mot · GM02Fi15 · 1999-04-29 00:00:00 — På dessa områden är den socialdemokratiska regeringenspolitik utpräglat bristfällig eller direkt felaktig.5.1 Tillväxtpolitik för nya jobbGrundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila ochgoda villkor för fler och växande företag och därigenom ökasysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Dettaåstadkoms genom en balanserad finans- och penningpolitik ikombination med strukturella åtgärder som förbättrar ekonominsfunktionssätt och avlägsnar de seglivade bromsmekanismer som i 25 årunderminerat den svenska ekonomins utvecklingskraft och bäddat fördagens massarbetslöshet och brister i välfärden. Penningpolitiken skaskötas av med inflationsmålet på 2 procents årlig KPI-förändring som riktmärke. Finans- och strukturpolitiken åvilar riksdagenatt besluta om. De flesta av de finanspolitiska åtgärder som föreslås idenna motion har även fundamentala strukturella effekter för att förbättraden svenska ekonomins funktionssätt:- Skatten i vanliga inkomstlägen sänks kraftigt de närmaste årengenom höjningar av grundavdraget. Detta bidrar i första hand till attfler kan klara sig på sin egen lön, men det medför också denstrukturellt viktiga effekten att kommande lönebildning underlättas.Se vidare avsnitt 5.2- Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter att växa genom enfemtioprocentig skattereduktion för de privata hushållens köp avtjänster i det egna hemmet. Förslaget kan beskrivas som att det avSocialdemokraterna avvecklade ROT-systemet i ställetpermanentas och utvidgas rejält, så att det vita priset halveras direktvid köpet. Tjänster för kan köpas med enfemtioprocentig skattereduktion, som då uppgår till maximalt 25 000kr per hushåll och år.- Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummorupp till . För egenföretagare utökas dennedsättningsberättigade lönesumman till per år.Förslaget gäller alla företag (arbetsgivare), men gynnar främstsmåföretagen. De mindre företag som tvekar om de ska våganyanställa får med detta förslag klart förbättrade möjligheter att vågasatsa på utveckling och nyanställningar.- En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisakonkurrensvillkor för jordbruksnäringen. Utgångspunkten för deförändringar som föreslås är den statliga utredningen för (SOU 1997:167). skatteryggsäck lyfts av genom de förslag som Kristdemokraternapresenterar. Eldningsolja föreslås beskattas som inom industrin,jordbruken befrias från elskatt, dieselskatten inom jordbruket slopas.Avgiften för handelsgödsel återförs till näringen.- Konkurrensvillkoren för åkeri- och transportsektorn föreslås ocksåförbättras genom gynnsammare skatteregler.- Förmögenhetsskatten avvecklas i två steg. minskar den meden procentenhet och avvecklas den helt (se nedan).- Regeringens nya värnskatt avskaffas.- Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparandeavskaffas.- Avdragsrätten på pensionssparande höjs till ett helt basbelopp per år.- Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias och beskattas därefter som inkomst av kapital.- Den särskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas.- En avdragsrätt för insättningar på individuella utbildningskontonföreslås införas år 2000.Till de strukturella åtgärder som kraftigt kommer att förbättralönebildningen hör förslaget om en allmän och obligatorisk a-kassa meden 33-procentig egenfinansiering som kommer att skapa ett rakare rörmellan en bra lönebildning, låg arbetslöshet och låga avgifter för denenskilde och vice versa.FörmögenhetsskattenFörmögenhetsskatt betalas på fysiska personers nettoförmögenhet. Nivånär på belopp som överstiger 900 000 kronor.De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehålla för-mögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökandeinternationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppetbibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Förmögen-hetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras