mot · GN02Bo211 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo211av , ()BostadsbyggandeUnder påbörjades 12 000 lägenheter i nyproduktionoch 17 000 lägenheter i samband med ombyggnad. Det ärlägre än vad som förutspåddes och betydligt lägre än vadBoverket bedömer att efterfrågan av bostäder kommer attvara . I våra tillväxtregioner skulle ca19 000 lägenheter i genomsnitt behöva byggas och iövriga landet ca 6 000 lägenheter , dvs. Enligt prognoser kommerdessa siffror inte att uppnås , något som ocksåregeringens prognoser för 2000-2002 bekräftar. Byggandetav småhus kommer att öka, men det nödvändiga byggandetav flerfamiljshus kommer inte att uppfyllas p.g.a. deförutsättningar som finns för att bygga dessa.Konsekvenser av detta blir ökade köer till hyresrätter itillväxtområdena och ökade priser på bostadsrätter ochegnahem. Bristen på bostäder kan motverka den ekonomiskatillväxten. En annan orimlig effekt är att statens räntebidragtill nyproduktion endast går till de välbeställda, de som harråd att köpa en nyproducerad bostadsrätt eller eget hem. kommunala bostadsbolag hänger också med i den härkarusellen och bygger lyxlägenheter i attraktiva lägen medorimliga hyreskrav för låg- och medelinkomsttagare. Det bliren omvänd fördelningspolitik.Villkor för nyproduktionDet bestånd av hyresrätter som ändå byggs ger i de flesta fallboendekostnader på perkvadratmeter med en månadshyra för en normaltrerumslägenhet på . Det finnsnaturligtvis undantag, t.ex. den senaste nyproduktionen avhyresrätter i i där man har utgått från atthyresnivån inte skall överstiga per kvadratmeter.Detta har påverkat byggprocessen ochkostnadsmedvetenheten på ett positivt sätt.De dyra boendekostnaderna beror på alla faktorer som påverkarproduktionskostnaderna. Medan entreprenörskostnaderna har minskat under1990-talet, så har skatter och avgifter ökat, mest p.g.a. politiska beslut iriksdagen, men även p.g.a. att kommunerna kraftigt har höjt sina markpriseroch avgifter. En annan faktor för ökade produktionskostnader ärbyggmaterielindustrin. Det är oacceptabelt att det inte går att byggahyresrätter för låg- och medelinkomsttagare till en rimlig hyra. Vänsterpartiethar tidigare föreslagit att nuvarande räntebidragssystem skall kompletterasmed ett investeringsbidrag för nyproduktion av flerfamiljshus med krav påett hyrestak vid uthyrningstillfället. Vidare har vi föreslagit att regeringenskall tillsätta en boendekostnadsdelegation för att komma tillrätta med dehöga boendekostnaderna.Detta är vad tror behövs för att öka nyproduktionen. Vi ärdock beredda att diskutera andra lösningar. Det viktiga är att nyproduktiontill ett rimligt pris ökar. Regeringen bör återkomma med förslag på hurnyproduktionen av hyresrätter kan öka, som rimliga hyror för låg-och medelinkomsttagare tillgodoses. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Villkor för ombyggnationUnder påbörjades ombyggnationen av ca 17 000lägenheter, vilket var 3 000 färre än vad som antagits. Enligtregeringens prognos ökar det till 20 000 lägenheter 1999 ochtill 27 500 lägenheter 2002. Förutsättningarna förregeringens prognoser är dock osäkra. Enligt Boverketsprognos skulle 35 000 lägenheter fram till 2010behöva en omfattande ombyggnad. , de kommunalabostadsbolagens intresseorganisation, redovisar ettombyggnadsbehov på 488 000 lägenheter för perioden2000-2015. Den låga nivån på ombyggnationssidan gör attvärdet på bostadsbeståndet i som helhet minskar.Risken är stor att ett mycket motiverat underhåll blir eftersattoch att ombyggnadsåtgärder skjuts på oviss framtid, ettallvarligt tecken på en utveckling som måste vändas.Ändringarna i subventionssystemet har radikalt förändrat förutsättningarnaför att genomföra större ombyggnader. räntebidrag hade ett nuvärdesom motsvarade av investeringen. Dagens system med ett 30-procentigt räntebidrag till en mindre del av åtgärderna som ingår i en normalombyggnad motsvarar ett nuvärde på av investeringen. Risken för storahyreshöjningskrav är uppenbar.I senaste rapport, Bostadsbyggande i tillväxtregionerna, pekarman på nödvändigheten av att se över nuvarande stöd tillombyggnadsverksamheten. Det krävs att stödet till dessa investeringar i detbefintliga bostadsbeståndet ökar. föreslår att man utökar antaletåtgärder som är räntebidragsberättigade i samband med en ombyggnation,för att minska kravet