mot · GN02MJ807 · 1999-10-05 00:00:00 — Dettaär speciellt kritiskt när ett ökat vattenanvändande i ett område leder minskning i ett annat. Inom internationell politik kan inte enbartkonkurrens få avgöra tillgången till vatten. Det skulle innebära att allaförlorade. I dagens värld av ömsesidigt beroende skulle en sådan vinstsnart vägas upp av regional instabilitet och ekologisk förödelse.Man måste ta hänsyn till ekosystemens vattenbehov, inte bara tillmänniskornas. Den oundvikliga torkan och eventuella klimatförändringarmåste också tas med i överenskommelser om vattenfördelning. Det är intelängre meningsfullt att sätta upp specifika vattenkvantiteter för ett visstland,delstat, eller en region i avtalen, eftersom det kanske inte kommer att finnastillräckligt med vatten för att uppfylla kvoterna. Ett klokare angreppssätt ärnaturligtvis att bestämma andelar av den ifrågavarande flodens vatten.Sakta men säkert har dock en internationell överenskommelse växt fram.Det är framför allt det privata "" och som ligger bakom det arbetet, som resulterat iHelsingforsavtalet respektive olika rekommendationer i frågan. Båda bestårav ett antal viktiga principer och fyra åtaganden: att man, innan manverkställer något som påverkar gemensamma vattenresurser, informerar ochdiskuterar med de grannländer man delar sina vattentillgångar med:- att regelbundet utbyta hydrologisk information,- att inte orsaka skador för andra vattenanvändare,- att fördela vatten från ett gemensamt källområde på ett förnuftigt ochrättvist sätt.Dessa principer kan godkännas av alla men ger i själva verket otillräckligvägledning, eftersom kärnan "förnuftigt och rättvist" är föremål förskilda tolkningar.4.5 FN och den globala vattenförsörjningenFN arbetar på många olika sätt med vattenfrågorna. Mot bakgrund avparagraferna om vatten i , kap 18 på om miljöoch utvecklingsfrågor, , har ekonomiska och socialakommittén utvecklat ett dokument om vattenfrågor. Dokumentet ärbaserat på en global vattenutvärdering som ska leda till aktivtinternationellt handlande.Utvärderingen säger att vattenanvändningen i många i- och intesker på ett uthålligt sätt. Det finns klara bevis för att jorden står införmångalokala och regionala vattenkvalitets- och kvantitetsproblem. Dessa problemhar uppkommit som ett resultat av ett slösaktigt utnyttjande av vatten och enavsaknad av väl fungerande styrsystem för användningen. Tillgången tillvatten påverkar hela samhället.År 2025 kan två tredjedelar av jordens befolkning lida brist på vatten.Vattenbrist och föroreningar orsakar stora hälsoproblem och begränsar denekonomiska och agrikulturella utvecklingen och förstör många ekosystem.Vattenbrist kan också orsaka brist på mat och därmed leda till ekonomiskstagnation i vissa delar av världen. Detta kan leda till att lokala ochregionalavattenkriser kan få globala följder. Rapporten framhåller också att i vissa fallhar människor minskat sitt vattenuttag och förorenandet av vatten för attförbättra sin vattensituation. Kraftfullt och väl genomtänkt agerande krävsför att byta ut de icke uthålliga konsumtionsmönstren av vatten.FN-rapporten presenterar en policy gjord för att väcka insikter om att detär möjligt att nå uthålliga vattenanvändningsnivåer, som mantillfredsställer vattenbehovet för jordbruket, den industriella utvecklingenoch inte stör de naturliga ekosystemens vattenbehov. Åtminstone en femtedelav jordens befolkning har inte tillgång till tjänligt dricksvatten, och mer änhälften av jordens befolkning saknar tillräckligt med vatten för sina sanitärabehov. Hälften av alla personer som bor i utvecklingsländer har vatten-ellerlivsmedelsrelaterade sjukdomar. Ytterligare ett problem är att på mångaställen i världen minskar grundvattnet fortare än det återbildas. Föroreningarpåverkar inte bara färskvattnets kvalitet utan också haven och hotar därmedde ekosystemen.Ju mer vatten som tas ut för mänsklig användning, desto mer ökar behovetav att skydda och bevara våtmarker, sjöar, floder och kustområden för attekosystemen ska kunna fortsätta att fungera. Trots allt har det skettförbättring av vattenkvaliteten i sådana områden där allmänheten krävtsanering av sjöar