mot · GN02Fö213 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fö213av Carnerö, ()Ökat säkerhetsmedvetande i samhälletInledningGenom det vidgade säkerhetsbegreppet har insikten om detmoderna samhällets sårbarhet ökat. Icke-militära hot ochpåfrestningar kan utgöra risker för vårt land och vårnationella säkerhet.Det vidgade säkerhetsbegreppet innebär att vi måste ha en helhetssyn påsamhällets hantering av yttre och inre hot och påfrestningar i såväl krig somfred. Genom långsiktiga investeringar i fred bygger vi upp den grund-läggande stabilitet, robusthet och flexibilitet som är helt avgörande när detgäller möjligheterna att möta och klara svåra påfrestningar på samhället.Av utredning till regeringen samlat handlings-program för ett säkrare samhälle () framgår, att olyckor innebärstora mänskliga tragedier och samhällsproblem. Drygt 2 400 människor om-kommer och omkring 130 000 söker vård på grund avolyckor. Den sammanlagda kostnaden för olyckor och förebyggande åtgärderuppgår till . Det är därför viktigt att före-bygga olyckor genom god och genomtänkt samhällsplanering i stället för attåtgärda i efterhand. Det finns många exempel på att först när någon olyckainträffat skapas intresse att vidta åtgärder för att förhindra den skada somredan skett.Den enskilda människanskunskap och förmågaOmfattningen av och konsekvenserna av de olyckor sominträffar visar att de nuvarande åtgärderna inte räcker till föratt trygga människors hälsa och säkerhet eller för att skyddaegendom och miljö. För att få ett säkrare samhälle fordrasframför allt åtgärder som bidrar till att förebygga olyckor.Strävan bör vara att ge den enskilda människan kunskap ochförmåga att förhindra och hantera olika slagsolyckshändelser. Ett sådant arbete pågår men behöverförstärkas.En anledning till den låga beredskapen inför en del risker och hot kan varaatt människor inte tror att det kommer att inträffa något. Det kan leda till attmånga är obenägna att vidta förebyggande åtgärder eller på andra sättförbereda sig inför de risker som förekommer. Det är därför viktigt att vidtaåtgärder som stärker det allmänna säkerhetsmedvetandet i vårt samhälle.Ökad kunskap och förmåga att förhindra olyckor samt att begränsa derasverkningar ger både den enskilda människan och samhället en vinst.UtbildningFör att öka det allmänna säkerhetsmedvetandet i vårtsamhälle och förbättra den enskilda människans förmåga attförhindra olyckor och möjligheter att agera på rätt sätt vidolyckor, katastrofer och störningar i infrastruktursystemenbehövs utbildning och information. Vårt utbildningssystemhar liksom de frivilliga försvarsorganisationerna viktigaroller när det gäller att ge barn och ungdomar kunskap. Föratt höja ambitionen på detta område måste universitet,högskola, gymnasium och grundskola ges konkreta mål ochmöjligheter att bedriva undervisning för ökatsäkerhetsmedvetande.Enligt samlade handlingsprogram finns ett klart utbild-ningsbehov för olika grupper av aktörer med intresse eller ansvar för att före-bygga olyckor och skador. En bred och gemensam utbildning skulle kunnamotverka sektorisering och öka samsyn och samverkan. Det är inte minstangeläget att inom universitet och högskolor komma igång med ett utbild-ningsprogram för tvärsektoriellt olycksförebyggande arbete.Ett annat exempel är kursplanen i samhällskunskap på sombör kompletteras med målet att eleven efter det nionde skolåret skall varaorienterad om det moderna samhällets sårbarhet och komplexitet.Ytterligare exempel är ämnet idrott och hälsa i som skall haen tydlig inriktning mot god hälsa och god miljö så att eleverna blir förtrognamed sambanden mellan livsstil, livsmiljö och hälsa för att skapa livskvalitet.Kursplanen anger att eleverna bör få grundläggande utbildning i förstahjälpen vid olycksfall. Efter det femte skolåret skall eleven ha uppnått måletatt "kunna simma och hantera nödsituationer vid vatten". För att följa uppdetta undervisningsmål bör kursplanen kompletteras med målet att eleven islutet av det nionde skolåret skall ha kunskap i hjärt-lunglivräddning.Vardagens hot och riskerUndervisningsmaterial som handlar om ökatsäkerhetsmedvetande hos den enskilda människan finnssedan tidigare. projekt ett säkraresamhälle är en god grund för det fortsatta arbetet liksomCivilförsvarsförbundets kampanj En Robust Generation.I regeringens skrivelse 1998/99:33 Beredskapen mot svåra påfrestningarpå samhället i fred nämns att utarbetat ett program vadgäller den enskilda människans förmåga till förebyggande