av fördelningspolitiska skälfår helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjorts bl.a. genomattregeringen befriat huvudägarna i aktiebolag från förmögenhetsskatt medant.ex. låginkomsttagare som råkar ha sitt egnahem beläget i ett attraktivtområde till följd av de kraftigt höjda taxeringsvärdena tvingas betalaförmögenhetsskatt. är 17 av 18 aktiemiljardärer befriade frånförmögenhetsskatten på sitt aktieinnehav. Motivet för detta är att de annarssannolikt skulle välja att lämna med sina pengar. De som inte har destora resurserna får stanna kvar och finna sig i att betala skatten.Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andraavseenden. För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhetsom överstiger ska förmögenhetsskatt betalas. Om ettsammanboende par har motsvarande förmögenhet ska de däremot inte sam-beskattas. Detta innebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomisktstraffbeskattas i förhållande till ett samboförhållande.Inkomstbeskattningen och kapitalinkomstbeskattningen innebär att enfaktisk inkomst beskattas. Förmögenhetsbeskattningen däremot, bygger oftapå fiktiva värden. Detta kan ge fördelningspolitiskt orimliga effekter. T.ex.tvingas många småhusägare att utöver den höga fastighetsskatten betalaförmögenhetsskatt. Detta trots att förmögenheten som är bunden i fastigheteninte går att omsätta till inkomster med mindre än att bostaden säljs.Vi har uppfattningen att förmögenhetsskatten kommer att avskaffas inomnågra få år. Detta oavsett vilken kulör sittande regering har. har denhögsta förmögenhetsskatten av . Alltfler av våra grannländeravskaffar denna skatt. sällade sig och Danmarktill de länder som inte längre har en särskild skatt på förmögenheter.Kristdemokraterna noterar att regeringen i höstens budgetpropositionantydde att en förändring var på gång vad gäller förmögenhetsskatten. Rege-ringens bedömning var att "bör kapitalinkomst-skattesatsens nivå och förmögenhetsskatten övervägas." I föreliggande vår-proposition sägs det emellertid ingenting i denna fråga.Kristdemokraterna har kommit fram till slutsatsen att förmögenhetsskattenska fasas ut ur det svenska skattesystemet. För att finansiera detta föreslås enhöjd bolagsskatt, dvs. skatten på företagens vinster. Vi gör bedömningen attden nuvarande förmögenhetsskatten i kombination med nuvarande dubbel-beskattning är väsentligt mer skadlig för ekonomin och utvecklingskraften ivårt land än den höjning av bolagsskatten som vi föreslår. Höjningen innebäratt bolagsskatten, som jämte den i är lägsta, ökar från 28 av vinsten. På så sätt sker beskattningen på faktiska intäkter, intepå fiktiva värden som vid förmögenhetsbeskattningen.Det kan konstateras att det inom nästan samtliga riksdagspartier finns endiskussion om förmögenhetsskattens avskaffande. En majoritet av partiernavill avskaffa förmögenhetsskatten.Tabell 5.1 Tillväxtpolitik för nya jobbKassamässiga inkomstförändringar för statsbudgeten.Miljarder kronor5.2 Tabell 5: (2000 2001 2002 )5.3 En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lönRegeringens politik för att sanera statsfinanserna har till stora delarinneburit höjda skatter för låg- och medelinkomsttagare. Detta har ikombination med sänkta bidrag gjort att många som redan tidigare levdepå marginalen tvingats söka socialbidrag. Socialbidragskostnadernaökade under i stort sett hela den förra mandatperioden, liksom antaletsocialbidragstagare. Denna utveckling har i sin tur belastat kommunernaeftersom det är de som finansierar socialbidragen. Låginkomsttagare somtvingas söka socialbidrag under vissa perioder av året betalar samtidigtofta ansenliga belopp i inkomstskatter. Denna negativa rundgång måstebrytas.Kristdemokraterna ser det som en viktig uppgift att skapa en skattestruktursom gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroendeav bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Därför föreslås en radåtgärder som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin egen lönoch därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin egenekonomiska situation.