och vattendrag. Regeringar och industrier har reagerat påfolkopinionens tryck. I de flesta i-länder byggs reningsverken ut ochreningen av utsläpp från industrin har intensifierats.Resultatet av sådant arbete har märks tydligt i naturen när viss flora ochfauna ökar eller kommer tillbaka. Flera studier gjorda av FN visar tyvärr attmånga länder saknar kapacitet att göra genomgripande och allomfattandevattenkvalitets- och kvantitetsutvärderingar. Sådana utvärderingar behöverinkludera flera andra parametrar såsom t ex befolkningsökning ochindustriell utveckling.För att göra vattenanvändningen uthållig krävs planering på alla samhälletsnivåer med hänsyn till ekologiska och ekonomiska och sociala frågor.Beslutsfattandet måste ge möjlighet till så stor delaktighet som möjligt frånallmänhetens sida. Det faktum att kvinnor ofta handhar vattenförsörjningenför sina familjer och hushåll gör det extra viktigt att det finns kvinnorrepresenterade på alla nivåer i beslutsprocessen.När man beslutar om vattenanvändning är det mycket viktigt att ha enövergripande planering men det är viktigt att delegera så mycketansvar som möjligt till lägsta möjliga nivå. Detta säkerställer nämligendeltagande av personer som verkligen förstår varför vattenfrågorna är såviktiga, eftersom det rör sig om personer som själva kan komma att påverkasav vattenbrist. De allra flesta miljöfrågor är vattenrelaterade eftersom "vattenär livet". menar att med stor kraft måste verka för attvattenfrågorna prioriteras och att det internationella samarbetet i dessa frågorbreddas och utvecklas oavbrutet.4.6 FN och fredenFN är skapat i första hand för att upprätthålla internationell fred ochsäkerhet. Stadgans författare insåg dock att detta inte låter sig göras pålång sikt, utan att ett ansvar tas för andra globala problem. Alltarbete inom FN kan alltså beskrivas som ett arbete i fredens tjänst. Detkan ändå vara klokt att skilja mellan FN:s olika fredsbefrämjandeverksamheter. De omfattar bl a konfliktförebyggande arbete, snabbaaktiva insatser för fredlig lösning av tvister samt akuta beslut omsanktioner och militära fredsbevarande åtgärder. De omfattar också FN:slångsiktiga fredsfrämjande verksamheter. bör verka för att FNoch säkerhetsrådet ännu starkare kopplar sammanvattenförsörjningsfrågor med hot mot fred och säkerhet och risk förkonflikter. Viktiga konflikter där säkerhetsrådet ingripit har haft tätkoppling till ländernas vattensituation. Vattenfrågor är grundläggandeoch viktiga.FN och säkerhetsrådet har all anledning att behandla dem särskilt i sittarbete. bör vid sina möten sätta fokus på de internationellavatten- försörjningproblemen som i förlängningen alltid är ett "hot motfreden" och därmed en konfliktrisk.Sverige har som medlem i säkerhetsrådet och som kommandeordförandeland möjlighet att påverka utvecklingen i denna riktning. Dennamöjlighet bör utnyttjas till fullo. Det enklaste sättet är enligt Miljöpartietsmening att de globala vattenproblemen tas upp som en permanent punkt påsäkerhetsrådets dagordning.5 Biologisk mångfaldSedan seklets början har utslagningen av den biologiska mångfaldenaccelererat i skrämmande omfattning. Enligt beräkningar är det möjligtatt det försvinner 100 arter per dag! Inte sedan den katastrof då dinosaurierna dog ut har antalet arter minskat likasnabbt.Enligt uppskattningar av FAO har vi sedan seklets början förlorat upp till75 % av den genetiska variationen i de odlade växtsorterna världen över. Ettexempel är världens skogar som skövlas snabbare än någonsin tidigare.17 miljoner hektar huggs eller bränns . Det är en yta stor som entredjedel av . I världshaven har av denkommersiellt tillgängliga mängden fisk utnyttjats. Förutom att ta upp förmycket fisk tar vi också upp närmare s k bifångster,d v s sådant som följer med av "misstag".Hit hör t ex sköldpaddor, delfiner och sjöfåglar samt fiskar som är så småatt de egentligen borde vara kvar i havet. Genom att släppa ut drygt20 miljarder ton koldioxid, främst i samband med förbränning av kol, oljaoch gas, höjer vi temperaturen på jorden genom den växthuseffektdetta skapar. Detta hotar såväl hela ekosystem som växt- ochdjurarter, inklusive