mot · GM02Kr35 · 1999-05-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr35av och ()med anledning av prop. 1998/99:115 På ungdomars villkor - ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstroInflytande för allaDet är bra att en självständig paraplyorganisation (LSU) gesmöjlighet att fristående kartlägga ungdomars möjlighet tillinflytande och delaktighet. Vi vill dock påpeka att LSUframför allt samlar de traditionella rikstäckandeungdomsorganisationerna, och deras egna representanterkommer givetvis därför endast att spegla en del, en viktigdel, av ungdomars verklighet och vardag. Vi är övertygadeom att LSU kan göra ett kompetent och framsynt arbete närdet gäller utveckling av möjligheterna till inflytande för deorganiserade ungdomarna i alla de områden som nämns. Detfinns dock en mycket större grupp unga människor som intetagit detta steg, och det är säkert främst bland alla deungdomar som inte aktiverat sig i en ungdomsorganisationsom utanförskapet och bristen på inflytandemöjligheterfinns. Vi anser därför att LSU inom ramen för sittutredningsarbete ges möjlighet att särskilt arbeta medutveckling av idéer och metoder för inflytande ochdelaktighet i vardagsbeslut såväl som internationella frågorför alla de ungdomar som inte är organiserade. En viktig deli de fristående organisationernas status är just att de ska varaoberoende av statsmakterna. Vi vill därför inte föreslå attstödet till LSU:s arbete villkoras med detta krav. Om LSUinte finner detta förenligt med dess främsta intressen i dettautredningsarbete bör annan organisation, exempelvisforskningsinstitution, ges möjligheten att särskilt arbeta meddessa frågor. Detta bör ges regeringen till känna.Demokrati i skolanElever upplever att de har tämligen gott inflytande över sinegen skolsituation då de går i de lägre klasserna. Ju äldreman blir, desto mindre inflytande. Detta är givetvisbeklämmande, och visar att skolan ännu inte har förmåganatt sätta eleven i centrum. Regeringen pekar i skrivelsenalltför mycket på de övergripande organen och det kollektivainflytandet i skolan. Det är givetvis viktigt att eleverna somkollektiv kan ha ett gott inflytande över gemensammaangelägenheter. Detta gemensamma inflytande börutvecklas, exempelvis genom att elevråden (medkollektivanslutna elever och oklar representationsrätt)utvecklas till mer demokratiska organisationer. Men framförallt måste elevernas rätt till och möjligheter till inflytandeöver sin egen studiesituation vara det som utvecklas ochväxer. Det är givetvis orimligt att en artonåring har mindremöjligheter att styra över sina egna studier än vad enåttaåring har.I den politiska debatten framförs ofta valfriheten som lösningen påinflytandefrågorna. Men eleverna ska inte vara hänvisade till att byta skola,ämne, program eller klass för att få ett inflytande över fördjupningskurser,läromedel eller studietakt för att ta några exempel. Detta är ett inflytandesom måste utvecklas där man är. Man kan inte byta skola varje gång man harett annat önskemål eller en annan åsikt än läraren eller rektor.En inte oviktig del av elevernas behov av inflytande gäller arbetsmiljö-frågorna. Det är vår uppfattning att eleverna, som ju omfattas av arbetsmiljö-lagen, måste få en starkare ställning i dessa frågor och detta givetvis ökande itakt med ökande ålder.Däremot anser vi inte att elevstyrda skolor i det kommunala skolväsendetär någon lösning på elevinflytandefrågorna. Eleverna är avnämarna,"kunderna" och de som måste stå i centrum för verksamheten. Men det är felatt en enskild kategori verksamma skulle ha hela styrelseansvaret. Detta ärockså en ytterst långsökt lösning på det som de flesta unga människorupplever är problemen. Ungdomar vill ha större inflytande över sin egenstudiesituation, bestämma mer i klassrummet och i samband med de egnaaktiviteterna. De vill ha ett rättmätigt ord med i laget för gemensammafrågeställningar. Det lokala övergripande beslutsfattandet bör involveramånga kategorier, och rent elevstyrda skolor är då lika fel som rentföräldrastyrda skolor inom ramen för det kommunala skolväsendet.RösträttsålderI dag diskuteras olika former för organiserat inflytande förungdomar i kommunalpolitiken och i andrasammanhang. Ungdomsråd finns i många kommuner. Dessaär ofta en sorts remissinstans med rätt att uttala sig "åungdomars vägnar". Hur deltagarna utses och vilka mandatman får är olika men gemensamt är att man givetvis inte fåttnågot mandat av väljarna. Vi anser att detta är ett sätt attkringgå det faktum att unga människor, likaväl som allaandra, har ett rättmätigt krav på inflytande över det som demberör, men att detta inte kan kanaliseras genom allmänna valoch val av representanter.I stället för att inrätta ännu fler skendemokratiska organ, senast ipropositionen förslaget om en ungdomsdelegation knuten till regeringen, börman överväga att sänka rösträttsåldern.Det är inte länge sedan kvinnor varken var myndiga eller hade rösträtt.Alla män har inte haft rösträtt . anser vi de argument somanfördes mot allmän rösträtt vara fullkomligt absurda. 1918 fattade riksdagenbeslut och 1921 var den allmänna rösträtten ett faktum. har åldernsänkts från 21 till . Vi anser att det nu kan vara tid att överväga attytterligare sänka rösträttsåldern. Sedan den förra sänkningen har kunskaps-nivån och omvärldsorienteringen hos unga människor ökat högst avsevärt. Vianser därför att det bör utredas om vi inte nu är mogna att ta ytterligare ettsteg och sänka rösträttsåldern till förslagsvis , och det bör i dettasammanhang ses över vilka övriga förändringar som i detta sammanhang kanvara aktuella.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla icke föreningsanslutna ungdomars inflytande ochdelaktighet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inflytande över den egna utbildningssituationen i skolan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av rösträttsåldern.Stockholm den 25 maj 1999Karin ()()