mot · GN02U504 · 1999-10-05 00:00:00 — Ska samtidigtde fattiga länderna kunna höja sin materiella standard till hygglig nivå måstetekniken bli ungefär 10 gånger effektivare. Den materiella levnadsstandardeni västvärlden skulle dock inte behöva minska. Skillnaden är att vi skulle varamycket intelligentare i vår användning av energi och material. Ett problem äratt marknaden inte styr i denna riktning eftersom naturresurserna fortsatt ärbilliga. Så det lönar sig därför inte att planera för en framtid medfaktor 10 som mål.Exempel på faktor 10: DatorutvecklingenUtvecklingen av bärbara datorer är ett exempel på hur faktor 10 på korttid kunnat uppnås. En bärbar dator ska vara lätt och fungera länge utannätanslutning. Genom dessa krav har en tidigare stationär dator på tio årkunnat ersättas av en bärbar dator som är en faktor 5-10 effektivareavseende materialåtgång och en faktor 10-20 effektivare avseendeenergiåtgång vid normal drift.Även inom bilindustrin kan resurseffektiviteten ökas flerfaldigt. Baragenom en hybridmotor som lagrar bromsenergi, enklare konstruktionmed lägre vikt och genom förändringar i motor och transmission kaneffektiviteten ökas . All teknik finns dessutom redan nuframtagen. Eftersom trafiken utgör en central del av de globalamiljöproblemen blir en sådan utveckling av största vikt.Exempel på faktor 10: Kylskåp och diskmaskinDagens mest energisnåla kylskåp - typ , 1998 - är mer änen faktor 10 energisnålare än standardkylskåp i början av 1980-talet.Dagens mest effektiva diskmaskin drar cirka 150 kWh/år (fyraanvändningar ) jämfört med cirka 550 kWh/år . Sålunda en faktor 4 i förbättring utveckling.Flertalet befintliga tekniska lösningar kan effektiviseras, dock ej med enfaktor 10. För att klara så stora effektiviseringar krävs att samhälletbetraktas utifrån ett helhetsperspektiv. Utgångspunkten borde vara vilkafunktioner olika tekniska system har i samhället hellre än vilka fysiskaprodukter som produceras. Istället för att t ex fokusera pålivsmedelsförpackningar bör fokus ligga på att ta fram en effektivmetodik att försörja hushållen med färska och näringsriktigalivsmedelsprodukter.Exempel på faktor 10: Elektronisk post och videokonferenserFör elektronisk post uppskattas energiförbrukningen till en hundradeljämfört med vanlig post.Genom videokonferenser kan betydande transportarbete elimineras.Informationsteknikens potential är enormt stor, både för att i mångasammanhang vinna tid och för att minska den totala energiförbrukningen.Inom ett flertal områden krävs också en teknikutveckling för att kunnaåstadkomma större effektiviseringar. Teknik för energiomvandlingarsåsom solceller och bränsleceller, teknik för materialåtervinning samt enfortsatt utveckling av data-/informationstekniken innebär nya lösningar.Det sistnämnda anses vara en av förutsättningarna för ettresurseffektivare samhälle genom att data- och informationsteknikenmöjliggör optimeringar av varuflöden, effektivare styrning av industriellaprocesser, mindre materialkrävande distribution av information ochmedia med mera.Effektivitetsrevolutionen måste med nödvändighet att bli en global trend.Liksom alltid är fallet med nya möjligheter kommer de som ligger långt framatt uppnå de största fördelarna. De som kan erbjuda mer effektiva lösningarkommer att ha ett försprång gentemot sina konkurrenter. Det gäller att kunnaerbjuda sina kunder mer värde till skillnad från mer material. Detta gynnarutvecklingen mot tjänstesamhället.Hinder för större effektivitet i resursanvändningenEkonomin är inriktad på snabb omsättning av olikakonsumtionsvaror. Incitamenten för resurseffektivitet, återvinning ochåteranvändning är små. I själva verket finns en rad faktorer som hindrarutvecklingen mot ett resurseffektivt samhälle:- Bristande kunskap i samhället om vad ny teknik kan erbjuda.- Priserna på marknaden ger inte uttryck för en produkts miljöbelastning(vilket missgynnar miljöanpassad teknik).- Samhället subventionerar miljöskadliga aktiviteter, exempelvis fossil-energi och transporter.