mot · GN02Bo419 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo419av , ()Ägande och markanvändning1 InledningEn av den västerländska civilisationens grundpelare är den enskildaäganderätten. Den är en omistlig del i en demokrati. Det är bl.a. därförsom äganderätten garanteras i den europeiska konventionen ommänskliga fri- och rättigheter. Ägandet stärker människors oberoendeoch utgör en trygghetsfaktor, men lägger ett ansvar på ägaren.Moderata samlingspartiet menar att all lagstiftning måste genomsyras aven stor respekt för den enskilda äganderätten. Undantag från den grund-läggande principen om äganderätt bör göras endast om det finns myckettungt vägande skäl. Sådana skäl kan vara att skydda människors liv ellerhälsa, att tillvarata angelägna skyddsintressen i natur eller miljö, andraytterstangelägna uppgifter för stat eller kommun eller att det råder en konfliktmellan olika äganderätter.I denna motion lägger vi fram förslag som syftar till att stärka den enskildaäganderätten och avreglera användningen av mark, men som ändå ger tydligaförutsättningar för hantering av olika intressekonflikter. Det bör ankomma påutskottet att utforma erforderlig lagtext.2 MarkMed markägandet följer rätten att bestämma över, bruka, bebygga ochsälja egendomen. Expropriation av mark är en kränkning av äganderättenoch bör endast komma i fråga i de fall synnerligen viktigasamhällsintressen så påkallar. Statens eller kommunernas inskränkning ienskilda markägares rätt bör endast gälla i syfte att skydda människor tillliv, hälsa och säkerhet, för att skydda miljön och naturen, eller i syfte attkunna genomföra för landet eller kommunen ytterst angelägna uppgifter.Markägaren skall vid expropriation få ersättning för fastighetens fullamarknadsvärde samt för de kostnader och intäktsbortfall som inte kan åter-vinnas, och som eventuellt uppkommer genom åtgärden. Den presumtions-regel som innebär att markägaren har skyldighet att bevisa att ett marknads-värde på mark som skall exproprieras beror på andra faktorer än självaexpropriationen eller dess syfte försätter den enskilde i ett underläge som inteär förenligt med grunderna för en rättsstat. Det enda rimliga förhållandet äratt exproprianten skall ha bevisbördan. Presumtionsregeln bör avskaffas.3 Strandnära bebyggelseMöjligheterna att bättre utnyttja strandnära områden för bebyggelse hargenom ny lagstiftning ökat i de delar av som både är glestbebyggda och har långa sjö- och kuststräckor.Den nuvarande lagstiftningen innebär dock fortfarande ett generellt förbudmot att bygga intill från havet, insjö eller vattendrag. Länsstyrel-sen kan utvidga denna gräns och dispens ges endast i undan-tagsfall. Mot bakgrund av att är rikt utrustat med stränder längs åar,sjöar och hav ter sig detta omotiverat. Totalt finns 92 409 sjöar större än etthektar i Sverige.Lagstiftningen försvårar också ett bevarande av en levande skärgård. För-budet mot strandnära bebyggelse har medfört svårigheter att utveckla boendeoch annan verksamhet, inte minst mot bakgrund av det sviktande befolk-ningsunderlaget i dessa områden. Problemen har även gällt för stora delar avglesbygden. En ökad möjlighet till bebyggelse i strandnära områden skullekunna skapa bättre förutsättningar för att hålla landskapet levande genom ettökat befolkningsunderlag för handel och offentlig service. Även i mångatätorter har attraktiv bebyggelse i strandnära områden förhindrats av lagstift-ningen. Det generella förbudet mot strandnära nybebyggelse innebär ocksåatt priser på befintliga fritids- och bostadshus i dessa lägen pressas upp. Ikombination med fastighetsskatten leder detta till att endast ett fåtal har rådatt bosätta sig eller avnjuta sin fritid i strandnära områden.Vår uppfattning är att lagstiftning behövs för att skydda känslig fauna ochflora samt för att garantera tillgång till bad- och friluftsliv, särskilt ibefolkningstäta områden. Utgångspunkten för lagstiftningen bör vara denmotsatta mot . Vi anser att det skall finnas en generell rätt att bebyggasin mark nära stränder och vattendrag. En kommun skall dock kunnabegränsa denna rätt, men endast där så kan motiveras med hänsyn tillkänsligt djur- och växtliv eller för att garantera allmänhetens tillgång tillbad-och friluftsliv. Detta skall då ske genom antagande av detaljplan. Då ges debästa förutsättningarna för en god sammanvägning av olika intressen.4 infördes ursprungligen för att