- Det beloppsmässigt mest betydande förslaget är ett kraftigt höjtgrundavdrag i den kommunala beskattningen. För låg- ochmedelinkomsttagare sänks inkomstskatten med 10 miljarder kronornästa år genom en höjning av grundavdraget med inormala inkomstlägen. Effekten blir en skattesänkning med ca 220kr/månad. föreslås grundavdraget i denkommunala beskattningen höjas på samtliga inkomster medytterligare , så att den nya grundnivån totalt uppgår till20 . För deltidsarbetande med en taxerad inkomst på ca110 blir det nya grundavdraget 29 900. Därmed blirskillnaden jämfört med regeringens förslag att alla inkomsttagare fårbehålla ca mer av sin egen lön. Per år räknatinnebär skattesänkningen ca . Grundavdragshöjningenomfattar även skattepliktiga transfereringar och gäller förpensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag understiger detav föreslagna grundavdraget i den kommunalabeskattningen. Kommunerna kompenseras fullt ut för skattebortfalleti enlighet med den så kallade finansieringsprincipen. Förslaget gerförutsättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebärdessutom förbättringar för sommar- eller extraarbetande ungdomar.Med vårt föreslagna grundavdrag kan man tjäna perår innan man behöver betala kommunalskatt jämfört med 8 700kronor i dag.- De skattemässiga förbättringar för hushållen att spara föreslåsförbättras dels genom en höjd avdragsrätt för pensionssparande, delsgenom en avdragsrätt för sparande på individuellautbildningskonton.- Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks från7 000 till . Det innebär att resekostnader på ytterligare1 blir avdragsgilla jämfört med idag.- En skatt som plågar många, inte minst folk med låga inkomster, ärfastighetsskatten som på grund av sin utformning har orimligaeffekter. föreslår att fastighetsskatten påbostadshus sänks i ett första steg till , samt att den endastberäknas på en tredjedel av markvärdet överstigande 150 000kronor. På så sätt försvinner de orimliga effekter som exempelvisdrabbat folk i skärgårdsområden.- avvisar också regeringens nya värnskatt. Den ärett brott mot de principer Socialdemokraterna själva var med om attlägga fast i skattereformen 1990-1991 om att ingen ska betala merän av en inkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot delöften Socialdemokraterna ställde ut om att värnskatten underbudgetsaneringsåren skulle vara tillfällig. Viktiga motiv för att inteha extra hög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildningmed medföljande studieskulder måste löna sig. Om svenskastudenter utbildar sig i , bör inte skattesystemet leda till att desedan flyttar utomlands. Det är en framtidsinvestering att ha ettskattesystem som gör att utbildning lönar sig.Tabell 5.2 En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lönKassamässiga förändringar, miljarder kronor5.4 Tabell 6: (2000 2001 2002 )5.5 En reformerad familjepolitikFamiljefrågorna har haft en central ställning i Kristdemokraternaspolitiska arbete ända sedan partiet bildades. Det handlar både om synenpå familjens oersättliga ställning och uppgifter i samhället och omutformningen av familjestödet. arbete har varitinriktat på att hitta de modeller för likvärdighet och mångfald, som vi trorskapar de bästa förutsättningarna för föräldrarna och barnen. Vi kommeräven fortsättningsvis att lyfta fram familjepolitiken som en huvudfrågapå grund av den betydelse den har för hela samhällsbyggandet ochframför allt för barnen.Genom att styra alla resurser till ett fåtal barnomsorgsformer har staten ipraktiken tagit över beslut som familjerna själva borde fatta. Stora statligaoch kommunala resurser har ensidigt satsats på de familjer som velat ochkunnat få del av den offentliga barnomsorgen. De som på hel- eller deltid villsköta barnomsorgen på egen hand eller vill ha en annan lösning har därförofta mycket svårt att förverkliga sin önskan.Det familjepolitiska system som byggts upp har flera bristerfrån såväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitisktdärför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redanresursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisksituation föräldrarna har innan de får barn och omvänt högre för redanvälavlönade kvinnor och män. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endastbostadsbidraget kan sägas gynna resurssvaga hushåll på ett särskilt sätt.Bostadsbidraget har dock skurits ner och försämrats kraftigt under senare år.Från valfrihetssynpunkt är det en brist att det familjepolitiska stödet intemedger flera alternativa barnomsorgsformer. Socialdemokraterna vill nu medsitt förslag om maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen utöka dettafördelningspolitiska missförhållande ytterligare, eftersom en enhetligmaxtaxa kommer att gynna de mest välbeställda familjerna mest. Valfrihetenförbättras inte heller genom införande av maxtaxa. Det är fortfarande baraom familjen väljer den offentliga barnomsorgen som den får del avsamhällets stöd. De som inte vill, eller kan, utnyttja den kommunalabarnomsorgen får inte del av samhällets stöd. Dessutom strider förslaget omen nationellt enhetlig maxtaxa mot principen om det kommunala självstyret.Kristdemokraterna avvisar därför regeringens planer på en maxtaxa inom denkommunala barnomsorgen.Kristdemokraterna föreslår följande förändringar på familjeområdet:- Höjd garantinivå i föräldraförsäkringen från dagens perdag till per dag. Kontaktdagarna återinförs iföräldraförsäkringen.- Ett återinfört och förbättrat vårdnadsbidrag på avbasbeloppet () och barn mellan . Tillföljd av att vårdnadsbidraget gäller från den dag barnet fyller 1 årslopas de i föräldraförsäkringen.- Avdragsrätt på maximalt av basbeloppet förstyrkta barnomsorgskostnader för alla barn mellan 1 och 3 år.- Behovsprövning av barnbidraget genom att det generellabarnbidraget sätts till per barn och månad. höjsdet särskilda bidraget i bostadsbidraget med per månadoch barn. De individuella inkomstgränserna i bostadsbidraget förmakar/samboende avskaffas och den gemensamma inkomstgränsensätts till . Ytnormen för den bostadsbidragsgrundandeytan utökas med i respektive kategori.- anser att den sjukpenninggrundande inkomsten(SGI) ska beräknas som genomsnittet av de senaste två årensinkomster. Detta påverkar även föräldraförsäkringen.Barnfamiljerna kommer dessutom att gynnas av den generellaskattesänkning som föreslås för inkomsttagare genom en höjning avgrundavdraget. Oförändrat högkostnadsskydd för läkemedel gynnarockså familjer med låga inkomster, jämfört med regeringens förslag.Kristdemokraterna anser att det inte är självklart att det i första hand ärbarnbidraget som ska höjas om förbättringar ska göras inom familje-politikens område. Därför avvisas regeringens föreslagna höjningar. I ställetvill vi prioritera att använda en del av det reformutrymme som finns genomde beräknade överföringsbeloppen till hushållen (totalt ca 20 respektive ca40 miljarder kronor ) för att genomföra förbättringar som, imotsats till regeringens politik, innebär ökad valfrihet och ger möjlighet tillmer tid för barnen. Se även avsnitt 5.7.Tabell 5.3 politik för barnfamiljerFörändringar i förhållande till regeringens förslagMiljoner kronor5.6 Tabell 7: (2000 2001 2002 )5.7 Bättre pensionerRegeringens okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärerhårt genom nedskärningarna och bristerna inom äldrevården samt deväxande vårdköerna. Många pensionärer har heller inte råd att lösa utnödvändiga mediciner.Kristdemokraternas budgetalternativ, som bl.a. innehåller nedanståendereformer, innebär därför en satsning på rättvisa och bättre ekonomisksituation för pensionärer:- Hela inkomstprövningen av änkepensionen slopas.