- Energi- och råvarukostnaderna är som regel en liten del av ett företagseller hushålls totala kostnader och alltså inte så viktiga.- Det generella avkastningskravet på nya investeringar i ett företag över-stiger den förväntade avkastningen på investeringar i t.ex. energieffek-tivisering.- Användandet av traditionella nuvärdeskalkyler nedvärderar systematisktskador på lång sikt på till exempel miljön.- Banker och finansieringsinstitut tenderar att premiera investeringar medhög och snabb avkastning.- Olika yrkeskategorier - som till exempel vissa arkitekter - får ersättningefter den totala kostnaden på till exempel en byggnad, inte i relation tillföreslagna besparingar i till exempel energi- och materialåtgång.- Rader av sammansatta material används, vilket försvårar återvinning.- Transporterna betalar inte sina fulla samhällsekonomiska kostnader,bland annat gäller det för miljöpåverkan. Därmed premieras transportersom är miljöpåverkande.Återvinningssystemet fungerar inte bra beroende på långa transport-avstånd. Genom det låga råvarupriset är också andrahandsmarknaden förrestmaterial mycket svag. Det är dessutom fortfarande förhållandevisbilligt att göra sig av med sina restprodukter istället för att återvinna dem.Med höjda deponiavgifter och/eller ett utvecklat pantsystem kommerutvecklingen av andrahandsmarknaden för restprodukter ytterligare attförbättras. Vidare, genom att införa producentansvar på alltflerproduktgrupper kommer företagen redan i konstruktionsskedet attplanera för produktens restprodukthantering genom att välja enproduktdesign och material som lätt kan återvinnas.Internationella Miljöinstitutet i ( ITIEE) har gjort en studiepå temat (remanufacturing). Tanken är att på ett mersystematiskt sätt, än vad som sker, se till att materialdelar ochrestprodukter från uttjänta produkter kommer till användning. I denna studievisas att en inriktning som den föreslagna skulle leda till stora miljövinster,det vill säga en lägre förbrukning av energi och material samt avsevärdasysselsättningseffekter.Rank har byggt upp en baklängesfabrik (med så kallad återtill-verkning) i och en i . Dessa fabriker genererar ekonomiskvinst för företaget och ger dessutom en mängd arbetstillfällen. Genom attföretaget självt ombesörjer demonteringen har produkterna utformats för attlätt kunna tas isär, där vissa delar kan återanvändas direkt och andramaterialåtervinnas. Genom att öppna möjligheterna till arbetstillfällen idenna typ av verksamhet kompenseras bortfallet från den alltmerautomatiserade tillverkningsindustrin.Vinster med "baklängestillverkning" i Europa- 1997 togs 160 000 utrustningar åter från den europeiska marknaden.Över 90 viktprocent av allt material återanvändes ellermaterialåtervanns vid anläggningarna i Venray. Över fyra miljonerkomponenter reproducerades, kvalitetskontrollerades och återanvändes.Därmed har kostnader för råmaterial, komponenter och deponeringminskat, 1997 med . Vidare krävs mindremängd energi vid tillverkning från återvunna delar än från så kalladejungfrulig råvara.- De digitala produkterna som säljs är konstruerade för att återvinnastill 100 viktprocent. Målet är avfallsfria produkter frånavfallsfria fabriker.- Inom den europeiska industrin för återvinning av elektriska produkterförväntas en ökning med cirka 10 000 arbetsplatser inom de närmaste4-5 åren.Strategi för ett resurseffektivt samhälleRent praktiskt skulle ett mera resurseffektivt samhälle kunna utvecklasenligt följande principer:1 Genom högre verkningsgrad i alla tänkbara sammanhang,2 genom längre livslängd på produkterna,3 genom intensivare utnyttjande av produkterna,4 genom systematisk återvinning och återanvändning samt5 genom en övergång till konsumtion som kräver minimal insats avenergi och material (exempelvis kultur i olika former, IT-tjänster medmera).På alla dessa områden är incitamenten dåligt utvecklade.Försäljning av funktionMycket av dagens produktion är inriktad på snabba och