mot · GN02N274 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N274av , ()Energipolitiken1 energipolitik i sammanfattningRegeringens energipolitik, som sedan det energipolitiska beslutet våren1997 också är energipolitik, är inte en politik för omställning avenergisystemet, utan en politik som i bästa fall kan leda till stängning avtvå kärnkraftreaktorer med bibehållen eller förstärkt elbalans till priset avökade koldioxidutsläpp. Det är för övrigt något missvisande att kallaregeringens politik på energiområdet för energipolitik, en bättrebenämning är elpolitik.Miljöpartiet de grönas energipolitik innebär - till skillnad från den avregeringen presenterade politiken - en total omställning av energisystemettill elproduktion med förnybara energislag och en slutgiltig avveckling avkärnkraften till år 2010.Vi har i vår energipolitiska motion (1996/97:N27) visat hur minst trekärnkraftreaktorer avvecklas somkoldioxidutsläppen från energisektorn minskar. Det innebär att vi utöverregeringens förslag vill avveckla ytterligare minst en reaktor. Detta måstebetraktas som helt i enighet med vad linje 2 lovade inför folkomröstningenoch borde därför kunna få majoritetens stöd i . Lägre ambitionsnivåän så kan inte vara rimlig!Den strategi de gröna föreslår för kärnkraftsavvecklingenskiljer sig från regeringens och omfattar hela avvecklingen, inte barainledningen. Vår strategi innebär ett aktivt utnyttjande av marknads-ekonomiska styrmedel för huvuddelen av kärnkraftsavvecklingen utifrångrunduppfattningen att alla energislag skall betala sina fulla kostnader. Dettaborde vara självklart även för gamla partier vars ideologi bygger påtraditionell marknadsekonomi. En avvecklingslag utnyttjas, även i vårtförslag, i inledningen av avvecklingen och som komplement till deekonomiska styrmedlen.Vårt förslag innebär att kärnkraftselen kompenseras med minskadelanvändning genom såväl konvertering från eluppvärmning someffektivisering och hushållning samt genom utbyggnad av ny elproduktionmed förnybara energislag.Miljöpartiet presenterade dessutom i den energipolitiska motionen ett fulltut finansierat omställningsprogram omfattande ca (omriksdagen ansluter sig till förslag till styrmedelspaket)alternativt ca (om inte ansluter sig tillMiljöpartiets förslag till styrmedelspaket), alltså ca 1,6 alternativt 3,7miljarder utöver regeringens förslag.Vi hävdar att den svenska atomansvarighetslagstiftningen i grunden skallrevideras med inriktning mot att kärnkraftsproducenterna skall betala sinaegna riskkostnader och ta ett fullt skadeståndsansvar i händelse av enreaktorolycka. Det är orimligt att de som investerar i solvärme, vindkrafteller biobränslen skall bekosta sina egna försäkringar fullt ut, medan ägare avkärnkraftverk skall undantas från denna skyldighet. Marknaden, som påståsförsvara kärnkraften, bör själv få bedöma det verkliga marknadsmässigapriset på el från kärnkraften.Sveriges internationella åtaganden på klimatområdet skall ligga fast.Sverige skall driva en nationell politik som gör att dessa åtaganden uppfylls.Ursäkter av typen "men dom andra gör ju inte", kan inte utgöra grund för attsvika internationellt givna löften. Vi accepterar således inte satsningar påfossilgas.Vi anser att den biologiska mångfalden skall skyddas i enlighet med dekonventioner som skrivit under. I linje med detta motsätter vi ossutbyggd vattenkraft på det sätt som regeringen drivit igenom, tvärtom vill vigrundlagskydda de sista orörda älvarna. Vi ser, vilket redovisas detaljerat ivår energipolitiska motion (1996/97:N27), en god utvecklingspotential förhushållning, effektivisering, biobränslen, stor- och småskalig vindkraft samtäven modern solvärme- och solcellsteknik.2 Energipolitik med skatteväxlingHöjda energiskatter inom ramen för en skatteväxling är det viktigasteenskilda styrmedlet för att främja en omställning av energisystemet.Skatteväxlingen förskjuter, i vissa fall på ett radikalt sätt,konkurrenskraften mellan olika energislag, som den allmäntgör energiförbrukning dyrare och därmed ger incitament till energibe-sparing och -effektivisering. Som komplement till skatteväxlingenbehövs också andra styrmedel i form av lagstiftning och statliga bidragtill investeringar, forskning, m.m.