ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02K285 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K285av Skånberg, (kd)Referenser i Statens offentliga utredningarStatens offentliga utredningar (SOU) utgör en betydelsefull faktakällaoch beslutsunderlag i det offentliga . Oavsett om de är skrivna aven ensamutredare, en grupp experter eller en parlamentarisk kommitté ärde ofta välskrivna, resultatet av stort arbete och efterforskning.SOU har sin viktigaste, men inte enda, funktion som faktaunderlag förpolitiska beslut. SOU används också mycket av journalister, gymnasister,intresserad allmänhet, och även, beroende på ämnet, av forskare. Utred-ningarna håller i allmänhet en sådan tillgänglighet att vanlig allmänbildningär tillräcklig för att tillgodogöra sig deras innehåll.I ett avseende brister dock de allra flesta utredningar: de har ingen ellerotillräcklig källhänvisning. För den elev som i ett forskningsarbete pågymnasiet vill fördjupa sig i t.ex. arbete är detomöjligt att klargöra varifrån uppgifterna kommer. Litteraturlista finnsvisserligen, men inga noter som ger källhänvisningar.Källhänvisningar i form av noter är överlag mycket sällsynta, inte enslitteraturlista är allmän i utredningarna.Eftersom givetvis utredaren själv vet varifrån han har hämtat uppgifternatorde det med dagens ordbehandlingsteknik vara ett mycket begränsat mer-arbete att ange varifrån uppgifterna kommer. Den enklaste modellen attåtminstone ange litteraturhänvisningar är den s.k. Harwardmodellen, där ilöpande text efter ett citat enkelt anges t.ex. (1989, s 165) vilketdå innebär en hänvisning till litteraturlistans , P. The Stateand the Profession. A cross-national comparison of the health policyarena in the and . Linköping:Linköpings Universitet.Mot det ovan sagda kan invändas att inte ärdoktorsavhandlingar, vilket ju är riktigt. Men doktorsavhandlingar är såmycket mer än att bara göra sig den intellektuella mödan att i en käll-hänvisning tala om varifrån man fått en uppgift. Med tanke på att utrednings-arbetet ofta utförs , är det en liten begäran att källhän-visningarna ska finnas med i SOU.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att referenser skall ingå i Statens offentligautredningar.Stockholm den 3 oktober 1999Tuve Skånberg (kd)()
mot · GN02K287 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K287av , ()Allmänna motionstidenDen nuvarande ordningen med att medge riksdagsledamöterna framläggaförslag i form av motion vid endast ett tillfälle, förutom i anslutning tillpropositioner, under riksdagsåret kan starkt ifrågasättas.Den medför bl.a. att ambitionen att åstadkomma ett stort antal motionersker på bekostnad av kvaliteten. Ordningen medför också att motionerna ihög grad tar upp frågeställningar som inte borde vara föremål för behandlingi utan hör hemma i , kommunalfullmäktigeoch lokala organ.Den kvantitativa målsättningen kan med fog antas hänga samman medmedias sätt att mäta riksdagsledamöternas grad av aktivitet. Måttet är antalaktiviteter, varvid en genomarbetad och omfattande kommittémotion harsamma värde som en fråga i kammaren.Som ombud för väljarna vill jag agera när en frågeställning aktualiseras.Det är vid det tillfället som frågan upplevs som angelägen. Jag vill inte gesvaret att jag tyvärr måste vänta några månader med att framlägga mittförslag.Mot den här bakgrunden borde ledamöterna medges avlämna motionvilken tidpunkt som helst under riksdagsåret.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar i enlighet med vad i motionen anförts om enändring av motionstiden under riksdagsåret.Stockholm den 3 oktober 1999Harald ()
mot · GN02K288 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K288av , ()Fasta voteringstiderFasta voteringstiderDet finns all anledning att fundera över hur riksdagsledamöterna skallhinna att räcka till för dem som de är valda för, samt den enskilderiksdagsledamotens privata liv med familj och vänner.För att träffa medborgarna behövs planering och framförhållning. Det kangälla allt från större sammankomster till mindre enskilda samtal. Tidpunktenär då viktig, för att mötet skall kunna ske. Varje möjlighet att göra riks-dagsarbetet effektivare och rationellare måste tas tillvara. Det är ocksåviktigtför en riksdagledamot, med familj och t.ex. barn i skolålder, att kunnaplanera in tider för föräldramöten etc.Den situation som råder, att voteringar inte ligger fast påredan i förväg bestämda tider, är ett problem. , våren1999, prövade att arbeta efter fasta voteringstider. Denna, tyvärralltför korta, försöksperiod gav möjlighet till en väsentligt bättre planeringför enskilda ledamöter, i sina kontakter med bl.a. medborgarna.Vi vill att voteringarna i fortsättningen som huvudregel skall äga rum påfasta tider. Naturligtvis kan det komma att uppstå situationer som innebärundantag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt ger talmanskonferensen i uppdrag att läggafram förslag som innebär att kammaren som huvudregel övergår tillatt arbeta med fasta voteringstider.Stockholm den 1 oktober 1999Catharina ()()
