mot · GN02Ub313 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub313av Tolgfors, ()Förnyelse i skolanÖppna för förnyelsens krafter i skolan!Trots att samhället utanför skolans väggar har förändrats dramatiskt ärskolan sig ganska lik. Detta hindrar inte att många som arbetar inomskolans värld tycker att det skett alldeles för mycket förändringar. Och dehar rätt i att under har de politiskt betingadereformerna avlöst varandra. Ofta är rektorers och lärares önskemål attpolitikerna ska ge dem arbetsro och inte förändrautbildningsplanerna.Ofta har reformerna börjat med att politiker nappat på en pedagogisk ellerorganisatorisk trend och sedan försökt genomföra den i hela skolväsendetsamtidigt. Resultatet har blivit att en majoritet av lärare och rektorer påtämligen goda grunder har motsatt sig förändringarna.En del av alla de pedagogiska idéer som lanserats skullesäkert ha kunnat fungera om de hade förverkligats med personalens och för-äldrarnas stöd. Men i grunden fungerar inte samma undervisningsmetoder föralla elever. Att inte skolan utvecklas tillräckligt beror på ett inbyggt organi-satoriskt systemfel. I praktiken har vi ett utbildningsmonopol. Skolornaförväntas böja sig som stråna i sädesfälten böjer sig för vinden. Alla åtsamma håll , beroende på åt vilket håll vinden vänder.Lösningen på det svenska utbildningssystemets problem ligger inte i attgenomföra någon ny enhetslösning. Politiker kan inte ha svaret på hur utbild-ningar bör utformas för olika människor. Utveckling måste komma under-ifrån. Olika utbildningsformer måste tillåtas att existera parallellt. Med ensådan öppenhet och frihet för den enskilda skolan kommer det tydligare attframgå vad som fungerar i praktiken och de goda exemplen kommer att blistilbildande. Det är nyckeln till utvecklingen av skolans arbetsformer.De bästa besluten vi kan fatta , givet dagens skolsystems utformning,är beslut som öppnar för en framväxt av fristående skolor. Det är en väg somleder till både valfrihet, mångfald och individualisering.Friskolor och ny teknik motorer i skolans utvecklingsprocessDen faktor som driver på utvecklingen av skolan är de goda exemplen.Det är nödvändigt att låta den enskilda skolan få större frihet att fattabeslut om arbetssätt och pedagogik. Då kommer utvecklingen att drivaspå av de goda exemplen som snabbt blir stilbildande.Mest uppmärksammad är kanske Fria skola i norraBotkyrka. Där finns inte några klassrum med stängda dörrar. Föreläsnings-salar finns men i vanliga fall sitter eleverna och arbetar vid sinaarbetsplatser.Det skolarbete som skolans elever utför påminner mycket om hur arbetet ärupplagt på en modern kontorsarbetsplats. Det är ett exempel som kommer attinspirera andra att följa efter genom att individualisera och förbättra skolansutbildningsformer.Att låta friskolorna växa fram gynnar alla de unga människor som sökerkunskap som det verktyg de ska ha med sig i det föränderliga samhället vilever i. Även de kommunala skolorna kommer naturligtvis att ta del av nyaidéer och experimenterandet hos friskolorna. Friskolor kan fungera somförnyelsens motor och konkret visa hur idéer fungerar i verkligheten.Ny teknik har breddat möjligheternas horisont. Behovet av klassrum harifrågasatts. Utbildningen har delvis förvandlat eleven från en passiv "kun-skapsmottagare" till en aktiv "kunskapssökare", även om detta för mångalärare alltjämt ter sig som en önskedröm. Datorn borde redan vara lika givensom papper och penna. Datorn är i grunden ett mycket pedagogiskt redskapsom underlättar för människan att behandla och sortera och producerainformation.Tyvärr kan vi dock inte förlita oss på att ny teknik i sig kan lösa skolansproblem. Debatten om hur nya tekniska landvinningar kan användas för attförbättra skolornas utbildningsmetoder är knappast ny. Redan på 50-taletfantiserade TV-entusiaster världen över om hur televisionen skulle kunnaanvändas i utbildningssyfte. Resultatet i skolvärlden blev nästan obefintligt.Det avgörande är istället att utveckla de grundläggande spelreglerna förskolverksamheten.Med en betydligt större möjlighet för den enskilda skolan att bestämmaarbetssätt och fler friskolor kan vi komma att få se en utveckling där vi kommer att blicka tillbaka på "den gamla skolan" och fråga oss hur vikunde låta den vara stillastående i över ett århundrande.Friskolor - för alla eleverNya undersökningar stärker bilden att flera fristående grundskolorförbättrar situationen för de s k studiesvaga eleverna. Det är en förlegadbild från det gamla privatskolesystemet att friskolor bara skulle vända sigtill särskilt duktiga "elitelever". Istället är det ofta så att friskolor har enstörre andel elever som behöver extra hjälp. "De fristående skolorna satsar i stor utsträckning på billiga lokaler ochanvänder istället pengarna till mindre grupper. Det uppfattas som positivt avföräldrar till barn som har svårigheter", sammanfattade ,ordförande i den statliga utredning SOU 1999:98 Likvärdiga villkor? somföljt utvecklingen av friskolornas situation. I samma rapport står också attläsa att föräldrar som inte anser att deras barn får det stöd som behövs i denkommunala skolan ofta söker sig från den kommunala skolan till denfristående.Friskolor utvecklar lärarrollenOfta talas det om den sjunkande status som läraryrket genomgått sedan50-talet. Det finns naturligtvis gott om mycket dugliga