mot · GN02Ub277 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub277av , ()LärarnaInledningDet finns inget vackrare yrke, inte heller något viktigare för landet änlärarens yrke. Åt honom anförtros det dyrbaraste vi har: våra barn. Man kanaldrig tillräckligt säga hur mycket landets framtid beror påkvalitén hos dess lärare. Det är därför man först måste tillskriva dem denaktning som de förtjänar: ett land som sänker halten på sina undervisarebegår självmord.Detta citat av tidigare utbildningsminister uttrycker den uppskattning vi alla borde känna införskolans viktigaste resurs, lärarna. Det uttrycker också det djupt allvarligai att alltfler lärare blir utbrända, desillusionerade och börjar ifrågasättasitt yrkesval. Vad är det som gör att entusiastiska eldsjälar somegentligen älskar att undervisa lämnar skolans värld och varför ärinte lärarutbildningarna fyllda?Läraryrket handlar både om att stödja enskilda människors utveckling ochom att påverka hela samhällets utveckling. Det är lärarna som tillsammansmed föräldrarna formar morgondagens generation. Det är därför vår skyldig-het att hörsamma lärarnas rop på hjälp och vi listar i denna motion någraområden som kräver fördjupade diskussioner av berörda på alla nivåer.Synen på lärareEtt första led i en nationell lärarsatsning handlar om en generell attityd-förändring. Vill vi se att fler utbildar sig till lärare, stannar i yrket ochdessutom brinner för sitt arbete måste läraryrket uppvärderas. Vi har sagtdetta i ett antal motioner och det är dags att på allvar se övervilka konkreta insatser som kan göras. Löneutvecklingen i yrket måstevara reell och även den personliga utvecklingen i yrket måstesäkerställas. Möjligheten att t ex kombinera lärararbetet med forskningkan vara en lösning. Lärare är med sina kunskaper och erfarenheter entillgång för hela samhället också då de arbetar utanför skolan. Av delärare som lämnat skolan skulle många kunna återrekryteras ommöjligheten att kombinera en lärartjänst med annat arbete utvecklades.LärarutbildningenLärarutbildningskommittén har avlämnat sitt betänkande. Attskapa en lärarutbildning som förbereder för det yrke som väntar är ennödvändig förutsättning för att skolan skall utvecklas. upplevermånga att glappet mellan utbildning och verklighet blir allt för stort. Detär en politisk utmaning att skapa en utbildning som känns meningsfulloch som attraherar. När det gäller de mer konkreta förslag somutredningen presenterar vill vi avvakta och ta del av de synpunkter somkommer in från remssinstanserna innan vi lägger fast vår inriktning. Vianser emellertid att blivande lärare har behov av både ämnesfördjupningoch något som skulle kunna kallas lärarkunskap och i vilket ligger bådepedagogiska och didaktiska moment. Vi anser också att problemen inomskolväsendets högre stadier medför att en gemensam utbildning för lärarefrån årskurs 7 t o m gymnasiet bör övervägas. Lärarutbildningen skallmedverka till att göra lärarna attraktiva på en bred arbetsmarknad.Nyutexaminerade lärareNyutbildade lärare har en mycket utsatt situation. Från dag ett på arbetetställs samma krav på de nya lärarna som på rutinerade kollegor. De förstaåren blir med få undantag hundår i yrket. Innehållet i lektioner skallskapas och relationer till elever skall utformas. Medväxande sociala problem och nedskärningar av elevvårdande och annanvuxenpersonal på skolorna läggs på de nya lärarna ett ofta allt för stortsocialt ansvar. Skolan riskerar med detta att tappa många entusiaster,eftersom det är dessa som bränner ut sig först. Förutom ett reelltfungerande mentorssystem, där även ömsesidig tid för handledning ingårmåste de nyutexaminerades arbetssituation ses över och leda till konkretaåtgärder.ElevvårdBarn och ungdomar har stort behov av vuxenkontakt. Hos mångatonåringar finns t ex ett obegränsat behov av att tala med vuxna om alltsom har med livet att göra, inte minst dess mening. För ett ökande antalhar sådana existentiella frågor tagit överhanden och köerna till barn- ochungdomspsykiatriska mottagningar talar sitt tydliga språk. Hur elevernamår påverkar med nödvändighet skolarbetet.Detta förutsätter att det finns tillräckligt med elevvårdande personal ochtydliga hanteringsvägar från