ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ju741 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju741av , ()RattfylleriBarns rätt till skydd, omvårdnad, säkerhet och hälsa enligt FN:sbarnkonvention, artikel 3, samt deras rätt till liv och överlevnad,artikel 6, äventyras på grund av otydlighet i de svenskalagparagraferna.Vid bedömning av rattfylleribrott avgör promillehalten om brottet skallklassas som grovt rattfylleri. Om en alkoholpåverkad förare av ett motor-fordon har barn som passagerare bör brottet alltid anses vara grovt även viden ringa promillehalt.Minimistraffet för grovt rattfylleri är 1 månads fängelse - ett straffsom allmänt anses vara för milt med hänsyn till den uppenbara fara sompassagerare, speciellt barn, och andra trafikanter utsätts för.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att rattfylleribrott alltid skall bedömas som grovtnär barn och ungdomar medföljer som passagerare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att minimistraffet för grovt rattfylleri bör höjas.Stockholm den 4 oktober 1999Siw ()()()()()()()()
mot · GN02Ju742 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju742av , ()Behovet av förenklat språk i brottsbalkenSpråket är både ett medel och en måttstock på människors delaktighet iett samhälle. Tiderna förändras och så gör språket. Vi får in influenserfrån andra länder och ord som var vanligt förekommande blirsällsynta. Det är i sig naturligt.Förändringarna i språket och i den allmänna språkkulturen är viktiga attbeakta. Ett område som rent allmänt dessvärre inte riktigt påverkats av dennya tidsandan är lagstiftningen. Det senare gäller särskilt språket i brotts-balken, BrB, och dess olika kapitel.Språket i BrB är föråldrat och svårtillgängligt för många medborgare. Ordoch formuleringar som mened, övergrepp i rättssak, undertryckande avurkund, undandräkt med flera skapar en osäkerhet hos många.Rubriceringarna och straffsatserna ska ha en avskräckande funktion.Därför är det viktigt att språket är tydligt, enkelt och framförallt tidsenligt.Det är rimligt att de flesta människor i ska kunna förstå vad olikabrottsrubriceringar innebär utan att behöva ha tillgång till juridiska lexikoneller juridisk expertis.Självfallet kan inte alla begrepp eller ord ändras eller omdefinieras. Mende språkliga uttryck som kan ändras till modernare och enklare formuleringarbör bytas ut. Ytterst är det en trovärdighetsfråga. Medborgarna har rätt till enmodern och förståelig brottsbalk.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett förenklat språk i brottsbalken.Stockholm den 30 september 1999Karin ()()
mot · GN02Ju743 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju743av , ()Stärkt rättsskydd för våldshotade kvinnorPå har tre kvinnor och småbarnsmammor dödats av sina föredetta män. Händelserna har väckt berättigad uppmärksamhet i massmediaoch illustrerar en tyvärr alltför vanlig företeelse; män som förnedrar,hotar, misshandlar och, i förekommande fall, dödar närstående kvinnor.Bakom rubrikerna om hot och misshandel döljer sig djupa mänskligatragedier där många inblandade farit väldigt illa, under långtid. Inte sällan är barn inblandade i traumatiska händelser där kvinnan miss-handlas framför ögonen på dem.Upprinnelsen till misshandel och hot om misshandel varierar, men detavgörande måste vara hur samhället reagerar och tar ställning i frågan omskyddet av den utsatta kvinnan.Dagens situation där brottsoffret har en oacceptabel rättsställning måsteförändras. Det kan inte vara rimligt att det blir den utsatta kvinnan somständigt måste anpassa sig, flytta, byta identitet o.s.v., medan gärnings-mannen åtnjuter ett starkare rättsskydd.Misshandel i hemmet utan vittnen innebär inte bara en svår kränkning,utan även svårigheter i bevisföringen.När den utsatta kvinnan slutligen tar mod till sig och utsätter sig för ännustörre fara genom att göra en polisanmälan, startar den verkliga prövotiden.Blir kvinnan tagen på allvar? Sätter polisväsendet in tillräckliga resurser föratt snabbt komma till undsättning och fortsättningsvis hindra ny misshandel?Svaret är tyvärr ofta nej. Inte sällan tillåts mannen bo kvar i bostaden ochkvinnan söka sig till en skyddad miljö i annan stad. Förövaren får förtur förebrottsoffret.Vid polisanmälan bör regeln vara att mannen åläggs ett obligatorisktbesöksförbud som medför omedelbar häktning och påföljd om det inteefterlevs. Ett första