Ända sedan skattereformen 1991 har inte mycket hänt för att fortsätta dendå inledda miljörelateringen av skattesystemet, inte mycket mer änutredningar och diskussioner. Budgetpropositionen för är etttrendbrott. inleds en grön skatteväxling, dvs skatterna på arbete minskaroch miljöskatterna ökar. De konkreta stegen är: 1. Höjda miljöskatter sker genom- höjd skatt på elektricitet- höjd skatt på dieselolja- höjd skatt på kärnkraftsel 2. Sänkt skatt på arbete sker genom att- inkomstskatten sänks genom kompensation för egenavgifterna- den tillfälliga skattereduktionen för låginkomsttagare permanentas- ytterligare sänkta arbetsgivaravgifter vid anställning av långtidsarbetslösa- sänkta arbetsgivaravgifter och inkomstskatt för arbetsgivare och arbets-tagare som satsar på kompetensutveckling.Miljöpartiet avser att verka för ytterligare förbättring genom att skatte-växlingen fortsätter i kommande budgetpropositioner. Oavsett det såstyrs energipolitiken alltjämt av det energipolitiska beslutet ,vilket saknar någon uttalad inriktning när det gäller energibeskattningen.Energipolitiken saknar med andra ord direkt koppling till energi-beskattningen, vilket är mycket olyckligt. har ocksåutvecklingen på den nu avreglerade elmarknaden inneburit kraftigaprissänkningar på el. Utvärdering av vissa av de energipolitiskaprogrammen har dessutom visat på behov av snara förändringar.Sammantaget talar detta för att den fastlagda energipolitiken håller på attbli överspelad på viktiga punkter. Ett nytt, förtida energipolitiskt beslutmed koppling till ekonomiska styrmedel bör övervägas.3 Vår grundsynMiljöpartiet de gröna grundar sina energipolitiska ställningstaganden pånågra strikt naturvetenskapliga grunder: 3. Såväl fossila bränslen som kärnkraft måste avvecklas därför att deinte är uthålliga. Det är förenat med stora risker att vänta med avvecklingeneftersom grundläggande livsbetingelser hotas. De egentliga kostnaderna för båda energislagen, och deverksamheter de används till, ökar så kraftigt - sedda ur ettgrundläggande naturvetenskapligt perspektiv - att vi aldrig får bättre rådän nu att genomföra förändringsarbetet.Vår grundsyn är således att det är såväl naturvetenskapligt nödvändigtsom ekonomiskt önskvärt att nu bygga upp långsiktigt hållbaraenergisystem. Priset för den nödvändiga omställningen blir större julängre vi väntar.Världens energiförsäljare är mäktiga. Deras uppdrag är att sälja bilden avatt större energiomsättning leder till ökad välfärd. Olje- och kärnkrafts-intressena har en stark ställning då det gällt att forma denna världsbild sombygger på tesen att mer är detsamma som bättre. Den stora utmaningen är nuatt ompröva denna världsbild i grunden.Jordklotet tål helt enkelt inte att vi fastnar i det gamla synsättet. Det ledeross in i en situation som är ekologiskt ohållbar - och därmed också så socialtohållbar att det vi lärt känna som demokrati hotas.En rimlig bedömning är att de rika industriländerna, som bara omfattartjugo procent av jordens befolkning, måste halvera sin energianvändning omvi skall klara av vår gemensamma överlevnad på vårt hem i kosmos.Miljöpartiet de gröna hävdar bestämt att en "utveckling" som inte håller föratt ge framtida generationer välstånd inte är värd namnet. Vi hävdar, trots attdet kan uppfattas som obekvämt, att alla människor har rätt till ett rättvistmiljöutrymme och att vi alla måste lära oss att leva på ett sätt som alla kanleva alltid. Detta medför att vi i vår del av världen måste ändra livsstil.Ingenting säger att den nya hållbara livsstilen skulle ge sämre välfärd . Det samhälle vi lever i, trots stor energiomsättning, harinte ens lyckats klara de målsättningar som sätts upp: låg arbetslöshet ochstabil ekonomi. Än mindre har miljömålen kunnat