på hyreshöjningar. har tidigare föreslagitett investeringsbidrag i samband med ombyggnationer för att stimuleraåtgärder i en ekologiskt hållbar riktning (sopsorteringssystem, alternativadagvattensystem, energieffektivisering m.m). Så ser förslagut till hur vi skall öka ombyggnationen i . Men även andra lösningarsom leder till samma resultat är naturligtvis välkomna. Regeringen böråterkomma med förslag till åtgärder som ökar de nödvändigaombyggnationsåtgärderna i det redan byggda bostadsbeståndet.StudentbostäderI takt med den kraftiga utbyggnaden av högskoleplatser hardet uppstått en stor brist på studentbostäder. Totalt står ca40 000 studenter i kö för studentbostad. Köerna gäller båderum och lägenheter. Bristen är störst i de storastudentstäderna, medan vissa andra högskoleorter inte harnågon kö alls. Situationen kan bli värre. Redan under nästaår planeras 20 000 nya utbildningsplatser, men bara 4 000studentbostäder. Här behövs en bättre samverkan mellanstaten som fördelar utbildningsplatserna och kommunernasom ansvarar för boendet. Därför är det bra att regeringenredan i budgetpropositionen fördelar platserna och2002. Det underlättar den kommunala planeringen avstudentbostäder. Tyvärr räcker nog inte detta som åtgärd omdet skall bli balans mellan behov och efterfrågan påstudentbostäder i förhållande till det som byggs. Bara en avfyra studenter bor i en studentbostad, där hyran är anpassadtill studiemedlen. Tre av fyra bor alltså i andra bostäder därhyran oftast är högre. Som student kan man få bostadsbidragmen villkoren för detta är anpassade till hyresnivåer som, ibästa fall, gäller för studentrum.Fram fanns ett särskilt investeringsbidrag förstudentbostäder. Detta har avvecklats vilket gör det svårare att producerastudentbostäder till rimliga hyresnivåer. Bland förslag finnsett investeringsstöd för nyproduktion av bostäder i flerfamiljshus vilket ävenomfattar studentbostäder. Ett annat förslag kan vara att ge stimulans förflyttning av flerfamiljshus från avfolkningsbygder till högskoleorter. Vi ärberedda att diskutera andra lösningar men regeringen måste ta problemen påallvar och återkomma med förslag på hur antalet studentbostäder bättre kanmotsvara de behov som finns. Detta är en rättvisefråga för att minskasnedrekryteringen till högskoleutbildningarna. Brist på kapital eller avsaknadav föräldrauppbackning för att ordna en bostad skall inte avgöra möjlighetenför högskolestudier. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.I jämförelse med våra grannländer och står sig densvenska statens satsning på studentbostäder ganska slätt. I står statenför av den totala produktionskostnaden inklusive inventarier. IDanmark ges inteckningslån på av kostnaden, staten står för avräntekostnaden och kommunen för resterande . Den svenska statenligger långt ifrån dessa villkor. Svenska villkor innebär ett 30-procentigträntebidrag upp till en viss bestämd produktionskostnad.Antalet studenter med funktionshinder kan förväntas öka i samband medden kraftiga utbyggnaden av högskolan. Regeringen har givitHögskoleverket i uppdrag att se över systemet med stöd till studenter medfunktionshinder. Det gäller i allra högsta grad även boendet. På vissahögskoleorter, däribland , saknas handikappanpassadestudentbostäder och där de finns är antalet starkt begränsat. Detta skaparsvårigheter för funktionshindrade att påbörja en högskoleutbildning och detgör att boendekostnaderna ökar för denna grupp. ställernaturligtvis krav på tillgänglighet i alla former av byggande, menstudentbostäder har oftast en särskild utformning vilket gör atttillgänglighetskraven är särskilt viktiga att leva upp till. Funktionshindradeskall naturligtvis kunna studera på samma villkor som ickefunktionshindrade. Högskolekommunerna behöver uppmärksammas på dessaproblem. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör återkomma med förslag på hurnyproduktionen av bostäder kan öka,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör återkomma med förslag tillåtgärder om hur ombyggnationen av bostäder kan öka,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör återkomma med förslag omhur produktionen av studentbostäder kan öka,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillgängligheten och tillgången påstudentbostäder för funktionshindrade.Stockholm den 2 oktober 1999Owe ()()()()()