och kompetentalärare, men för att skapa en bättre skola är det nödvändigt att läraryrketåterupprättas. Det måste ånyo bli ett respekterat yrke, där den duktigeläraren ges den lön hon eller han förtjänar. "Kunskapsförmedlare" borde rimligtvis vara ett högt eftertraktat yrke i detsamhälle som många beskriver som ett kunskapssamhälle. Problemen inomläraryrket är ett tecken på att den offentliga sektorn är en dålig arbetsgivare.Med konkurrerande skolor får varje skola i större utsträckning självbestämma vilka krav som ställs på den som vill bli lärare. Så måste detförbli. Om alla lärare måste ha likadan utbildning hindrar det människor mederfarenheter från andra områden att bli lärare som lärarna stängs ini den offentliga sektorn.Lärare måste man kunna bli genom flera olika sorters utbildningar ocherfarenheter. Den som bedöms som den lämpligaste läraren ska ha jobbet iskolan, precis som det fungerar på så många andra arbetsplatser. Genom att"öppna" läraryrket öppnar vi för en utveckling av lärarrollen, och därmed encentral del av förnyelsen av skolan.Under hösten har krävt att friskolorna ska använda läraresom har gått pedagogisk högskoleutbildning. Bakgrunden är att andelenlärare som klassas som "obehöriga" är högre i friskolor än i kommunalaskolor. Det vore att gå fel väg. Det skulle låsa möjligheterna till förnyelseoch minska lärarnas karriärmöjligheter ytterligare.Oklara regler missgynnar friskolorDet är rimligt att anta att friskolor kommer stå för en allt större del avskolutbildningen. Om en sådan dynamisk utveckling ska komma tillstånd måste dock de finansiella villkoren förändras. I dagens skola ärkommunen både finansiär och konkurrent.I dag råder därutöver mycket oklara regler vid bidragsfördelningen. Detfinns inget enhetligt resurstilldelningssystem till friskolorna. Mängden avkommunala system är stor och många är sätten att bedöma vad som ska ingåoch i vilken del av systemet.Enligt SOU 1999:98 Likvärdiga villkor saknar en tredjedel av kommu-nerna politiska beslut om hur resurserna till friskolor ska tilldelas. I dessakommuner ges alltså möjligheter för tjänstemännen att själva bestämma omtilldelningen till de fristående skolorna.En fjärdedel av alla fristående skolor tycker inte att de har fått informationom och förståelse för hur kommunen bestämmer resurstilldelningen. Detta ärunder all kritik och visar att reglerna är allt annat än enkla och rättvisa. Förmånga friskolor är det problem att sätta sig in i de olika systemen. Det räckerinte med att begripa systemet i den egna kommunen, eftersom många skolorhar elever från flera olika kommuner.Situationen är begränsande och är inte bra för någon - allra minst föreleverna. Det vore bättre att skapa en uppsättning klara regler som gällerlika för alla elever, oavsett vilken skola de går i. Regeringen har ettansvar för att rättvisa och lika regler för resurstilldelning till friskolorutarbetas av Utbildningsdepartementet.Momsregler som missgynnar friskolorOrättvist utformade momsregler sätter friskolor i en sämrekonkurrenssituation än de kommunala skolorna. Det harKonsumentverket konstaterat efter en inventering av skatte- ochmomsreglerna för fristående aktörer inom vård och skola.Tjänsteproduktion i skolverksamheten är momsbefriad. Det innebär attden moms som betalas vid till exempel inköp av material tillverksamheten inte kan dras av mot utgående moms.Den kommunala skolan får dock ersättning för sådana momskostnader.Det får däremot sällande de fristående alternativen, vilket uppenbarligensnedvrider konkurrensen. Detta konstaterande gjorde också . Detta orättvisa förhållande måste regeringen korrigera genom lagstift-ning.Möjliggör fortsatt framväxtDe fristående skolorna fick rätt till offentliga bidrag 1992. finns det331 verksamma fristående grundskolor i landet. De har tillsammans cirka30 000 elever. Det motsvarar av alla grundskoleelever. Denstora utvecklingen kom under den borgerliga regeringen och skolpengenstid.I ansökningarna till ligger inför nästa hösts terminsstart redan272 ansökningar från företag, föreningar och föräldragrupper som vill startafriskolor. Det är positivt men utvecklingen borde vara ännu starkare. På siktär det inte omöjligt att en huvuddel av all skolverksamhet bedrivs avfriskolor eller självstyrande skolor.Ska förutsättningar för en större framväxt finnas är rättvisa spelregler ennödvändighet. Då kan än fler föräldraföreningar starta friskolor. Det krävsmindre av byråkrati, klara spelregler och rättvisa ekonomiska villkor. Då kanmöjligheten att starta friskolor bli ett verktyg i händerna på alla de föräldrarsom tröttnat på bristande kvalitet i ortens enda skola, eller som motsätter signedläggningen av mindre skolor på mindre orter. Genom enklare ochrättvisare spelregler kan vi utveckla våra skolor och ge eleverna en än bättreutbildning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om friskolornas betydelse för utvecklingen avskolans arbetsformer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betydelsen av att friskolor har rätt att anställa denperson de tycker är mest lämpad som lärare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om momsreglerna för friskolor,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av lika och rättvisa regler för resurs-tilldelning för friskolor.Stockholm den 5 oktober 1999Sten Tolgfors (m)1 Yrkande 3 hänvisat till SkU.