uppnås.Miljöpartiet de grönas uppfattning är att användningen av fossila bränslenskall inskas samt att kärnkraften skall avvecklas helt. Vårtmål är inte att ersätta bortfallet av energi fullt ut. Även biobränslen,solcelleroch andra mer kretsloppsbaserade tekniker måste ses i ett globalt perspektiv,och det gäller att finna en optimal användning snarare än en maximal.Biobränslen får t.ex. inte användas i sådan omfattning att skogen och denbiologiska mångfalden utarmas eller genom att energigrödor drivs framgenom ett intensivt jordbruk baserat på konstgödsel och kemikalier. Ävenproduktion av vindkraftverk, solceller och annan modern energiomvand-lingsteknik medför självfallet en miljöbelastning som måste hållas på en förnaturen hållbar nivå. Effektivisering av energianvändningen, dvs. att ta tillvara energins arbetsinnehåll (exergin), genom ny modern teknik, både iproducent- och konsumentledet, är i detta perspektiv en viktig faktor. Menännu viktigare är att samhället styrs, främst genom ekonomiska styrmedel,på så sätt att energiomsättningen hålls på en, ur globalt perspektiv, hållbarnivå. För de gröna är det dessutom naturligt att peka på att denmaterialistiska världsbilden som dominerar måste utvecklas till envärldsbild där social och kulturell livskvalitet väger tyngre änvarugenomströmning.I vår energipolitiska motion (1996/97:N27) presenterade vi såväl enstrategi som konkreta förslag på hur skall kunna närma sig en merhållbar utveckling inom energiområdet. Strategin och förslagen har sin grundi det dagspolitiska läget och har därför anpassats till vad som borde kunnavara politiskt möjligt att redan nu göra. de gröna villnaturligtvisgå fortare fram - vi anser t.ex. att kärnkraftens miljöpåverkande livscykeloch säkerhetsbedömning är skäl för en total avveckling på några få år.På samma sätt som dåtidens försvarare av ånglok hävdade att det varkapitalförstöring att investera i det nya, hävdar försvarare av kärnkraftatt det är kapitalförstöring att investera i det nya. Allvarliga drag av dettasynsätt återfinner vi i regeringens s.k. energiproposition, trots attambitionerna sägs vara att avveckla kärnkraften.4 Riktlinjer för energipolitiken4.1 Energipolitikens målDen svenska energipolitikens mål bör vara att inom ramen för enekologisk bärkraftig utveckling skapaförutsättningar för att förse landet med förnybar energi på ett sätt sommedför att bl.a. näringslivet ges konkurrenskraftiga villkor och hushållenrimliga totalkostnader. Vårt förslag medför att varje energislaglångsiktigt skall bära sina egna samhällsekonomiska kostnader, ävenrisk- och miljökostnader. Genom att anpassa energisystemet till vad somär långsiktigt ekologiskt hållbart, skapas förutsättningar i försåväl en robust ekonomisk utveckling som en god social utveckling.4.2 Fullt risk- och miljökostnadsansvar införs i energisektornPrincipen att förorenaren skall betala sina miljökostnader har fastslagitsmed bred politisk uppslutning i såväl Riodeklarationen och Agenda 21som i EU:s grundtraktat. För energiområdet drogs motsvarande slutsatsvid 1995. Konferensens främstarekommendation till deltagarländerna var att ta bort subventionerna tillenergitillförseln och se till att alla kostnader - inklusive externamiljökostnader - internaliserades (inräknades).Det finns starka ekonomiska intressen hos flera av landets energiintensivaföretag att hålla energipriserna, särskilt elpriset, på en så låg nivå att detkräver statliga subventioner. Det visade sig inte minst i den bitvis osakligasamhällsdebatt som fördes inför det energipolitiska beslutet. De företrädareför näringslivet som framträdde i detta sammanhang visade tydligt att de inteär beredda att låta energisektorn bära sina egna risk- och miljökostnader,som man hävdar sig värna marknadsekonomiska principer. I självaverket har man en syn på ekonomin som förskräcker: "Marknadsaktörerna"skall ta hem vinsten medan staten skall betala kostnaderna. Detta synsätt ärinte rimligt. De har på detta sätt inte bara avvisat en