misstanke om problem till uppföljningsåtgärder.Allt för stor del av många lärares tid går åt till att sitta i krismötensomaldrig leder någon vart och därmed också blir meningslösa för allainblandade. Detta leder också till att många lärare upplever att lärararbetetfår allt för kraftig slagsida mot den sociala delen av yrket. Läraren har ettansvar för att se till varje barns behov. Därmed är det inte sagt att det ärläraren själv som måste uppfylla dem alla.Större uppmärksamhet borde ägnas åt att skapa interna infrastrukturer påskolorna. Om en elev av olika anledningar mår dåligt, fysiskt eller psykisktskall läraren kunna få hjälp av ett elevvårdsteam för att följa upp och åtgärdaproblemen. Ansvaret kan inte läggas på en enskild lärare.SpeciallärareAll meningsfull undervisning möter eleven där han/hon befinner sig.Detta är också en av tankarna med den målrelaterade skolan, något somställer stora krav på lärarna. Att varje individ skall bli sedd ochuppmuntrad är en fantastisk utmaning. För de allra flesta räcker ocksåläraren ofta till. Det är dock viktigt att läraren får de resurser han/honbehöver för att fånga upp de barn och ungdomar som har behov av extrastöd och hjälp. Det är inte rimligt att skolans besparingar på speciallärarefår leda till att den enskilde läraren bränner ut sig för att eleverna skalluppnå godkända betyg. Detta gäller också de stödåtgärder som mångaelever, inte minst med invandrarbakgrund, behöver för att kunna ta tillsig nya kunskaper. Att ge alla elever chans till utveckling förutsättertillgång till såväl personal som ekonomiska medel.Studie- och yrkesvägledareAtt den nya gymnasieskolan inte utvecklades så som man tänkt sig visar tex utvecklingen av det individuella programmet. För att skolan skall blimeningsfull för alla elever är det oerhört angeläget att de redan påhögstadiet ges reella möjligheter att fatta genomtänkta beslut om sinframtida utbildning. Många kommer till gymnasiet utan att kännameningsfullhet. Detta leder till onödig frustration för alla inblandadeparter. Att stärka studie- och yrkesvägledningen på högstadiet är ett sättatt möjliggöra för elever och föräldrar att fatta rätt beslut. Dennayrkesgrupp har också en mycket betydelsefull roll för att fånga upp deelever som av olika anledningar får problem med sina studier. Studie-och yrkesvägledarna måste ingå som en självklar del i skolanshelhetssatsningar.BetygDe målrelaterade betygen är en förutsättning för att den målrelateradeskolan skall bli en verklighet. Ett system som bygger på tanken att allakan utvecklas och att de höga betygen aldrig kan ta slut, utan är enbedömning av individens kunskaper och färdigheter, borde ses som detideala. Trots detta fälls många tårar över ett system som upplevsgrymt orättvist. Detta beror till största delen på att betygsstegen är för få.I dag utvecklar lärare sina egna signalsystem i form av + och -. Närbetygen väl skrivs in står där dock ingenting om vare sig plus ellerminus. fortsätter att kräva en utvidgning av antaletbetygssteg.Betygssystemet förutsätter också tydliga betygskriterier. Det är viktigt attdet i ämnesgrupperna ges tillräcklig tid för detta arbete, vilket är ett viktigtled i utvecklingen av den målrelaterade skolan.Den målstyrda skolanNär kommunerna övertog huvudmannaskapet ochansvaret för skolverksamheten fördes ut till dem som arbetar i skolorna,var syftet att skapa en klarare ansvarsfördelning för skolväsendet.Verkligheten har emellertid blivit en annan. Varje led i styrkedjan visarpå brister. Lärarna kan inte ensamma driva den målstyrda skolan, lika litesom , kommuner eller rektorer. Det krävs en samverkanmellan alla parter där var och en bidrar med sin del.Skolverket och skolhuvudmännenTydliga styrdokument i form av läroplaner, kursplaner ochbetygskriterier är viktiga för att lärare skall kunna fullgöra ett gott arbete.Kommunernas skolplaner likaså. För att detta skall bli verklighet måstesamspelet mellan aktörerna bli bättre och avstånden minska. Arbetetmåste också byggas nerifrån och upp utifrån den konkreta verklighet somskolan arbetar i.SkolledarenSkolledarens roll när det gäller att entusiasmera, skapa sammanhållningoch ett positivt skolklimat kan inte nog värderas. Rollen som bådeadministrativ chef och huvudansvarig för den pedagogiska utvecklingenhar dock inneburit allt för stor arbetsbelastning och kluvenhet införuppdraget. Ofta har det pedagogiska ledarskapet fått stå tillbaka, vilketockså fått direkta konsekvenser inte minst för arbetet med att genomföraden målstyrda skolan. En så omfattande reform förutsätter ledare medvisioner och drivkraft som också är närvarande i det dagliga arbetet. Fördetta behövs insatser både från nationell och nivå. Den nyarektorsutbildningen är ett steg i rätt riktning.LärarnaDen målrelaterade skolan kan aldrig bli verklighet utan förankring hoslärargruppen. En grundförutsättning för detta är att lärare ges tid för skol-utveckling. Detta är särskilt viktigt i ett initialskede. De arbetslag somskall utgöra basen för mycket av arbetet fungerar t ex inte av sig självaoch genomarbetade måldokument tar tid att utforma. Tiden är därför ettnyckelbegrepp i skolans kvalitetsarbete. Även lärare behöver känna lustinför sitt arbete. Detta skapas inte genom att frånta dem fortbildning isina ämnen. Den målstyrda skolan måste utvecklas parallellt medämnesfördjupningen och den pedagogiska friheten att uppnå målen fåraldrig inskränkas.Vill vi se entusiastiska lärare måste vi medverka till attde får möjlighet att utvecklas både personligt- och ämnesmässigt.Utvecklingsplaner för varje lärare bör tas fram.KlasstorlekEn viktig förutsättning för att lärare skall kunna möta eleverna utifrånvars och ens speciella behov kräver en arbetssituation som gör detmöjligt. Klasstorleken är avgörande för detta. En undervisningsgruppsom en lärare har huvudansvar för bör i princip inte överstiga 25 elever.Skolan som arbetsplatsI kravet på väl fungerande arbetsplatser måste lärare betraktas som vilkenarbetstagargrupp som helst. ställs stora krav på tillgänglighet, sam-arbete och inte minst enskilda samtal. Skolans lokaler är dock dåligtanpassade för detta. Utvecklingssamtal får på vissa skolor hållas ikorridorerna och datortätheten är fortfarande mycket låg. Inte sällan delarelever och lärare på samma utrustning. För tiden utanför klassrummetmåste lärarnas arbetsplatssituation ses över. Lugn och ro och tillgång tillnödvändig utrustning måste vara en självklarhet också för lärare.Den yttre miljön är viktig för alla som vistas i skolan. I såväl klassrum somkorridorer och andra utrymmen måste det ställas samma krav på godarbetsmiljö som på alla andra arbetsplatser. Detta gäller inte minst ventila-tionssystem och problem med värme/kyla. Också när det gäller den socialamiljön måste en lägsta nivå fastställas. Skolan kan inte tolerera allt utanmåste bli tydligare när det gäller att sätta gränser för t ex kränkandetillmälen. Det är viktigt att detta inte blir något som bara gäller relationenmellan eleverna utan också mellan elever och lärare. Att vissa lärare mobbasav sina elever är ett allt för sällan diskuterat problem som behöveruppmärksammas.Fortsatt arbete för lärareEn verklig satsning på lärare kräver framför allt mer djupgåenderesonemang där inte minst lärarna själva, via sina fackliga organisationer,deltar i utformandet av morgondagens skola. För ärdet en självklarhet att också lärarna har rätt att bli betraktade utifrån varsoch ens unika förutsättningar. Precis som elever kan de aldrig reducerastill ett kollektiv, utan var och en måste uppleva att satsningen är till hjälpoch inte en ytterligare pålaga från statsmakterna eller kommunen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om synen på lärare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lärarutbildningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nyutexaminerade lärare,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om elevvård,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om speciallärare,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om studie- och yrkesvägledare,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betyg,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den målstyrda skolan,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortbildning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om klasstorlek,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolan som arbetsplats.Stockholm den 5 oktober 1999Inger ()