- Pensionstillskottet höjs med /månad från år2000. Detta förslag gynnar alla de som har låg eller ingen ATP.Kristdemokraterna anser att detta alternativ är bättre än regeringenshöjda kompensationsgrad i bostadstillägget. Från och med år 2001bör pensionstillskottet höjas med ytterligare per månad.Det innebär att pensionstillskottet jämfört med blir 310 kronorhögre , eller högre per år.- Inkomstprövningen av bostadstillägget ska inte innehållafritidsfastighet.- Omställningspensionen för efterlevande återställs från 6 till 12månader.- Grundavdragshöjningen som föreslår omfattaralla skattepliktiga transfereringar och gäller även för pensionärer i defall där deras särskilda grundavdrag (SGA) understiger det avKristdemokraterna föreslagna grundavdraget i den kommunalabeskattningen. Ungefär 1,3 miljoner pensionärer kommer därmed attfå sänkt skatt till följd av denna förändring.En viktig förändring jämfört med regeringen är också attKristdemokraterna avvisar försämringen i högkostnadsskyddet förläkemedel. Detta gör att regeringens kompenserande höjning avpensionstillskottet inte behövs med vår politik.Tabell 5.4 politik för pensionärerFörändringar i förhållande till regeringens förslagTabell 8: (Miljoner kronor 2000 2001 2002 )Anm.: Många pensionärer kommer att få sänkt skatt genom det höjda grundavdragsomföreslås i denna motion.5.8 Vården, omsorgen och skolanKristdemokraternas budgetalternativ innebär att kommuner och landstingkommer att få i ytterligare resurser jämfört med regeringens förslag. Vidare vill vi förbättraassistentersättningen och tandvårdsförsäkringen, och vi avvisarregeringens föreslagna försämring av högkostnadsskyddet för läkemedel.Kristdemokraternas samlade politik och bedömning vad gällerkommunsektorn presenteras mer utförligt nedan under avsnitt 6Kommunsektorn.Tabell 5.5 En politik för bättre vård, omsorg och skolaFörändringar i förhållande till regeringens förslagMiljoner kronorTabell 9: (2000 2001 2002 )5.9 Ett återupprättat rättsväsendeKristdemokraterna har motsatt sig de nedskärningar som skett inomrättsväsendet . vill tillförarättsväsendet ytterligare nästa år.- Polisväsendet bör stärkas och närpoliskontoren och derasverksamhet utvecklas för att bekämpningen av vardagsbrottslighetenskalllyckas.- Den tilldelas extra medel.- Åklagarväsendet stärks. En beredskap måste finnas för ett ökat antalärenden till följd en förbättrad personalsituation inom polisen.Pengarna ska även användas till fortbildning ochkompetensutveckling.- Domstolsväsendet bör tilldelas ytterligare medel. Dessa pengar skasärskilt gå till hovrätterna samt läns- och kammarrätterna där enandel mål får vänta på domstolens avgörande trots att skriftväxlingoch övriga beredningsåtgärder är avslutade.- En fungerande kriminalvård kräver utökade resurser.Frigivningssituationen är oacceptabel. Målsättningen ska varameningsfulla insatser för att möjliggöra ett liv utan brottslighet.Detta arbete måste börja och fortsätta efterfrigivningen.- Till detta kommer förbättringar för skattemyndigheternasmöjligheter till uppföljning och bekämpning av skattefusk samtsatsningar på tullen och kustbevakningen.Tabell 5.6 alternativ för rättsväsendetFörändringar i förhållande till regeringens förslagMiljoner kronor5.10 Tabell 10: (2000 2001 2002 )5.11 Inriktning på kommande överföringsbelopp till hushållenDe prioriterade områden som beskrivs ovan är finansierade genom denalternativa budgetpolitik som presenterar sommotförslag till regeringens vårproposition. I regeringens budgetalternativredovisas ett utrymme för överföring till hushållen efter det att demålsatta amorteringarna på statsskulden gjorts åren 2001 och 2002.Dessa ca 22 respektive som beräkningstekniskt förstill hushållen kan mycket väl komma att bli mindreeller större beroende på den ekonomiska utvecklingen.I anslutning till våra förslag till utgifts- och inkomstramar för de komman-de tre åren nöjer vi oss därför med att ange riktlinjer för hur dessaberäkningstekniska överskott borde återföras till hushåll och företag somskattesänkningar. Det är dock av försiktighetsskäl inte lämpligt att intecknahela de