ansvarsfull marknads-ekonomi med rimliga miljöambitioner utan dessutom, vilket är änmärkligare, avvisat möjligheten till långsiktiga förbättringar av konkurrens-kraften som i realiteten blir följden av ett ökat moderniserings- och om-vandlingstryck. Detta omvandlingstryck har positiva effekter genom attstimulera modernisering och produktivitetsförbättringar.Ett exempel på detta, som företrädare för näringslivet i bordefundera över, är som avsiktligt undvikt att subventionera energisektornoch som därmed haft relativt höga energipriser för sin industri. hargenomgått en snabb teknisk utveckling och nått betydande konkurrenskraftpå världsmarknaden, medan länder med subventionerade energipriser,exempelvis i östra , har haft ett lägre omvandlingstryck och enlångsammare teknisk utveckling. När företrädare för näringsliv ochfackföreningsrörelse vill konservera det gamla uppträder man på ett sätt somkan få allvarliga följder för den framtida svenska konkurrenskraften. Inteminst blundar man för det faktum att den starkast växande marknaden ivärlden är just den som innefattar miljövänlig, hållbar energiteknik! Mannegligerar dessutom det faktum att konsumenter ställer miljökrav påproduktionen och att länder som håller fast vid gammal teknik riskerar atthamna på efterkälken.4.3 Precisera och skärp säkerhetskraven på kärnkraftenI den svenska kärntekniklagen (1984:3) uttrycks helasäkerhetstänkande med tillhörande värderingar genom att bara konstateraatt "kärnteknisk verksamhet skall bedrivas på sådant sätt att kraven påsäkerhet tillgodoses" (3 §). Utifrån denna formulering är sedan helasäkerhetsarbetet delegerat till regeringen och de tekniska myndigheternapå området, och Statens strålskyddsinstitut.De svenska kärnkraftverken har kontinuerligt drabbats avsäkerhetsincidenter. Det gäller speciellt de äldre reaktorerna. Dennautveckling förvärras ju äldre de svenska kärnkraftverken blir. Miljöpartietifrågasätter om säkerhetskravet i kärntekniklagen i praktiken är uppfyllt.Samtidigt är det ett faktum att aldrig klart uttryckt vilkensäkerhetsnivå man kräver av den svenska kärnkraften. Mot bakgrund av dettakräver vi att kärntekniklagen preciseras och skärps, så att lagen merdetaljerat uttrycker vilken säkerhetsnivå som skall krävas av de svenskakärnkraftverken. anser att frågan om kärnkraftens säkerhet intebara är en teknisk fråga, eller en fråga om den mänskliga faktorn, som skallhanteras av de tekniska tillsynsmyndigheterna. Säkerhet är också en fråga omvärdering, vilken bör komma till uttryck genom politiska beslut.Är då detta möjligt i när kärnkraftsägarna gärna ropar efterskadestånd så fort något påverkar deras verksamhet? infördeskrav på säkerhetshöjande förbättringar av reaktorerna. Man krävde attreaktorerna skulle förses med filter så att utsläpp till följd av härdsmältorskulle bli mindre och mindre sannolika. Detta var en sentida reaktion påhaveriet i (). Då ifrågasattes inte statens rätt attkräva ökad säkerhet som förutsättning för vidare drift. Inte heller blev statenskyldig ägarna för att den utökade kraven jämfört med de som rådde närtillstånden gavs. Ökade krav medför naturligtvis att värdet på befintligareaktorer minskar, vilket underlättar en avveckling.4.4 Kärnkraften avvecklasDen förlamning som rått i den svenska energipolitiken i närapå tvådecennier skulle ha kunnat brytas i det energipolitiska beslutet . Såblev det inte. Anledningen är att den strategi för kärnkraftsavvecklingensom valdes i realiteten försvårade en avveckling av kärnkraften och enutveckling av de hållbara alternativen.Kärnkraften skall, enligt , avvecklas med en kombination avlagreglering och ekonomiska styrmedel. Inledningen av avvecklingen skallske med en lag om kärnkraftens avveckling som gör en rimlig avvägningmellan reaktorägarnas och samhällets intressen. Därvid skall samhälletskostnader för miljö, hälsa och risker vid fortsatt kärnkraftsdrift väga tungt iersättningsbedömningen. För den fortsatta avvecklingen skall ekonomiskastyrmedel som tydliggör