tätaproduktbyten, ett slags slit och släng-filosofi. Företagens marknadsföringgår nästan helt ut på en snabb omsättning av produkter. Om man i ställetsålde motsvarande tjänster skulle ett intensivare utnyttjande av entillverkad produkt underlättas. Därtill skulle det vara intressant att ökaprodukternas livslängd samt att höja verkningsgraden, i form av tillexempel ökad energieffektivitet.Företagen skulle gå från att sälja produkter till att sälja tjänster. Volymenprodukter skulle minska, något som också skulle minska sysselsättningen iproduktionsledet. I gengäld skulle det skapas nya jobb i tjänste- ochserviceledet. Nettoeffekten jobbmässigt skulle vara klart positiv, med hänsyntill att industriproduktionen redan är starkt automatiserad.Många av de produkter vi köper - som t.ex. hushållsmaskiner, bilar etc -används bara en bråkdel av den tid vi formellt förfogar över dem. Bilen tillexempel används av tiden och har ändå kostat en mängdenergi och material att framställa. På samma sätt är det med mångahushållsmaskiner.Genom en utvidgad tjänstesektor, där olika funktioner säljs, hyrs ut ellerleasas, ges incitament till längre livslängd på produkterna, ett intensivareutnyttjande och större energieffektivitet. Både och är pågod väg att utveckla sin verksamhet i denna riktning.Stöd tekniksprång i fattiga länderTillväxten i många fattiga länder är snabb. Privata investeringar frånOECD-området hjälper till i processen. De uppgick till cirka 150miljarder dollar, ungefär det totala biståndet i världen.Ett centralt problem är att vi vet mycket litet om karaktären av dessainvesteringar. , som löpande följer handelsfrågor och investeringari , står svarslöst inför frågan om de investeringar som görs ärmiljömässigt bra eller inte. Det är ingen som vet. Det enda man kan förmodaär att de stora företagen har samma miljökrav i u-land som för anläggningar iEU. Det innebär i så fall att får tillgång till god konventionellteknik. Men det räcker inte. Om faktor 10 ska vara möjligt att genomföraöver en femtioårsperiod, måste de investeringar som görs vara långtambitiösare än så - allra helst för infrastrukturen som förväntas vara intaktunder 40-50 år.Rio-konferensen pläderade starkt för s.k. tekniksprång för u-ländernasutveckling, dvs att inte göra om de misstag i-länderna gjort på mångaområden. Ännu har vi sett föga av detta. Sanningen är att det saknasincitament i det internationella samhället för att åstadkomma något dylikt.Växande tjänstesektor - nyckeln för ökadsysselsättning och hållbar tillväxtFör uttalade sig , i tidningen ,om att han inte vill stänga dörren för en politik som underlättar förtjänstesektorns tillväxt. kan man konstatera att inga genomgripandeförändringar har gjorts från regeringens sida för att underlätta för enväxande tjänstesektor. I jämförelse med andra länder ligger långtefter när det gäller tjänstesektorns utveckling.Hemarbetet är mer omfattande än marknadsarbetetEnligt (SOU 1997:17) uppgick antaletarbetade timmar i hemsektorn till 7,0 miljarder medan antaletarbetade timmar i marknadssektorn (varuproduktion och privat ochoffentlig tjänsteproduktion) uppgick till 5,9 miljarder timmar. Dessutomfinns en svart sektor som uppskattats till cirka 0,7 miljarder timmar. Dentid som går åt till produktion i hemmet är alltså mer omfattande än densom används till marknadsarbete. Uppdelningen av tidsanvändningen iSverige 1993 framgår i nedanstående diagram.Källa: SOU 1997:17 och SNS 1998 (Henreksson)En annan undersökning som visar hemarbetets omfattning är SCB:s tids-användningsstudie . Den visar bland annat att dengenomsnittliga totala arbetstiden för både män och kvinnor var över 60timmar per vecka.Tidsåtgång för förvärvsarbete och hemarbeteTabell 1: ( Förvärvsarbete Hemarbete Totalt )Källa: SCB (1992) Undersökningen gäller /91Den enkla slutsats man kan dra av detta är att det skulle räcka med att enmindre del av hemarbetet eller "gör-det-självarbetet" överfördes tillmarknadssektorn för att sysselsättnings- och