underlättasmåhusboende för hushåll med knappa resurser. har detta motivspelat ut sin roll. Tomträttslagstiftningen har genomgått storaförändringar som gör att den alltmer liknar äganderätten - bortsett frånatt markägaren inte kan dra nytta av de fördelar det innebär att haäganderätten till sin mark. Den som äger ett hus på tomträttsmark har enunderlägsen position gentemot markägaren - kommunen - eftersomhusets värde är beroende av att det har mark att stå på.Tomträttsinstitutet kan inte motiveras om man inte av ideologiskaskäl vill bekämpa ett spritt och enskilt ägande. Det har visat sig skapaproblem att på ett mer långsiktigt sätt bestämma tomträttsavgäldens storlekvilket har lett till åtskilliga tvister. Det framstår dessutom som omotiveratattkommunen subventionerar respektive missgynnar vissa fastighetsägare.Tomträttsinstitutet bör därför begränsas så att inga nya tomträtter upplåts.Samtidigt bör man i kommunerna avveckla tomträtterna genom att erbjudadem till försäljning.5 Tredimensionell fastighetsindelningDet moderna samhället visar upp exempel på sammansatta byggnadermed mycket skilda användningssätt och olika användare. Sådanaförhållanden medför berättigade krav på skild äganderätt till olika delarav en byggnad. En fastighet blir i sådant fall inte endast avgränsad tilllängd och bredd. I finns ännu inte denna typ av tredimensionellfastighetsbildning utan delat ägande löses vanligen genom andel i enekonomisk förening i bostadsrättens form eller genomservitutsföreskrifter. Bostadsrätten har svagheter som pant för lån, ochservitutstillämpningen blir ofta mycket komplicerad. Ett förnyatfastighetsbegrepp skulle medverka till ett enklare och effektivaremarkutnyttjande.Det är därför angeläget att ett ny tredimensionell fastighetsform införs isvensk lagstiftning. Det ger fler möjligheter för olika byggherrar attsamverka vid byggen med olika syften och det ger familjer i flerbostadshusökat inflytande över den egna bostaden och större möjligheter att tryggtkunna finansiera sin bostad.Moderata samlingspartiet anser det viktigt att framställning omutarbetande av ett fullständigt förslag till hur upplåtelseformen för ägar-lägenheter skall utformas fullföljs.6 VindkraftFrågan om etablering av vindkraft är komplicerad. Å ena sidan har uppenbara fördelar som energikälla eftersom den är förnybar,inhemsk och ren, vilket gör att en utbyggnad av vindkraften i och för sigär önskvärd. Å andra sidan syns ett vindkraftverk på minst 4-5kilometers avstånd, och kan ge upphov till buller och andra olägenheter.Detta medför att värdefulla kultur- och naturvärden måste beaktas isammanhanget, liksom eventuella grannars intresse av en fortsatt godboendemiljö.Moderata samlingspartiet är av den grundläggande uppfattningen att enmarkägare måste ges möjlighet att själv bestämma vad marken skallanvändas till, och om han så önskar även upplåta marken för vindkraft. Mendetta kräver att även övriga intressen tas tillvara på ett bra sätt. Moderatasamlingspartiet menar därför att det bör skapas ett fungerande regelverk somsätter snäva gränser för byggande av vindkraftverk, på liknande sätt som detfinns regler för andra omfattande ingrepp i landskapsbilden.Vi menar att frågan om etablering av vindkraftverk bör beaktas i sambandmed fastställande av kommunala översiktsplaner, men att därutöver ävendetaljplan måste upprättas vid varje etablering. På detta sätt kan skyddsvärdanatur- och kulturmiljöer undantas, och förutsebarhet garanteras ägare tillkringliggande markområden, som får en möjlighet att tillvarata sinaintressen.Vindkraftsutredningens förslag att projekt med en högre effekt än 125kilowatt alltid skall tillståndsprövas enligt bör övervägas. Motbakgrund av att det pågår en omfattande verksamhet med etablering av vind-kraftverk på flera håll i landet menar vi att det är angeläget att regeringensnarast kommer med förslag till lagstiftning.7 Handelns lokaliseringDetaljhandeln har fortlöpande flyttats ut till tätorternasytterområden. Skälen har varit bostadsbyggandets lokalisering, kraven påframkomlighet, mark- och fastighetspriserna samtparkeringsmöjligheterna.Denna strukturrationalisering har dock inte försämrat hushållens tillgäng-lighet till dagligvaror på något påtagligt sätt. Det har däremot Social-demokraternas vilja att styra etableringar och lokaliseringar av detaljhandeln.Under den borgerliga regeringsperioden ändrades lagstiftningen så att detinte