kärnkraftens risk- och miljökostnader användas.Dessa styrmedel bör kombineras med tydliga politiska signaler omintentionen att avveckla kärnkraften möjligt.Kärnkraftsavvecklingen ger jobb. Energiproduktion med kärnkraft, oljaoch kol har stora kostnader för ändliga råvaror, miljöförstöring, risker ochavfall. För produktion med förnybara energislag däremot, är arbetskrafts-kostnaderna ofta de dominerande. Detta innebär att en omställning avenergisystemet i riktning mot förnybara energislag har en kostnadsprofil somminskar såväl arbetslösheten som miljöförstöringen. Många ny arbets-tillfällen tillkommer i byggsektorn, som får omfattande uppgifter med attförnya energisystemets infrastruktur. Glesbygden tillförs arbetstillfällen iproduktion, förädling och transporter av biobränslen. Verkstadsindustrinutvecklas för att tillverka förnybar energiteknik till kraftvärmeverk, vind-kraftverk och solenergianläggningar. Omställningen skapar förutsättningarför verkstadsindustrin som kan leda till exportframgångar med modernförnybar energiteknik. Nya energieffektiva processer och produkter kommeratt utvecklas.5 Avveckling av kärnkraften5.1 UtgångspunkterKärnkraften skall avvecklas i enlighet med folkomröstningsbeslutet, dvs.senast år 2010. Den pågående subventioneringen av kärnkraften skallsnarast möjligt upphöra. Subventionerna är huvudsakligen av två slag:1. Reaktorägarna betalar inte sina fulla riskkostnader. I händelse av enreaktorolycka är reaktorägarnas skadeståndsansvar för skador på tredjeman begränsat till maximalt c:a per reaktor. Detråder enighet om att de verkliga kostnaderna är mångfalt större.Mellanskillnaden bekostas nu av staten.2. Reaktorägarna betalar inte sina fulla miljökostnader. Det gällerfinansieringen av de framtida kostnaderna för att ta hand om kärnavfallet,men det gäller också miljökostnader som uppstår på grund av såväluranbrytning som skador av radioaktiva utsläpp från de olika stegen iproduktionen av kärnbränsle. Dessutom medför både produktion ochomhändertagande av kärnbränsle respektive kärnavfall omfattandekoldioxidutsläpp, något som ofta glömts bort.Subventionerna skall avvecklas genom en skärpning och utveckling avde ekonomiska styrmedel som redan nu används. De ekonomiskaaspekterna av kärnkraftsavvecklingen utvecklas närmare i avsnitt5.2 ekonomiska styrmedel. Frågan om hur en utveckladatomansvarighetslagstiftning bör se ut behandlas närmare i avsnitt6 skadeståndsansvar vid en reaktorolycka.Miljöpartiets bedömning är att kärnkraften i princip avvecklar sig själv omkärnkraftsproducenterna åläggs att betala sina fulla kostnader, inklusiverisk- och miljökostnader. För att inleda avvecklingen behövsemellertid en avvecklingslag, vilket tas upp i avsnitt 5.3.Kärnkraftselen skall huvudsakligen kompenseras med:1. Sparande, effektivisering och konvertering från uppvärmning med ) Effektivisering av energianvändningen.b) Omfattande konvertering från el- till biobränslebaserad uppvärmningenskild samt fjärrvärme).c) Konvertering från el- till delvis solvärmebaserad uppvärmning.d) Minskad användning av de s.k. avkopplingsbara elpannorna i fjärr-värmesystemet.2. Ny elproduktion baserad på förnybara energislag i form av:a) utbyggnad av modern biobränsleeldad kraftvärmeproduktionb) en realistisk satsning på vindkraftsutbyggnadc) utbyggnad av småskalig solvärmeproduktion.Miljöpartiet accepterar inte, vilket regeringen föreslagit, någon som helstutbyggnad av vare sig småskalig eller storskalig vattenkraft som innebärytterligare åverkan på ekosystemen i våra vattendrag. De fyra storaorörda Norrlandsälvarna bör dessutom grundlagsskyddas mot vidareexploatering. Däremot är vi positiva till förnyelse av äldre teknik i debefintliga vattenkraftverken, under förutsättning att det inte har negativaeffekter på naturmiljön.En ökad användning av fossila bränslen, vilket regeringen föreslår, är inteheller förenlig med den av beslutade klimatpolitiken. Förbränningav fossilgas, liksom förbränning av olja och kol, innebär