föreslagna beloppen för reformer. Enligt bör detredovisade utrymmet uteslutande användas för sänkta skatter och inte förökade utgifter.Utgångspunkten för är att i första hand prioriterastrukturella skattelättnader för att bidra till ökad valfrihet, sysselsättningochtillväxt. Tillväxt och ökad sysselsättning har prioriterats före flertalet av denya bidrag och utgifter som föreslås i vårpropositionen.När regeringen nu avsätter ett utrymme för att sänka inkomstskatterna åren2001 och 2002 som troligen blir en kompensation för de höjdaegenavgifterna, har redan i föreliggande budgetalternativgenomfört inkomstskattesänkningar underperioden. Sammanlagt föreslås sänkningar av skatt på inkomst, kapital,egendom, socialavgifter, varor och tjänster på drygt 90 miljarder kronor.5.11.1 Ytterligare skattelättnader år 2001 och 2002I princip vill gå vidare och ytterligare stärka deområden som prioriterats ovan.För att öka sysselsättningen och förbättra företagsklimatet bör ytterligaresänkningar av arbetsgivaravgifterna med inriktning på ny- och småföretaggenomföras. En möjlighet är att ytterligare sätta ned de sociala avgifterna pålönesummor kring . Vid en ytterligare nedsättning med femprocentenheter skulle arbetsgivaravgifterna för mindre företag bli 18 procent.För att öka valfriheten bör inkomstskatten sänkas utöver vår föreslagnahöjning av grundavdraget till , som redan genomförts iKristdemokraternas alternativ. Ovanpå vårt höjda grundavdrag kan ett för-värvsavdrag stärka arbetslinjen och reducera vissa skadliga marginaleffekter.Utöver de satsningar som redan föreslagits för ökad valfrihet för barn-familjerna, vill vi gå vidare i samma riktning. Det finns till exempel fördelarmed att låta barnfamiljerna behålla mer av sina egna inkomster framför atthöja bidrag. Det minskar familjernas bidragsberoende och minskar i viss månstatsfinansernas konjunkturkänslighet. Av det tillgängliga utrymmet bör ca 4miljarder kronor avsättas och ca förförbättringar inom familjepolitiken.Som ett led i att ytterligare förbättra företags- och investeringsklimatet kantill exempel dubbelbeskattningen på risksparande reduceras ytterligaregenom en halvering av reavinstskatten på kvarhållna vinster.Under perioden kan också en fortsatt sänkning av fastighetsskatten göras.6 KommunsektornKommunsektorns samlade resurser har skurits nerkraftigt med den socialdemokratiska regeringens politik. Till följd avsuccessivt ökade allmänna egenavgifter har kommunernasskatteintäkter utvecklats mycket ogynnsamt. drar egenavgifternaundan i kommunala skatteintäkter till följd avatt egenavgifterna är avdragsgilla mot kommunalskatten.Kommunsektorns skatteintäkter påverkas också i hög grad av syssel-sättningsutvecklingen i den privata sektorn. På grund av att regeringenspolitik så ensidigt inriktats på budgetsanering och så lite på att förbättraföretagarklimatet och långsiktiga tillväxtförutsättningar ärsysselsättningen fortfarande väldigt låg. Sysselsättningen var istort sett lika låg som under lågkonjunkturens bottenår 1993. Detta faktumavspeglar sig naturligtvis i sämre utvecklingsmöjligheter för kommunsektorngenom ett dåligt skatteunderlag. Regeringen konstaterade 1998 att "trots ökade statsbidrag för har antalet sysselsattainom kommunsektorn fortsatt att minska jämfört med föregående år". Från1995 till 1998 minskade antalet sysselsatta inom kommunsektorn med42 000 personer enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar.Vidare ökade kommunernas kostnader för socialbidrag under i stort setthela den förra mandatperioden. Regeringens politik har på olika områdeninneburit att minskade statliga kostnader i transfereringssystemen har vältratsöver på kommunerna i form av ökade socialbidragskostnader. Det är förstunder som en viss minskning av de totala kostnadernaför socialbidrag skett. Totalt betalade kommunerna ut isocialbidrag . Detta kan jämföras med perioden1991-1994 då de totala socialbidragskostnaderna uppgick till 31,6 miljarderkronor.