tillväxteffekterna skulle blimycket betydande.Det råder ingen brist på arbeten som behöver göras, men framför allt vårtskattesystem förhindrar en samhällsekonomiskt effektivare fördelning mellanmarknadsarbete (förvärvsarbete) och hemarbete. Tjänstebeskattningsut-redningen konstaterar bland annat att skattesystemet inte är "likformigtmellan hushållsproduktion och marknadsproduktion. Det leder till attkonsumenterna köper mindre på marknaden än vad de önskar av pris-känsliga produkter, framför allt tjänster. På grund av bristen på likformigheti beskattning mellan marknads- och hushållsproduktion får hushållen driv-krafter att utföra produktion i hemmet även när marknaden är 4 gångereffektivare att producera varan eller tjänsten. Det uppstår framför allt ettstort utrymme för svart sektor. "Jämfört med övriga är den svenska privata tjänstesektornliten. Det gäller framför allt sektorer som parti- och detaljhandel, hotell ochrestaurang samt övriga privata tjänster. För finns det alltså enbetydande potential för ökad sysselsättning och specialisering inomtjänstesektorn.Slutsatser och förslagEn dubbel vinst med en expanderande tjänstesektor är attsysselsättningen kan öka (arbetslösheten minska) som dettainte behöver ske till priset av en ökad negativ miljöpåverkan. Hindren förtjänstesektorns utveckling måste därför undanröjas.I industrisamhället har det ofta ansetts föreligga en motsättning mellanjobben och ökade krav på miljöhänsyn. Vi vill i denna motion visa att dettaresonemang är felaktigt. Den nya ekonomi som växer fram ger oanademöjligheter att kombinera kraven på ökad sysselsättning och en sundmiljöutveckling.Den politik vi vill bedriva för en socialt och ekologiskt hållbar tillväxt tarinte sikte på sänkt standard eller så kallad nolltillväxt. Hållbar tillväxtmåste istället uppnås genom en avsevärt intelligentare användning av befintligaresurser. De så kallade faktor 4- och faktor 10-begreppen måste därmedgenomsyra tänkande och handlande vid produktion av varor och olika typerav tjänster. Från politisk utgångspunkt är det väsentligt att skapa incitamentoch regelverk som gör att det blir lönsamt för framför allt industrin attmedverka till denna utveckling.IT-utvecklingen domineras av snabbt ökande prestanda. Detta torde vara en bidragande orsak till att inflationen ligger på enlåg nivå. Den låga inflationen - och därmed lägre räntenivån - är positiv påmånga sätt. Bland annat uppmuntras mera långsiktigt inriktade investeringar,något som gynnar arbetet för hållbar utveckling.Under senare år har både de svenska energiskatterna och skatten på arbetehöjts så att utrymmet, givet våra konkurrensmöjligheter gentemot omvärlden,för ytterligare höjningar av energi- och miljöskatter har begränsats. En vissväxling går att göra, men för del är den viktigaste uppgiften att iförsta hand få ner den totala beskattningen av arbete. Därigenom kommerrelativpriserna mellan arbetskraft och naturresurser att förskjutas på ettönskvärt sätt. Höjda miljö- och energiskatter ger inte alltid upphov tillmiljöförbättringar. Med tanke på redan höga skattetryck bör därför iförsta hand normgivande lagstiftning användas för att skapa incitament fören övergång till hållbara produktionsmetoder.Förslag för en växande tjänstesektorDet största hindret för tjänstesektorns utveckling i ärskattemässigt och har att göra med den stora olikformigheten ibeskattning mellan egenproduktion ("gör det själv-arbete") ochmarknadsproduktion (köpta tjänster) kombinerat med det rekordhögaskattetrycket.För att främja specialisering och ökad sysselsättning bör därför skatternapå arbete sänkas generellt. Men när det gäller hushållens val vid köp avpriskänsliga tjänster kommer generellt sänkta skatter inte att vara tillräckligtförrän skattetrycket blir väsentligt lägre. För att möjliggöra flersamhällsekonomiskt effektiva lösningar och minska den svarta sektorn krävsdet åtgärder som rättar till olikformigheten i dagens skattesystem. Det somkrävs är att hushållen i princip nettobeskattas vid köp av tjänster, liksom ärfallet inom såväl kapital- som företagsbeskattningen. Det innebär atthushållen får göra avdrag för kostnaderna av att anlita extern arbetskraft, såatt man inte behöver betala den externa arbetskraften med redan skattadepengar.För att möjliggöra en utvecklad tjänstesektor måste följande ske:- Skatten på arbete måste sänkas generellt, för att göra fler samhälls-ekonomiskt lönsamma byten privatekonomiskt lönsamma.