längre blev möjligt att reglera handelsändamålet genom att särskiljapartihandel och detaljhandel eller genom att inom ändamålet detaljhandelsärskilja handel med livsmedel från annan handel. Denna möjlighet för enkommun att reglera lokaliseringen av detaljhandeln har emellertid återinförtsav Socialdemokraterna. Eftersom detta helt uppenbart strider mot konsumen-ternas intresse av konkurrens och lägre priser bör de lagstadgade möjlig-heterna att i detaljplan styra handelsändamålet tas bort.Det har förekommit några fall där och läns-styrelser har sagt nej till etablering av stormarknader och därmed underkäntdetaljplaner antagna av kommunfullmäktige. Detta är inte acceptabelt ochligger inte i konsumenternas intresse. Enligt vår uppfattning är det enkommunal angelägenhet att bestämma om hur marken disponeras i den egnakommunen. Det är då också högst rimligt att besluten fattas av kommunen,som är bäst skickad att bedöma och avgöra sådana frågor. Stöd för dettafinns i . och regeringen borde endastkunna upphäva planer när dessa strider mot uttalade riksintressen. Vi föreslårdärför en lagändring i detta avseende.Moderata samlingspartiet noterar också med oro att regeringen hotar attlagstifta mot etablering av stormarknader utanför städerna. Moderatasamlingspartiet avvisar med bestämdhet alla planer på en sådan lagstiftning.Beslut om etablering av detaljhandel bör styras av konsumenternas efter-frågan och företagsekonomiska överväganden i enlighet med av kommun-fullmäktige antagna detaljplaner. Kommunen har möjlighet att underlättaetablering av detaljhandel i stadskärnan genom att bland annat underlättaframkomlighet och parkering.8 Förvärvslagstiftning och förköpSedan 1976 finns en särskild lag om förvärv av hyresfastighet m.m.,förvärvslagen, vars syfte är att hindra "oseriösa personer" från attförvärva hyreshus.I förvärvslagen behandlas skilda kategorier av fastighetsägare på olika sätt.Kommunala bostadsföretags förvärv är till exempel helt undantagna frånlagstiftningens krav. Genom förvärvslagen försvåras fastighetsmarknadensfunktionssätt, främst genom en byråkratisk handläggningsordning och långtidsutdräkt från överlåtelse till dess lagfart kan beviljas. Detta drabbar denseriösa merparten av aktörerna. öppnar lagstiftningen för god-tycke. Den bygger på en förhandsbedömning av en förvärvares kvalifika-tioner och intentioner med förvärvet, som i praktiken är mycket svår att göramed någon större träffsäkerhet. Det med förvärvslagen avsedda syftet harheller inte uppnåtts, eftersom lagen i praktiken inte lyckats förhindra oseriösapersoners förvärv av fastigheter.Förvärvslagen bör avskaffas. Det berättigade kravet på att kunna skyddahyresgästerna från oseriösa ägare kan och bör inte motivera en byråkratiskoch godtycklig förhandsgranskning som drabbar alla seriösa aktörer påfastighetsmarknaden. Hyresgästernas berättigade krav bör istället lösasgenom ordentliga möjligheter till ingripanden i de fall där fastighetsägarevisar sig inte fullgöra sina förpliktelser gentemot hyresgäster och andra. ISOU 1994:23, Förvalta bostäder, föreslås en lagstiftning med denna inrikt-ning.Den kommunala förköpsrätten infördes . Den harsedan dess byggts ut alltmer och omfattar nu ett stort antal förköpsgrunder.Det kommunala planmonopolet, expropriationslagen och överlägsna ekono-miska och personella resurser ger kommunerna en mycket stark ställninggentemot de enskilda fastighetsägarna. Kommunerna har härigenom möjlig-het att genomföra sina planer utan att behöva ta till förköpsmöjligheterna.Den kommunala förköpsrätten bör därför avskaffas.9 Hemställan9 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om expropriation,2. att beslutar avskaffa presumtionsregeln vid expropria-tion i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag till ny lagstiftning förstrandskydd,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tomträtten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tredimensionell fastighetsindelning,6. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning omvindkraft,7. att beslutar avskaffa handelsändamålet vid detaljplani PBL,8. att beslutar om en lagändring i frågan om under-kännande av kommunala detaljplaner i enlighet med vad som anförts imotionen,9. att beslutar avskaffa den kommunala förköpsrätten ienlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 5 oktober 1999Knut ()()()()()()()()1 Yrkande 3 hänvisat till MJU.