitna läxböcker, använda exempel med tioöringar i matematiken ellerstudera kartor där gränser är utmärkta. Det krävsinformationsinsatser för att informera ansvariga politiker i landets kommunerom vikten av bra och uppdaterade skolböcker.SkolbibliotekSkolbiblioteken ska fungera som arbetsredskap iundervisningen och är en mycket viktig del i den nyasatsningen på skolan. I läroplanen för betonasdet undersökande arbetssättet. Utan ett fungerandeskolbibliotek är detta omöjligt.Biblioteken måste integreras i undervisningen, och detta måste skemycket tidigare än vad som är vanligt . Skolbiblioteken måste fåresurser som gör att de kan spela en vital roll i skolarbetetet och bidra tillattge eleverna lust till kunskap och goda läsvanor och att lära sig att hanteramedier. Även för IT-utvecklingen spelar biblioteken en central roll.IT i skolanGenom de stora insatser som gjorts i skolan har i detnärmaste alla elever tillgång till datorer. Tillgången skiljersig dock klart åt mellan kommuner och mellan skolor. Det ärockså oklart i vilken utsträckning datorerna integreras i denordinarie utbildningen eller hur de annars används.Skolverket publicerar statistik kringskolans datorer. Det är en kvantitativ analys, som är nog såanvändbar och borde utgöra ett viktigt redskap ikommunerna. Emellertid är den kvantitativa beskrivningenotillräcklig för att bedöma insatser som behöver göras t.ex.inom fortbildningen eller inom lärarutbildningen. Skolverketbör därmed få ett uppdrag att till statistiken över skolansdatorer knyta kvalitativa analyser. återkommertill frågan i partimotionen En digital allemansrätt (T703).Alla lärare bör ha grundläggande kunskaper i såväl hanteringen avdatorer som IT-pedagogik. Även om tekniken inte ska överskattas (ochdefinitivt inte ses som en potentiell besparing) ger erfarenheten vid handenatt den är mycket värdefull inom många ämnen, där engagerade lärare medkunskap om möjligheter och begränsningar handleder användningen. Varjelärare måste under utbildningen ha stött på IT-pedagogik och kunna användaIT som ett instrument i undervisningen. Det bör ankomma på regeringen att,i den fortsatta beredningen av slutbetänkande,göra nödvändiga överväganden kring hur detta bör genomföras. Centerpartietåterkommer till frågan i motionen En digital allemansrätt (T703).Den satsning regeringen nu genomför för att underlätta för skolor attskaffa anslutning till Internet utgår från ett felaktigt perspektiv - att varjearbetsplats med Internet kostar lika mycket. Därigenom kommer stora skolori befolkningstäta områden att överkompenseras medan små skolor i främstglesbygd, där Internetanslutningar också är dyrare, kommer att missgynnas.Regeringens satsning bidrar således inte till likvärdiga villkor i hela landet.Vi noterar att förslag om en digital infrastruktur skulle lösaproblemet.Satsningen på Internetanslutningar till skolor bör mot denna bakgrundomprövas.