mot · GN02K289 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K289av , ()Riksdagsledamöters kvittoredovisning och ersättning för utgifterDet blir allt mer uppenbart att system för redovisning avledamöternas utlägg i samband med riksdagsuppdraget uppvisar bristeroch därmed bör förändras. Majoriteten av ledamöterna hanterar sinredovisning av kvitto på ett korrekt sätt. Vid de tillfälle när misstag begåsoch pressen skriver om det inträffade medverkar detta till att undergrävaallmänhetens förtroende för politiker, vilket ytterst kan få negativaeffekter för demokratin.Inom den privata sektorn hanteras redovisning av uppkomna kostnader itjänsten annorlunda. Om utlägg ej kan styrkas med kvitto kan avdrag göraspå den anställdes lön för motsvarade belopp.Detta system minskar risken för att arbetsgivaren belastas med felaktigakostnader. Motsvarande system skulle troligen innebära en liknande effektför riksdag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt ger i uppdrag attutarbeta ett system för redovisning av riksdagsledamöters utlägg ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 4 oktober 1999Margareta ()
mot · GN02K291 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K291av Järrel, ()utseende av Årets entreprenörInitiativkraft, företagsamhet, uppfinningsrikedom och entreprenörskap ärnågra av de viktigaste fundament på vilka framtida välstånds-utveckling och konkurrensförmåga ytterst beror. Därom synes riksdagenspartier ense.Sveriges riksdag formar genom lagstiftning det klimat och den miljö som istor utsträckning avgör graden och arten av hur framgångsrikt vårt land äroch blir i dessa hänseenden.Det är förvisso många faktorer och aktörer - där inte minst skolan skullekunna fylla en mer entreprenörsdanande funktion - som bidrar till detsamlade resultatet, men utan driftiga entreprenörer och företagare, ingetnäringsliv som skapar jobb och sysselsättning. Och därmed heller ingenvälfärd värd namnet.Det skulle ligga ett särskilt symbolvärde i att just genom ettåterkommande evenemang - Årets entreprenör - bekräftade insikten om denstora betydelse ett gott entreprenörskap har, inte bara för landetsvälståndsutveckling utan också som föredöme för nuvarande och blivandeentreprenörer. Det hela bör dock inte urarta till ett jippo utan skall beredasseriöst och kringgärdas av värdiga former. Hur det hela praktiskt skallutformas bör överlåtas åt talmanskonferensen/förvaltningsstyrelsen attnärmare utreda.Det är dock viktigt att det inte "går inflation" i den här typen av manifesta-tioner från sida, utan att just entreprenörskapet lyfts fram som ensolitär bland andra funktioner och företeelser som i och för sig också kantänkas värda att premiera.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att talmanskonferensen/förvaltningsstyrelsennärmare utreder förutsättningarna och formerna för riksdagensutseende av "Årets entreprenör" i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 4 oktober 1999Henrik S Järrel (m)
mot · GN02K292 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K292av , ()Åtgärder mot det ökande våldetGenom TV, radio och tidningar erfar vi hur våldshandlingar avolika slag har ägt rum i vårt land. Våldet är ofta mycket grovt, grövre änvad det var för bara några tiotal år sedan. Analyser har gjorts, somförsökt förklara varför utvecklingen varit sådan. En analys säger attvåldsfilmer på , video och dataspel påverkar vissa människor sånegativt att de blir oförmögna att skilja på film och verklighet. Ligger detnågon sanning i detta, så anser vi att det är samhällets och allas vårskyldighet att i möjligaste mån eliminera detta våld.På grund av yttrandefrihetslagstiftningen har vi förstått att man inte kanförbjuda och censurera denna typ av våld, men man kan noga följa