att kolatomer somlegat lagrade i jordskorpan i årmiljoner släpps lösa i form av koldioxid iatmosfären, med växthuseffekt som följd. Fossilgas, som huvudsakligenbestår av växthusgasen metangas, förstärker effekten ytterligare genom attläckage av metangas från gasledningarna går ut i atmosfären. Uppskattningaranger att förluster och läckage av metangas till atmosfären uppgår till ca 1 %av den totala fossilgasproduktionen.Mot denna bakgrund anser vi att fossilgasen inte har någon funktion i densvenska energitillförseln utöver den marginella roll den har . Vi kommerdärför att motsätta oss varje förslag som direkt eller indirekt syftar till attbygga ut det svenska fossilgasnätet eller att dra internationella fossilgas-ledningar genom . Detta har utvecklats i en separat motion till1999/riksmöte.5.2 Ekonomiska styrmedel för att avveckla kärnkraftenKärnkraftens risk- och miljökostnader skall fullt ut överföras till produ-centerna på följande sätt:1. Genom förändringar i atomansvarighetslagen och en successiv stegringav ansvarighetsgränsen skall riskkostnaderna överföras på reaktorägarna.2. Skatten på kärnkraftsel höjs.Förslaget till hur kostnaderna för kärnkraftens risker successivt skallöverföras till reaktorägarna beskrivs närmare i avsnitt 6. Syftet är attkärnkraften skall bära de fulla marknadsekonomiska kostnaderna för derisker för en stor kärnkraftsolycka den är förknippad med. Kostnadernakan komma att tas ut i form av ökade räntekostnader, kostnader förriskdelningsavtal eller på annat sätt, beroende på vilka lösningarföretagen finner för att fördela riskerna. Hur högt marknaden kommer attvärdera riskerna är svårt att förutse, men med all säkerhet kommer ettsådant utvidgat ansvar att leda till ökade kostnader som i slutänden måstetas ut på priset på försåld elektricitet.Syftet med den höjda produktionsskatten på kärnkraftsel är framför allt attinternalisera de kort- och långsiktiga miljöeffekter och -risker som finns iolika delar av kärnbränslekedjan och som kärnkraften inte betalar för i dag.Ett första steg i denna riktning föreslås i budgetpropositionen tas redanfr.o.m. då skatten föreslås höjas med motsvarande 0,5öre/kWh från dagens /kWh.När risk- och miljökostnaderna internaliseras på detta sätt ökar produk-tionskostnaderna för kärnkraften. blir kärnkraftverken äldre ochunderhållskostnaderna ökar. Det leder sammantaget till att de undvikbarakostnaderna för kärnkraftsproduktion, som anses ligga vid storleks-ordningen /kWh, kommer att successivt närma sig och så småningomvaraktigt överstiga råkraftpriset på marknaden.När kärnkraften på det här sättet får betala sina verkliga kostnader kommerdet att leda till att alltfler kärnkraftverk successivt prissätter sig urmarknadenoch då kommer att stängas av sina ägare. Exakt när och i vilken takt dettakommer att ske beror på många faktorer som marknadsvärderingen avolycksriskerna och prisutvecklingen på el, som i sin tur beror påefterfrågeutvecklingen och tillkommande ny elproduktion.Att enbart låta kärnkraftsavvecklingen styras av marknadsmässiga faktorerkan dock orsaka problem eftersom avvecklingen kan bli ryckig ochoplanerad, t.ex. om många kärnkraftverk passerar lönsamhets-gränsen. Som en reserv och ett komplement bör därför finnas en lagstiftningom kärnkraftsavveckling som kan användas av statsmakterna för attgarantera en avveckling i jämn takt under ordnade former. Lagstiftningenbehövs också för att inleda avvecklingen då internaliseringen av risk- ochmiljökostnaderna ännu inte fått fullt genomslag.Den nu fastlagda energipolitikens strategi för kärnkraftsavvecklinginnehåller också ett förslag om lagstiftning, men saknar helt förslag omekonomiska styrmedel. En sådan strategi kommer inte att i längden varahållbar. Den kommer att leda till mycket höga kostnader för avvecklingennär staten får ersätta reaktorägarna för hela mellanskillnaden mellanmarknadspriset och dagens undvikbara kostnader där inte risk- ochmiljökostnaderna är internaliserade på ett riktigt sätt.