missbruk av besöksförbud bör således leda till fängelsemed en maximal påföljd som är väsentligt högre än dagens . Efter-levnaden av ett besöksförbud bör kunna kontrolleras med teknisk apparatur,fotboja eller annan modern elektronik. Tekniken skall vara så utformad attöverträdelse registreras och möjliggör polisåtgärd. En konsta-terad misshandel som lett till påföljd måste följas upp med ett långvarigtbesöksförbud, där brott mot besöksförbudet åtföljs av en stigande straffskaladär påföljden alltid är frihetsberövande.Våldsbrott mot närstående kvinnor är ett stort problem med stora dystramörkertal. Här behövs en förändrad syn hos hela det stödjande rättssamhälletsom måste ta utsatta kvinnors problem på allvar och reagera med effektivaförändringar i lagstiftningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändringar i lagstiftning för skydd av utsattakvinnor.Stockholm den 3 oktober 1999Anders ()
mot · GN02Ju744 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju744av , ()UngdomsbrottslighetBrottsförebyggande åtgärderDagens samhälle är på många sätt mer otryggt och oroligt. Genom b laden ökade individualiseringen blir människan mer ensam och utsatt. Föratt klara detta behöver människan en ökad trygghet, en trygghet som förmånga unga människor inte finns tillgänglig. Ett tecken på den ökadeoroligheten och saknaden av trygghet är det ökade ungdomsvåldet.För att lyckas att stävja vålds- och brottsutvecklingen kan inte endast detraditionella åtgärderna inom rättsväsendets ram, dvs ingripande och reaktionpå redan begångna brott, användas. Det brottsförebyggande arbetet måsteistället prioriteras och förstärkas. För att lyckas med detta måste alla godakrafter samverka.Under de senaste åren har stora neddragningar som påverkar ungdomarsvillkor gjorts i stat och kommuner. Ett par exempel är att ungdomsgårdarförsvinner och personal som är specialutbildade på ungdomsfrågor ochhantering av ungdomar minskas. Det viktigaste ansvaret för dennanormbildning och därigenom den grundläggande brottsförebyggandeverksamheten ligger naturligtvis i första hand hos familjen. Det är främstgenom familjen som barn erhåller de värderingar och normer som avhållerdem från brott eller, då brott redan begåtts, kan hjälpa till att sätta gränseroch reda ut orsakerna till brottet. Barn behöver vuxenkontakt för att kunnautvecklas till trygga individer. De föräldrar som i olika skeden inte orkareller förmår, måste erbjudas stöd av samhället.Utredning om ungdomsbrottslighetIdag ökar brottsligheten bland unga. Brottsligheten går också allt längrener i åldrarna. När brottsligheten går ner i åldrarna slår den dessutom motyngre människor. T ex visar statistik att av de misstänkta förmisshandel mot 7-14-åringar var . Det villsäga att nästan hälften av brott riktade mot barn begicks av barn. Statistikfrån 1997 visar också att cirka 1 000 misshandelsbrott begicks av barnunder 15 mot barn . Någonting måste vara fel när 12-13-åringar begår grova brott. Någonting måste vara fel när andelen brottsom begås av unga ökar.Uppgifter från visar också att många av deständigt återfallande brottslingarna har börjat begå brott i mycket låg ålder.Därför är det viktigt att utreda varför yngre människor börjar begå brott,varför unga lätt fastnar i ett kriminellt livsmönster och hur man kan få demtillbaka in i samhället igen. Det handlar om att förebyggaungdomsbrottslighet. Det är dags att regeringen ger förutsättningar för barnoch ungdomar att få goda möjligheter i livet. Utifrån detta bör regeringen låtautreda ungdomsbrottsligheten i samt se över brottsförebyggandeåtgärder.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning för att undersöka brottslighet blandungdomar.Stockholm den 4 oktober 1999Sofia ()
mot · GN02Ju746 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju746av , (-s)Olovlig värvningUnder har ett stort antal barn och ungdomar under 18 årvärvats från och för att strida som soldater i utländskakonflikter. Ett flertal av barnen är svenska medborgare och ett okäntantal har dött i strid.Livet som barnsoldat är extremt hårt och barnen utsätts för stora risker. Deskjuts ihjäl, lemlästas, torteras, våldtas och berövas sina mest grundlägganderättigheter till ett liv i trygg utveckling. Barnsoldater drabbas ofta avallvarliga psykiska problem, bl.a. svåra emotionella störningar med symptomsom ångest, apati, mardrömmar, depression, hyperaktivitet och koncentra-tionssvårigheter.Sverige har arbetat för att stoppa rekryteringen och bruketav barnsoldater. visar det sig emellertid att rekryteringen av barnsoldaterfrån sker enligt samma mönster som i andra delar av världen. Det ärframförallt vissa grupper av barn och ungdomar som är i riskzonen att hamnai väpnade konflikter. Det gäller barn som är separerade från sina familjer,ekonomiskt och socialt utsatta barn, barn från marginaliserade grupper, somt.ex. flyktingar, och barn från länder där det pågår väpnade konflikter.Många flyktingar i är ekonomiskt och socialt utsatta och har svårtatt integreras i det svenska samhället. Väpnade grupper utnyttjar dennautsatthet, ilska och besvikelse och sökande efter förebilder för att sätta presspå ungdomarna och förmå dem att återvända till sina hemländer och delta iden väpnade kampen.Nuvarande lagstiftning är inte tillräcklig för att skydda dessa barn ochungdomar mot värvning. Det rättsliga skyddet måste stärkas för barn under18 år som riskerar att värvas till väpnade konflikter. Det måste framgå avlagen att det är förbjudet att värva någon till en väpnad konflikteller att förmå någon att delta i en väpnad konflikt. Förbudetskall gälla värvning av både enskilda individer och grupper av barn ochungdomar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av brottsbalkensbestämmelser om olovlig värvning (BrB 19:12).Stockholm den 4 oktober 1999Margareta ()()()()()()()
mot · GN02Ju747 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju747av , ()Lagen om innehav av barnpornografiBarnpornografi är dokumentation av sexuella övergrepp mot barn. Varjegång någon betraktar barnpornografi innebär det en ny kränkning avbarnet. Därför bör alla tänkbara åtgärder vidtas för att motverkaspridning av barnpornografi.Enligt svensk lag är det inte straffbart att på datorskärmen enbart titta på enbild som innehåller barnpornografi. Om bilden däremot sparas till hårddiskenanses innehav föreligga, vilket är straffbart. När det gäller de bilder som sprids via nätet är denna lag otillräcklig.I dansk lag begränsas ansvaret för innehav av barnpornografi på liknandesätt som i svensk. Där har man emellertid uppmärksammat att sådana lag-ringar som är en del av den allmänna tekniska processen vid tillgång tillnätsystem föranleder särskilda problem. Om användaren givit besked tillsystemet om lagring av en barnpornografisk bild föreligger innehav enligtlagen. I andra fall där materialet finns i den s k cachen kan innehav i lagensmening inte anses styrkt. En person kan också gå in på ett särskiltInternetområde där det finns tillgång till barnpornografiskt material utan attlagra det, vilket är lagligt. I finns ett förslag omatt definitionen av innehav av barnpornografi skall kompletteras med enskrivning om att det också skall bli straffbart att mot betalning bereda sigtillgång till bilder som innehåller barnpornografi. Det kan nämligen ses somen form av häleri, det vill säga en befattning med en produkt av en annanpersons brottsliga gärning. Jag anser att den svenska lagen bör kompletteraspå motsvarande sätt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om lagändring i enlighet med intentionerna idenna motion.Stockholm den 5 oktober 1999Inger ()
mot · GN02Ju801 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju801av , ()Förstärkt rättsskydd för vittnen, m.m.Allt frekventare kommer rapporter om hot mot vittnen,sprängattentat, mordförsök och försvinnaden. Blottaförekomsten av sådant är ett rättsstatens förfall och någotfullständigt oacceptabelt.Men insatserna för att stävja utvecklingen är ytterligt små. Det ärnormalt inte ens så att domstolarna hänvisar vittnen till andra väntrum än demisstänkta gärningsmännen och deras följen. Polisskyddet för vittnen tillgrova brott är förvisso inte tillfredsställande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslag om förstärkt rättsskydd.Stockholm den 20 september 1999Bertil ()
mot · GN02Ju802 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju802av , ()Val av nämndemän till länsrättValbar till nämndeman i länsrätt är varje myndig svenskmedborgare som är folkbokförd i länet - med vissa givnaundantag. Till dessa hör ledamotskap isocialförsäkringsnämnd. Däremot kan ledamot i socialnämndväljas, trots att socialnämndsbeslut överklagas i länsrätten!Detta är helt inkonsekvent och gör att det finns anledning att reviderabestämmelserna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om revidering av bestämmelserna angående valbar-het till nämndeman i länsrätt.Stockholm den 29 september 1999Maud ()()