utveck-lingen och se hur den nya lagstiftningen som trädde i kraft omspridning av olaga våldsskildringar har fallit ut.Man bör också noga följa utvecklingen i branschens egen kommitté,, som har till uppgift att informera bl.a. data- och TV-spelsbranschen om avarterna när det gäller våld, som framför allt riktar sigtill barn och ungdom.Våldet på TV, video och dataspel är inte bara en svensk företeelse. Därförär det mycket viktigt att man tar till vara alla möjligheter att få till ståndettinternationellt samarbete i dessa frågor, kanske framförallt inom EU:smedlemsländer.Teknikens utveckling, som sker i ett rasande tempo, bör också kunna göradet möjligt för föräldrar att kunna använda sig av avkodningssystem m.m.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att noggrant följa utvecklingen när det gällerarbetet med att minska våldsskildringarna.Stockholm den 30 september 1999Märta ()()()()
mot · GN02K293 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K293av , ()RösträttsålderI dag diskuteras olika former för organiserat inflytande för ungdomarunder i kommunalpolitiken och i andra sammanhang. Ungdomsrådfinns i många kommuner. Dessa är ofta en sort remissinstans med rätt attuttala sig å "ungdomars" vägnar. Hur deltagarna utses och vilka mandatman får är olika men gemensamt är att man givetvis inte fått någotmandat av väljarna. Vi anser att detta är ett sätt att kringå det faktum attunga människor har ett rättmätigt krav på inflytande över det som demberör likväl som alla andra, men att detta inte kan kanaliseras genomallmänna val och val av representanter.I stället för att inrätta ännu fler skendemokratiska organ, senast har i denungdomspolitiska propositionen föreslagits en ungdomsdelegation knuten tillregeringen, bör man överväga att sänka rösträttsåldern.Det är inte länge sedan kvinnor varken var myndiga eller hade rösträtt.Alla män har inte haft rösträtt . anser vi de argument somanfördes mot allmän rösträtt vara fullkomligt absurda. 1918 fattade riksdagenbeslut och 1921 var den allmänna rösträtten ett faktum. har åldernsänkts från 21 till . Vi anser att det nu kan vara tid att överväga attytterligare sänka rösträttsåldern. Sedan den förra sänkningen har kunskaps-nivån och omvärldsorienteringen hos unga människor ökat högst avsevärt. Vianser därför att det bör utredas om vi inte nu är mogna att ta ytterligare ettsteg och sänka rösträttsåldern till förslagsvis , och det bör i dettasammanhang ses över vilka övriga förändringar av regler som kan varaaktuella.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av rösträttsålder.Stockholm den 4 oktober 1999Karin ()()
mot · GN02K294 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K294av , ()EU-flaggan i plenisalJag saknar EU-flaggan i plenisal. Att den svenska flagganfinns i riksdags allra finaste rum - plenisalen - är självklart.Men också EU:s flagga bör finnas där för att markera den stora och viktigabetydelsen av medlemskap i unionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger talmanskonferensen till känna vadi motionen anförts om att placera en i plenisal.Stockholm den 4 oktober 1999Helena ()
mot · GN02K295 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K295av , ()Riksdagsledamöternas arbetsrutinerDemokrati innebär mycket och berör alla människor på olika sätt. Jag villgenom denna motion ta upp riksdagsledamöternas möjligheter att utföraett bra arbete här i riksdagen.Alla ledamöter är invalda med förtroende från sina valkretsar ochförväntas att sköta sitt uppdrag på allra bästa sätt. För att detta skall varamöjligt bör arbetsrutinerna här i förändras. ges ingen reellmöjlighet för de förtroendevalda som både är ordinarie ledamot i ett utskottoch ersättare i ett annat att följa ersättaruppdraget på ett tillfredsställandesätt. Det innebär att när man skall tjänstgöra för ordinarie ledamot är maninte väl insatt i de frågor som man har att behandla vid det tillfället.Utskottssammanträdena är förlagda till och på samma tider.Detta omöjliggör möjligheterna att följa två utskott på ett bra sätt. Arbets-tider och rutiner bör därför ses över.Att följa ett utskotts arbetsområde förutsätter också att man deltar iutskottens arbetsresor såväl inom som utanför landet. Detta är även enomöjlighet med dagens regler. Ersättare i utskotten har inte möjlighet att resamed utskotten utomlands. Detta är mycket märkligt eftersom det förväntas skall vara välorienterad om det som är aktuellt såväl inom som utanförlandet. Det är rätt att ställa höga krav på ledamöterna men man bör då ävenge möjligheter till alla ledamöter att klara av detta, därför bör även reglernaför arbetsresor förändras så att detta blir möjligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger talmanskonferensen till känna vadi motionen anförts om en översyn av riksdagsledamöternasarbetsrutiner i utskottsarbetet.Stockholm den 30 september 1999Rigmor ()