- Den totala beskattningen på direkta hushållstjänster måste göras merlikformig med kapital- och företagsbeskattningen för hushållen. Det kanförslagsvis ske genom en 50-procentig skattereduktion för arbetskostnad(inklusive moms) för arbeten som utförs i det egna hemmet eller på denegna tomten, enligt den modell som föreslagittillsammans med och . Denna typ av förändringär väldigt billig ur ett statsfinansiellt perspektiv på kort sikt. Det ärtänkbart att den inte innebär någon nettokostnad för offentlig sektor enspå kort sikt. På lite sikt innebär denna förbättring av skattesystemet envinst för offentlig sektor och framför allt en väsentlig förbättring av densamhällsekonomiska effektiviteten.- Skatterna på vissa hushållsnära tjänster måste sänkas. Det kan skegenom sänkt moms eller sänkta arbetsgivaravgifter i vissa branscher,exempelvis restaurang och catering, bilverkstäder, frisör, reparation avhushållsartiklar m.m. ungefär med den inriktning som föreslår. Dessa typer av förändringar är förhållandevisdyra ur ett statsfinansiellt perspektiv på kort sikt om de ska ge någrastörre effekter. På innebär de en vinst om den totalasysselsättningen i ekonomin ökar, och det är statsfinansiellt neutralt omingen ökad sysselsättning uppnås, men övervältring sker på andraskattebaser.Även inom ramen för Europasamarbetet bör skatterna på arbete sänkasgenerellt. Inom EU:s medlemsstater som helhet har den direktaskattesatsen för lönearbetande arbetskraft ökat med ungefär en femtedelmellan . Denna utveckling måste vändas.Beskattningen av arbete måste sänkas i syfte att främja sysselsättningeninom medlemsstaterna, särskilt för att främja den privata tjänstesektornsstora utvecklingsmöjligheter.EG-kommissionen har särskilt påtalat vikten av att undanröja hinder försysselsättning i tjänstesektorn. Vid Europeiska rådets möte i bland annat om att "fullt ur utnyttja potentialen i tjänstesektornoch de tjänster som har anknytning till industrin, särskilt informationsteknikoch miljösektorn". Den handlingsförlamning även pådenna punkt har dock hindrat förslag i den riktning som kommis-sionen rekommenderar.- För att EU som helhet ska kunna hävda sig på en allt mer global arbets-marknad måste beskattningen av arbete sänkas.- Skattesänkningar inom den arbetsintensiva tjänstesektorn måste ha högprioritet.- Den bör följa de rekommendationer och riktlinjersom ministerrådet givit när den årliga nationella handlingsplanen förökad sysselsättning ska utarbetas.- En gemensam miniminivå för koldioxidavgift i EU skulle enligt sam-stämmig expertis underlätta övergången in i IT-samhället.Förslag för en effektivare produktion och resurs-användningKristdemokraterna har länge arbetat för en skatteväxling, där skatter påarbete sänks, som skatter på miljöförstörande ämnen och energihöjs. stod också bakom Skatteväxlingskommitténsslutsatser (SOU 1997:11). har dock både de svenskaenergiskatterna och skatten på arbete höjts så att utrymmet, givet vårakonkurrensmöjligheter gentemot omvärlden, för ytterligare höjningar avenergi- och miljöskatter har begränsats. En viss växling går att göra, menför del är den viktigaste uppgiften att i första hand få ner dentotala beskattningen av arbete. Därigenom kommer relativprisernamellan arbetskraft och naturresurser att förskjutas på ett önskvärt sätt.Parallellt måste vi arbeta för att våra viktigaste konkurrentländer, i förstahand EU-området, går i samma riktning.Det så kallade faktor 10-begreppet måste introduceras och realiseras inomså många områden som möjligt. Endast genom en avsevärt effektivare ochintelligentare användning av befintliga resurser går det att uppnå hållbartillväxt och ökad välfärd utan några standardsänkningar eller uteblivnastandardökningar.