mot · GN02Ju804 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju804av , ()Avpolitisera nämndemännenFör att bl.a. de allsidiga medborgerliga värderingarna skallkomma fram i domstolsavgöranden krävs en bredsammansättning av nämndemannakåren. speglar intekåren ett tvärsnitt av befolkningen.Nämndemän utses, och har utsetts, av fullmäktige ikommunerna. Nomineringarna sker genom respektive etablerat partis val-beredning. Länge ansågs att nämndemännen skulle utses genom majoritets-val för att tillgodose bl a allsidigheten. Partipolitiseringen av de kommunalanämnderna ledde dock till att även nämndemännen i realitetenkom att utses efter sträng partipolitisk proportionalitet. och 1968hade samtliga 135 nämndemän som tjänstgjorde i tio av Stockholmskranskommuner partipolitisk tillhörighet. Medborgare utan partimedlemskapvar och är i realiteten utestängda från nämndemannasysslan. Kravet påallsidighet och medborgerligt inflytande i domstolarna tillgodoses i dagutifrån en förhållandevis liten grupp medborgare.I själva verket skulle rekryteringsproblemen kunna lösas genom att breddarekryteringsunderlaget till att omfatta även medborgare utanför de etableradepartierna.Det svenska systemet med nämndemän som utses av de politiska partiernamåste anses som världsunikt. De svenska nämndemännen är lekmanna-domare. De har alltså att ta ställning till allt som skall prövas av domstolen,och inte som i t.ex. det anglosaxiska jurysystemet enbart till skuldfrågan. Attlåta dessa domare utses av de politiska partierna är inte förenligt med synenpå domstolarnas oberoende av det politiska systemet. är det viktigtatt behålla det folkliga inflytande som nämndemännen utgör för att balanseraden juridiska expertisen. Ett system där nämndemän utses bland domsagansmyndiga befolkning är därför önskvärt. Det borde inte vara ett oöverstigligthinder att finna en lämplig metod att, från ett mycket brett underlag, utseintresserade medborgare till dessa viktiga uppdrag. Hur detta skall gå till bördärför närmare utredas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om ett nytt tillsätt-ningsförfarande när det gäller nämndemän.Stockholm den 1 oktober 1999Helena ()()
mot · GN02Ju806 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju806av , ()Rättegångskostnader i mål om skadestånd på grund av brottNär polisutredningen är klar och rättegången är över, har varttredje brottsoffer knappt något förtroende kvar förrättsväsendet. Det visar en undersökning ,beställd av , riksåklagaren ochDomstolsverket men så får det inte vara! Brottsoffren måstebehandlas bättre!Samhället ska ge brottsoffren stöd och inte köra över dem.För tio år sedan undertecknade en FN-resolution som stadgar attanställda i rättsväsendet ska utbildas i att ta adekvat hänsyn tillbrottsoffrensbehov.Men har också en lagstiftning som innebär att brottsoffer kantvingas betala gärningsmannens rättegångskostnad. Lagstiftningen strider påett flagrant sätt mot allmänt rättsmedvetande och måste göras om.På grund av ovanstående hävdar vi att skadeståndslagen måste ändras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ändra skadeståndslagen.Stockholm den 4 oktober 1999Lars ()()
mot · GN02Ju807 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju807av , ()En allsidig sammansättning av nämndemän i domstolarPolitik är att bygga samhället. Politik är även att värnasamhället. Litet tillspetsat kan man säga att politiker byggersamhället och domstolarna värnar samhället ochrättssäkerheten.Att bygga och värna samhället är lika viktigt.Det är angeläget att de förtroendevalda i vårt rättssystem, nämndemännen,utgör en så representativ sammansättning som möjligt vad gäller Sverigesbefolkning. Den breda representationen av lekmän är betydelsefull förrättsskipningen.Det är därför av yttersta vikt att arbeta för att alla kan ta sitt medborgar-ansvar, oavsett ålder, kön, etnisk tillhörighet och sysselsättning, och ta påsigförtroendeuppdraget att vara nämndeman.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att arbeta för att nämndemännen i Sverigesdomstolar utgör en så representativ sammansättning som möjligt vadgäller befolkning.Stockholm den 29 september 1999Agneta ()()()()