mot · GN02K296 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K296av , ()dagDemokrati är inte en gång för alla given - den måste ständigt utvecklasoch försvaras. Vi ser en klar tendens i att valdeltagandet iallmänna val minskar betydligt.Vi kan inte heller undgå den debatt som förs i samhället om för-troendevalda och deras uppgift. Tyvärr är det inte alltid positiva tongångarsom hörs. Vi vet även att det inte står högst upp på människors önskelista idagens samhälle att inneha ett förtroendeuppdrag.I debatteras hur demokratin skall förbättras. Ett råd arbetar medutvärdering av personvalets intåg i samt med vad orsaken till detlåga valdeltagandet var.Krav på skilda valdagar har länge funnits från skilda partier och nukommer även detta krav ifrån en majoritet i . Man villlyfta fram kommunfrågor och riksdagsfrågor separat så att väljarna lättarekan urskilja vad som skiljer mellan olika partier på skilda områden.Alla arbetar mot samma mål - vi måste få fler människor att engagera sigför samhällsfrågor och man söker olika vägar för att återupprätta ett för-troende för demokratin och dess företrädare.Men lösningen har ännu inte uppfunnits. Min uppfattning är att vi måstearbeta ännu mer med dessa frågor på olika sätt. Vi får inte ge upp.Samtidigt som detta diskuteras i , i kammaren såväl som i slutnasammanträdesrum, vänder folket alltmer partierna och de förtroendevaldaryggen.Detta är en allvarlig signal för den demokrati som är uppbyggt på.Vi som har förmånen att vara med i riksdag borde enat gå ut tillfolket, lyssna och samtala om vad det innebär att inneha ett förtroende-uppdrag - att ha möjlighet att vara med och forma samhället.År 2000 står för dörren. Vi känner alla en spänning inför detta nyaårtusende: Vad kommer att ske? Vilka kommer att styra in iframtiden?Vi borde ta tillvara den förväntan som finns och inbjuda till att, i ett samlatgrepp över partigränser, diskutera rollen som förtroendevald inför det nyaårtusendet.Jag vill med denna motion väcka förslaget att ledamötererbjuder sig att samtala med människor om och möjligheten attsom förtroendevald påverka morgondagens samhälle. Därför föreslår jag attRiksdagens dag genomförs i skolor, på arbetsplatser, på gator och torg, ibygdegårdar och varhelst där människor har en gemensam samlingsplats i sinhembygd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt ser över möjligheterna att genomföra dag ihela Sverige.Stockholm den 1 oktober 1999Rigmor ()
mot · GN02K297 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K297av Egervärn, ()Sändningstillstånd för lokala TV-stationerKreativ Media i har arbetat och verkat för enTV-station i norra som skall spegla, belysa och lyfta framdelvis bortglömda traditioner och ungdomskulturer som finns i vårfolksjäl, men som tyvärr kommer i skuggan av den centraliserade TV-bevakningen. Landsbygdskulturens ungdomar kan ges större plats i ettmodernt TV-medium, och på detta sätt kommer våra ungdomar att kännasig stimulerade och mer delaktiga i samhällsfrågor och kulturlivet. Vi fårinte glömma att den moderna televisionen är vår tids viktigaste kultur-och informationsförmedlare på grund av den starka genomslagskraften(se 1997:172 ).Kreativ Media har sökt och fått ett tillfälligtsändningstillstånd för att sända markbunden TV i norra enligt 2kap. 2 § radio- och TV-lagen.Projektet är i ett initialt uppbyggnadsskede och här läggs grunden för enlångsiktig verksamhet. Att döma av det stora intresset för projektet fråndistributörer av television, människor inom sändningsområdet, riksmedia,annonsköpare och mediabranschen i största allmänhet, finns en stor potentialför att skapa ett intressant medium som har framtiden för sig.Generellt gäller detta problem för alla motsvarande mediaföretag det villsäga det begränsade sändningstillståndet gör det svårt att skapa enekonomiskt hållbar långsiktig verksamhet. Möjligheten att ge sändnings-tillstånd för förslagsvis på ett årbör således utredas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar ändring av 2 kap. 2 § radio- och TV-lagen ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 3 oktober 1999Erik ()