människor i många länder.Att bevara djur- och växtarter är av speciell betydelse för nu levande ochför kommande generationer. anser att vi måste bevara naturensmångfald för att naturen och arterna har ett egenvärde, för dess nyttjade ochvilande ekonomiska värde, för att den höjer människans livskvalitet och föratt det är troligt att ekosystemen blir känsligare om de innehåller färre arter.Den biologiska mångfalden måste bevaras. Med biologisk mångfald menasarter, ekosystem och den genetiska variationen inom arterna. minskardenna mångfald vilket är ett av de största miljöhoten vi står inför.Sverige måste aktivt följa upp arbetet med konventionen om biologiskmångfald både nationellt och internationellt. De rika länderna måste täckahuvudkostnaderna vid skyddandet av den globala artrikedomen eftersomdessa länders aktiviteter utgör det största hotet mot den biologiskamångfalden. skall implementera och tillämpa samtliga konventionerom biologisk mångfald som skrivit under.Det är nödvändigt att skydda alla arter och deras livsmiljöer från utrotning,både globalt och lokalt. är medlem i den internationella naturvårds-unionen IUCN, som föreslagit att av alla representativa naturtyper skallbevaras för att säkerställa biologisk mångfald. Detta mål är accepterat bl.a.av och håller där på att genomföras. Vi anser att bordeansluta sig till denna internationella överenskommelse och tillämpa den.5.1 Konventionen om biologisk mångfald (CBD)Konventionen om biologisk mångfald antogs under Riokonferensen1992, och har hitintills undertecknats av 170 stater. Dess syfte är attsäkra förutsättningarna för en fortsatt rik biologisk mångfald på jorden.CBD tar fasta på att de lokala samhällen som genom årtusendenutvecklat de genetiska resurserna och vidmakthåller kunskapen om dessaär oumbärliga för dess bevarande. De och deras länder har därför enligtCBD en självklar rättighet till kontroll och inflytande över hur deanvänds. Länderna som undertecknat CBD förbinder sig att säkerställaatt lagstiftning som berör uppfinningar inom bioteknologi garanterar enrättvis fördelning av förbättringar och vinster från de produkter somutvecklas på basis av biodiversitet, särskilt med hänsyn till länderna isyd.Ingen lagstiftning kring intellektuell äganderätt får införas som står ikonflikt med bevarande och uthållig användning av genetiska resurser.Vidare ska inget land kunna få tillgång till genetiska resurser i andra länderutan respektive lands godkännande, och länderna i syd ska garanterasöverföring av viktig teknologi inom området från nord.Den tydliga ambitionen är att utjämna det orättvisa utbytet av genetiskaresurser mellan länder i nord och syd. Bakgrunden är att avvärldens genetiska resurser är knutna till biotoper i syd. Det är också ditvärldens bioprospektörer söker sig för att finna kommersiellt värdefullagenetiska och biokemiska resurser för jordbruks-, läkemedels- och övrigbioteknologisk industri. Bioprospektörernas råmaterial är den mångfald avväxter, djur och mikroorganismer som tagit naturen årmiljoner att utvecklaoch som vi människor efter hand lärt oss ta tillvara.Det gäller kunskap om vilka plantor som botar sjukdomar och hur manextraherar och bevarar de läkande beståndsdelarna ur dem, om vilka sortersom är särskilt värdefulla ur näringssynpunkt eller har bra fibrer. För deodlade växterna och husdjuren har vi selekterat fram egenskaper somhärdighet och anpassning till det lokala klimatet.Då , , bildades träddesamtidigt i kraft. Samtliga WTO:s 130 medlemsstater ärsåledes skyldiga att följa det. Avtalet reglerar skydd av immaterialrätt, detvill säga äganderätt på kunskap, exempelvis copyright, varumärken ochpatent. Enligt artikel 27 i åläggs samtliga WTO:smedlemsländer att införa patentlagstiftning på alla områden inklusive växteroch djur. Trots att artikeln innehåller en passus om att dessa ska kunnaundantas, innebär andra formuleringar att det i praktiken blir omöjligt.Den transnationella livsmedelsindustrin med i spetsen var starktpådrivande för avtalets formuleringar beträffade ländernas skyldigheter attinföra patent på dessa områden. krav på patentlagstiftning förgenetiska resurser innebär att