- Genom sänkt skatt på arbete och bibehållen, eller något höjd, skatt påmiljöbelastande utsläpp och naturresurser, kommer skattesystemet attleda till ett bättre kostnadsförhållande mellan användning av arbetskraft(ökad användning) och naturresurser (minskad användning).- Reformera nuvarande lapptäcke till energiskattesystem och öka miljö-relateringen i skatteuttaget.- Komplettera de ekonomiska styrmedlen med normgivande lagstiftningvad gäller exempelvis demonterbarhet, märkning av materialslag ochenergieffektivitet. På detta sätt gynnas utvecklingen av så kallade bak-längesfabriker för återvinning.- Stimulera uppbyggnad av återvinningsanläggningar och så kallade bak-längesfabriker genom exempelvis statliga investeringsbidrag.- Utvidga producentansvaret till fler produktgrupper. På så sätt skapasincitament till en effektivare återvinning, till exempel genom en bättredesign eller moduluppbyggnad som är lätt att plocka isär.- Miljövarudeklarationer bör införas för fler produkter.- behöver bättre sätt att på ett samlat sätt mäta ekonomi- ochmiljöutvecklingen. Därför måste arbetet med de svenska miljöräken-skaperna snabbas upp väsentligt. , och bör få utökade resurser för att snabbarearbeta fram användbara mått, exempelvis beräkningar av miljöjusteradnettonationalprodukt (MNP).- Svenskt bistånd bör utveckla former för att stödja olika i derasarbete med att miljöanpassa sina ekonomier, bland annat genom att möj-liggöra så kallade tekniksprång inom områden som energi, transporter,telefoni, avfallshantering med mera.Då blev medlem i EU förbättrades många förutsättningar för enframgångsrik miljöpolitik. har möjlighet att driva på helaEU:s miljöpolitik genom att vara aktiv i beslutsprocessen.I och med att trädde i kraft förstärktes EU:smiljöpolitik. står bland annat skrivet i fördraget att miljöbeslutska utgå från en hög skyddsnivå. Bland EU:s grundläggande miljömål finnsnu hänsyn tagen till en hållbar tillväxt. slår även fast attförsiktighetsprincipen gäller och att miljöbeslut ska fattas med kvalificeradmajoritet. Enhällighet krävs fortfarande för beslut om miljöavgifter, stads-planering (mark- och vattenanvändning) och energifrågor.- bör konsekvent, inom ramen för den så kalladeCardiffprocessen, verka för att hållbar utveckling genomsyrar industri,jordbruk, handel och biståndspolitik. Syftet måste vara att EU:smiljöpolitik skärps och får en framträdande plats.- Att komma till rätta med utsläppen av växthusgaser ska vara ettprioriterat miljömål. Majoritetsbeslut måste införas för gemensammamiljöstyrande minimiavgifter på exempelvis koldioxidutsläpp. Engemensam koldioxidavgift för EU bör införas.- Principen om att förorenaren betalar, försiktighetsprincipen ochsubstitutionsprincipen/produktvalsprincipen (dvs att producenten av envara i princip är skyldig att välja den miljövänligaste) ska vara väg-ledande för miljöarbetet.- bör vara pådrivande i arbetet med att på EU-nivå genomföra enskatteväxling från skatt på arbete till miljöstyrande skatter och avgiftersamt ställa höga krav då minimidirektiv på miljöområdet ska antas.- För att minska utsläpp av växthusgaser i behöver exempelvisvårt biståndsarbete för energieffektivisering utökas (se tidigare förslag).- Ett offensivt samarbete med behövs vad gäller överföring avmiljöanpassad teknologi (se tidigare förslag).- Arbetet med miljömärkning inom EU måste intensifieras.- Så länge miljökostnaderna inte fullt ut integreras i produktion, transportoch konsumtion kan både tillväxt och frihandel utgöra hot mot vårgemensamma miljö. Parallellt med miljömålen ska grundregeln varastörsta möjliga frihandel. Eventuella inskränkningar i frihandeln pånationell basis måste alltid kunna motiveras av hälso- och miljöskäl.Gemensamma riktlinjer för en europeisk och global energipolitikbör utarbetas.