åtgärder. Detta börnu utvecklas vidare så att det förmedlas ut i samhällets olika verksamheteroch når den enskilda människan på olika sätt. Sådana insatser har storbetydelse för att förbättra vårt samhälles säkerhet.För att åstadkomma ett mer effektivt och samlat grepp i arbetet till skyddmot olyckor behöver den enskildes säkerhetsmedvetande och förmåga attförhindra olyckor och handla i olika nödsituationer stärkas. Detta framhållsäven av förslag till handlingsprogram, Den enskildamänniskans förmåga att agera på rätt sätt då samhället utsätts för svåra på-frestningar (1997). En utredning om "vardagens hot och risker" bör tillsättasmed syfte att bilda utgångspunkt för kunskapslyft och informations-spridningom de olyckor och påfrestningar som vi kan utsättas för i det fredstidasamhället och om hur olyckor kan förhindras.Frivilligorganisationerna idet fredstida samhället - enviktig resursHot- och (SOU1995:19) pekade bl.a. påfrivilligorganisationernas betydelse när det gäller utbildningoch information.De frivilliga försvarsorganisationer som finns inom det civila försvaretarbetar med målsättningen att skapa en omedelbar förmåga att medverka vidsvåra påfrestningar på samhället i fred och vid internationella insatser. Meddenna inriktning uppnås en förmåga hos de frivilliga organisationerna attkunna medverka i samhällets grundberedskap när det gäller att möta andra,plötsligt inträffade, fredstida händelser i form av större olyckor, kriser ochkatastrofer som hanteras med stöd av räddningstjänstlagen.För att och även kunna engagera människor frivilligt ochdärtill ideellt inom totalförsvaret är det nödvändigt, att verksamheten bl.a.har sin utgångspunkt i förhållanden som den enskilda människan kan kännaigen och se som reella för den egna personen, familjen och orten där de bor.Varje individ måste känna riktigheten och nödvändigheten av att frivilligtanslå egen tid och engagemang för det ändamål det handlar om. Det finns isamhället en stor potential i form av mänsklig kraft och förmåga som detgäller att ta vara på för att på bred front minska det mänskliga lidandetliksom skadorna på egendom och miljö.Kristdemokraterna anser att det är angeläget att målmedvetet stimulera ochstödja de frivilliga försvarsorganisationerna, men också att dra nytta av dessai samhällsarbetet.Tillströmningen av ungdomar till olika frivilliga försvarsorganisationerskulle sannolikt öka väsentligt om de fick klart för sig vilka viktiga insatserde skulle kunna göra vid de olika störningar i samhället som det här kan blifråga om. Det finns också ett stort behov av förebyggande och förberedandeinsatser som bidrar till att minska såväl sårbarheten i samhället som skade-tillfällena och deras omfattning. Säkert skulle allmänheten också på ett merpåtagligt sätt få upp ögonen för de olika organisationerna och derasverksamhet om dessa ges utrymme att visa prov på sin förmåga inom berördaområden.Kristdemokraterna menar därför att en utredning bör komma tillstånd som tydliggör och säkerställer frivilligorganisationernas medverkan iarbetet med att öka riskmedvetenheten samt att förbättra skyddet för liv,miljö och egendom i det fredstida samhället.AvslutningGenom dessa förslag skulle vårt samhälle kunna blisäkrare genom att medborgarna genom ökad kunskap får enaktiv livförsäkring i form av god hemberedskap ochsjälvskyddsutbildning. Detta bidrar till att minska samhälletssårbarhet och det ger oss vinster ur såväl ett mänskligt somett samhällsekonomiskt perspektiv.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett utbildningsprogram för tvärsektoriellt olycks-förebyggande arbete,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kursplan i ämnet samhälls-kunskap skall kompletteras med målet att eleven efter det niondeskolåret skall var orienterad om det moderna samhällets sårbarhet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kursplan i ämnet idrott ochhälsa skall kompletteras med målet att eleven i slutet av det niondeskolåret skall ha kunskap i hjärt-lunglivräddning,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att vidareutveckla handlings-program vad gäller den enskilda människans förmåga till före-byggande åtgärder,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om vardagens hot och risker,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om frivilligorganisationernas med-verkan i arbetet till skydd mot olyckor.Stockholm den 4 oktober 1999Åke Carnerö (kd)()()()()()()()()()1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till UbU.