mot · GN02Ju2 · 1999-09-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju2av Marcelind, ()med anledning av prop. 1998/99:145 Ändring av fridskränkningsbrottenRegeringen föreslår i sin proposition 1998/99:145 en ändringi vad gäller straffansvar för grov fridskränkningoch kvinnofridskränkning. Enligt regeringens förslag skulledet för straffansvar vara tillräckligt att var och en av degärningar en person åtalats för utgjort ett led i en upprepadkränkning av brottsoffrets integritet och att gärningarna varitägnade att allvarligt skada offrets självkänsla. Ett formelltkrav på ytterligare kränkning ska inte längre ställas.BakgrundHögsta domstolen har, i en dom ,konstaterat att den nu gällande lagstiftningen, vad gäller grovfrids- eller kvinnofridskränkning, ska tolkas så att det för enfällande dom krävs att det föreligger ett tidigare konstateratbrott, utöver vad som omfattas av åtalet. Som regeringenockså konstaterar innebär en sådan tolkning en klarinskränkning i förhållande till vad som var avsikten med dennya lagen.Antalet misshandelsbrott ökar kraftigt. har fleraallvarliga brott mot kvinnor skett. Tanken med brottet frids- ochkvinnofridskränkning var att betona allvaret i den systematiska kränkningen.Enligt propositionen visar också statistik att den nya straffbestämmelsen harkommit att användas" i en inte obetydlig omfattning". Kristdemokraternaställde sig bakom den förra propositionen 1997/98:55 Kvinnofrid. Kvinno-misshandel, liksom all annan form av misshandel, är i grunden ett brott motalla människors lika värde. Den förra propositionen var ett steg i rättriktning.Kristdemokraterna beklagar dock att den nu gällande lagtexten varit svår-tolkad och svårtillämpad. Detta får inte upprepas. Det är därför av ytterstavikt att det nya lagförslaget tydligt anger syftet med lagen - att betonaallvaret i en serie kränkningar mot en person.Riksåklagarens förslag samtLagrådets yttrandeRiksåklagaren har föreslagit att det aktuella brottet ska varatillämpligt "både när de brottsliga gärningarna som omfattasav åtalet i sig innebär en upprepad kränkning och närgärningarna utgör ett led i en sådan kränkning". Regeringenkritiserar förslaget med hänvisning till att två, alternativt an-givna, möjligheter att uppfylla rekvisitet "upprepadkränkning" införs. Detta skulle enligt regeringen leda till nyasvårigheter.Lagrådet kritiserar regeringens förslag och förordar en mer genomgripandeändring av lagtexten. Enligt Lagrådet kan regeringens förslag till lag fåoönskat resultat eftersom uttrycket "var och en" även är subjekt till rekvisitet"varit ägnade att allvarligt skada personens självkänsla". I stället menar att första stycket borde ha lydelsen: "Den som begår brottsliga gär-ningar enligt 3, 4 eller 6 kap. mot närstående eller tidigare närstående, döms,om gärningen utgjort en serie av kränkningar av personens integritet, elleringått i en serie av sådana kränkningar, och varit ägnade att allvarligt skadapersonens självkänsla, för grov fridskränkning till fängelse, lägst sexmånader och högst ". Lagrådet menar att av orden "ingår i en serie"följer att domstolen även kan beakta gärningar som ligger i tiden före demåtalet avser. Däremot täcks fortfarande inte den situationen in där först ettallvarligt brott har begåtts och sedan gärningsmannen begår ett par lindrigabrott. Här kan domstolen, enligt Lagrådets bedömning, knappast finna attsådana gärningar är ägnade att allvarligt skada personens självkänsla.En fortsatt bearbetningRegeringen instämmer i Lagrådets kritik vad gällertolkningsproblem vid tillämpningen men säger atten sådan genomgripande förändring av lagtexten somLagrådet förespråkar måste "föregås av en mer omfattandeberedning och analys än vad som har varit möjligt attgenomföra i detta sammanhang". Med hänvisning till enomfattande användning av straffbestämmelsen samt enallmänpreventiv effekt av dess införande anser inte rege-ringen att det i propositionen framlagda förslaget kanbearbetas ytterligare.Kristdemokraterna beklagar detta. Det allmänna rättsmedvetandet kräveren tydlighet av lagstiftaren. I förlängningen påverkas slutligen den allmän-preventiva effekten. Risken är påtaglig att nya tveksamheter får allvarligakonsekvenser för dem som drabbas. Detta får inte inträffa igen. Riksåklaga-rens förslag och Lagrådets yttrande bör därför analyseras och bearbetasgrundligt. Framför allt de kvinnor och barn som utsatts för misshandel, olagahot, hemfridsbrott och sexuella övergrepp skulle kunna känna trygghet omdet lades fram ett genomarbetat lagförslag. Förarbetena kan på så sätt bidratill en tydlig vägledning vid rättstillämpningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till förtydligadlagtext angående grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkningdär hänsyn tas till Lagrådets påpekande av behovet av en mer genom-gripande reform,2. att avslår regeringens nuvarande lagförslag vad gällergrov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning.3.Stockholm den 22 september 1999Ragnwi Marcelind (kd)()