mot · GN02Ju808 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju808av , ()NarkotikaFörsäljningen av narkotika på gatuplanet utgör ett stortproblem. Metoderna har blivit alltmer raffinerade, varigenompolisens arbete försvårats. Överlåtelserna sker numera i alltstörre utsträckning från mun till mun.Det hela tillgår i korthet så att försäljaren förvarar sitt "varulager" avnarkotika i munnen. När en affär gjorts upp tar denne fram narkotikan ochger denna till köparen som i sin tur stoppar in den i sin mun.Överlåtelsen kan också ske genom en kyss eller liknande, varvid förfarandetsjälvfallet blir ännu svårare att upptäcka. Det är inte ovanligt att langare ochköpare förvarar upp till 20-30 heroinkapslar i munnen, ofta inlindade i folieför att inte lösas upp.För den händelse polisen skulle närma sig sväljer försäljaren eller köparensina kapslar, varefter stora bevissvårigheter uppstår. Det krävs ju i sådana härsammanhang i allmänhet ett beslag för att ett ingripande skall vara effektivt.Den enda metod som står till buds när narkotika svalts är att placeraden misstänkte på en särskild toalett, en s.k. tulltoa, där polisen får väntatillsnarkotikan kommer ut genom avföringen. Problemen med denna metod ärdock stora. Bl.a. kan nämnas att den misstänkte måste övervakas dygnet runt.Detta binder personal och kan endast ske till mycket höga kostnader, intesällan . Erfarenheterna visar också attmånga misstänkta som satts på toalettbevakning lyckas "smyga" utnarkotikan "den naturliga vägen" för att därefter stoppa in den i munnen igeninnan övervakaren hunnit ingripa.Ett sätt som skulle öka polisens möjligheter att uppdaga narkotikalangningpå sätt som beskrivits ovan vore om kräkmedel finge tillföras den misstänkteså att narkotikan kunde tas i beslag innan den hinner alltför långt in ikroppen. I första hand skulle exempelvis s.k. kräksirap kunna användas. Omden misstänkte vägrar medverkan borde läkare kunna ge kräkmedelintravenöst.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om användande av kräkmedel som en metod för attkomma till rätta med gatulangningen av narkotika.Stockholm den 5 oktober 1999Jerry ()
mot · GN02Ju809 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju809av Strömbom, ()Rättegångskostnader i vårdnadstvisterKriminellas Revansch I Samhället, , är en stödföreningför före detta kriminella som valt att börja ett nytt liv.Hederlighet, drogfrihet, kamratskap och solidaritet är deprinciper föreningen bygger sin verksamhet på. Närfrigivningsdagen kommer finns där för att stötta ochhjälpa. Föreningen har en lokal på därmedlemmarna kan umgås över en kopp kaffe och kännagemenskap. vistelse på anstalt kanfrigivningen bli ångestfylld. Plötsligt står man, bokstavligttalat, ute på gatan utan bostad, arbete och kanske också utansin familj.Idag har 8 000 barn i en mamma eller pappa som sitter på anstalt.Frigivningen innebär ofta att ett hopp tänds, nu äntligen ska man få träffavarandra, kanske bli en familj på nytt eller åtminstone få möjlighet att umgåsofta och på ett naturligt sätt. Många mammor och pappor som döms tillfängelse klarar straffet mentalt genom att tänka på sina barn och på framtidenman ska få tillsammans. Men verkligheten ser annorlunda ut. Den andreföräldern kan ha begärt och fått vårdnaden om barnet. Banden har klippts avoch det kan kännas lättare att leva i ensamhet än att kämpa för sittföräldraskap.Inom har man förstått betydelsen av att bygga vidare på och, där detär möjligt, reparera kontakten mellan dessa barn och deras föräldrar. En brarelation kan vara nyckeln till ett fortsatt liv utan kriminalitet. Det kan ocksåvara en möjlighet att förhindra en utveckling mot en ny generationkriminella. För de mammor och pappor som förlorat vårdnaden om sina barn finnsbara en lösning; att försöka få vårdnadsfrågan prövad igen. Om den frigivnehar en hemförsäkring med rättsskydd begränsas kostnaden något eftersomman då bara behöver stå för självrisken. Om en hemförsäkring saknas, vilketär troligt på anstalt, blir kostnaden för en förhandling idomstolså hög att det i princip är omöjligt att få frågan prövad.Mammors och pappors vilja att efter frigivningen bli närvarande ochansvarstagande föräldrar måste tas på allvar. Föräldraansvaret får intereduceras med hänvisning till en förälders oförmåga att betala högarättegångskostnader. Barn har rätt till båda sina föräldrar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om en utredning omrättegångskostnader i vårdnadstvister.Stockholm den 30 september 1999Inger Strömbom (kd)