mot · GN02K300 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K300av Bjälkebring, ()Nordiska rådetDet nordiska samarbetet var före inträde i Europeiska unionenav vital utrikespolitisk betydelse. har i jämförelsemed den mediala fixeringen på , komissionen och kommit något i bakgrunden. Likafullt finns det en levandenordisk ekonomisk och politisk gemenskap grundad i stark historisk ochkulturell samhörighet.Efter det att , och alla blivit EU-medlemmar haren omstrukturering av arbetet i ägt rum. Den nyastruktureringen innebär en starkare inriktning på partipolitiken oavsettnationstillhörighet. Syftet är att vitalisera debatten i de nordiska frågornaochkring arbete och frångå de gamla strukturerna, där varjelands delegation drev det egna landets frågor i bred enighet.Vi anser att de nordiska frågorna måste få en större plats och spela en merframträdande roll i den svenska utrikespolitiken. För att lyckas med dettamåste ansvarsfördelning och informationsvägar mellan parti, parlament,departement, riksdagsutskott och delegation få en fastare form.Partisamarbetet är självfallet en fråga för partierna och det är upp till dematt organisera sitt samarbete. Parlamentet kommer att spela en roll somgivare av partistöd i tillräcklig omfattning så att partierna kan göra ettfullvärdigt arbete. När det gäller förhållandet mellan och vad somsker i måste det finnas någon form av både förberedelse införoch återrapportering från till parlamentet och dess olikasakutskott. De departementstjänstemän som handhar nordiska frågor börkontinuerligt informera de olika sakutskotten i frågor som berör derasområden.En rimlig ordning vore att departementen fick i uppgift att informerarespektive utskott om vilka frågor som skall behandlas. Vid dessa möten böräven de riksdagsledamöter som är medlemmar av hanärvarorätt. Detta vill vi att som sin mening ger regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt uppdrar åt talmanskonferensen att framlägga förslagom information till om arbetet i i enlighetmed vad som anförts i motionen.Stockholm den 3 oktober 1999Charlotta L Bjälkebring (v)()()()()()()()()
mot · GN02K301 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K301av , ()AnspelningspornografiFör att på allvar ta itu med barnpornografin måste vi även lagstifta motanspelningspornografin.Förbudet mot barnpornografi trädde i kraft och stärktes 1998 medförbud mot innehav av barnpornografi. Förbudet tar dock enbart hänsyn tillexplicita uttryck av att barn porträtteras i en sexuell kontext. Däremot upp-fattas inte sk anspelningspornografi - pornografi där vuxna kvinnor och mänklär ut sig till barn - som barnpornografi enligt gällande lag.En framställning av en vuxen som klär ut sig till barn är självklart inte attanse som otukt. Det är först när själva framställningen är ägnad att gesexuella associationer, t ex syftar på sexuella förbindelser mellan barn ellermellan barn och vuxna. Detta kan yttra sig såsom att t ex en 18-åring medrakat kön och barnkläder medverkar i en porrfilm på incesttemat. Jag anseratt alla pornografiska sammanhang, där någon framställs som barn (medblöjor, napp, barnkläder eller annat) måste förbjudas. Den kränker inte barabarn i allmänhet, utan även alla vuxna människor.Utvecklingen är oroande. Den kommersiella bilden av kvinnor och män,som reklamen sprider, påverkar självklart vårt sätt att vara och reagera påvarandra.Även reklamen tenderar att bli alltmer sexualiserad och inriktad på barn.Gränserna mellan modereklam och pornografi suddas ut alltmer, vilket tillviss del skapar konstlade och sexistiska könsroller. Detta kan man tydligturskilja i tidningsbranschen där den senaste trenden på tidningsomslagen äratt tjejer sminkas, kläs och retuscheras till unga Lolitor. Denundergivna Lolita-rollen har stark anspelning på sex helt enligt pornografinskodspråk.Det alltmer vanligt förekommande utbudet av anspelningspornografidrabbar dessutom oss alla, män, kvinnor och barn, via diskriminering ocholika former av våld som konsekvenser. anser att anspelnings-pornografi därför också måste kriminaliseras lika hårt som övrig barnporno-grafi.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att anspelningspornografi i alla dess former för-bjuds.Stockholm den 4 oktober 1999Ewa ()()()