avsikten med konventionen om biologiskmångfald helt nonchaleras. Denna motsättning har ännu knappastuppmärksammats av det internationella samfundet på officiell nivå. Menorganisationer världen över som arbetar för bevarande av biologisk ochkulturell mångfald, ursprungsbefolkningars rättigheter, för de 1,4 miljardermänniskor som får sin försörjning från småjordbruk och för en uthålligutveckling har med bestörtning tagit del av innehållet i TRIPS-avtalet.Idag odlas av hela risareal med ett fåtal högavkastande menextremt känsliga sorter som kräver ett uniformt odlingssystem medbevattning och höga insatser av bekämpningsmedel och handelsgödsel.Förutom miljöproblem i form av exempelvis vattenbrist och resistens hosskadeinsekter och sociala problem i form av utslagning av bönder som intehar råd med dyra insatsvaror leder detta till en accelererande utarmning avden genetiska resursbasen. Traditionellt omfattas våra kulturväxter avrättighet för jordbrukare att fritt ta utsäde för eget behov. Växtförädlare fåranvända andra växtförädlares sorter i det vidare förädlingsarbetet. Omdäremot patent beviljas inom växtområdet saknas dessa rättigheter. Skulle enväxt innehålla flera skyddade gener blir bonden skyldig att betala ersättningtill var och en av patentinnehavarna. I värsta fall kan alltså de traditionellaanvändarna tvingas betala för att använda samma genetiska material som desjälva över generationerna varit med om att utveckla.Redan idag finns åtskilliga exempel på hur bioprospektörer tagit patent påkunskaper och genetiskt material som utvecklats och därmed rätteligen börkontrolleras av lokala samhällen, eller på processer med traditionellanvändning. Denna företeelse brukar gå under benämning "biopiracy". Detfinns inget internationellt regelverk för skydd av kollektiv kunskap omgenetiska resurser. CBD innehåller grundstenarna till sådana, men genomTRIPS- avtalet hotas detta banbrytande arbete att helt köras över.Livsmedelsindustrin hävdar att utvecklingen av nya supersorter ochbioteknologi enbart är deras bidrag till att rädda mänskligheten undan svält.Att föda världen är en bra slogan, men tyvärr inte särskilt vinstgivandeeftersom de fattiga inte har råd att betala dyrt superutsäde. Hitintills harresultaten också varit nedslående vad beträffar genteknologins bidrag till attsäkra världens livsmedelsförsörjning. Egenskaper hos de sorter som hitintillstagits fram handlar främst om resistens mot ett visst bekämpningsmedel -som givetvis också tillhandahålls av samma företag.Det senaste tekniska genombrottet på området är "terminatortekniken", enmetod för att ta fram utsäde som inte gror om det sås i nästa generation. På såvis hoppas företagen slutgiltigt komma tillrätta med "problemet" medböndernas traditionella rätt att fritt ta utsäde. Hitintills har forskarnaendastlyckats använda tekniken på tobak och bomull, men förhoppningarnasträcker sig betydligt längre. Metoden uppges vara särskilt intressant förländerna i syd.Det är inte svårt att inse vad som blir följden av en lyckad etablering avutsäde med terminatorgenen på marknaden hos dåligt utvecklade länder isyd. Vad händer det år då distributionen av utsädet misslyckats, ochbönderna inte längre har något eget sparat utsäde de kan så av? Det är intesärskilt förvånande att företagen drivs av eget vinstintresse då de tar patentpå liv och andra kulturers traditionella kunskap.Det internationella samfundet bör däremot ha vidare ambitioner förmänskligheten. CBD tar en grundläggande ansats i arbetet för att säkra rikkulturell och biologisk diversitet. Men trots att CBD liksom TRIPS är legaltbindande saknar avtalet effektiva mekanismer för konfliktlösning. På så visblir CBD trots höga ambitioner ett tandlöst instrument.Det yttersta syftet med internationella avtal är att garantera världensbefolkning en tryggad framtid. Det är regeringarnas och det internationellasamfundets skyldighet att ställa upp regler som inte bara ger företagenrättigheter och regeringarna och det civila samhället skyldigheter, utan ocksåtvärtom.Därför anser att den i enlighet med dessuttalade ambitioner om att främja en uthållig utveckling bör klargöra sinposition i konflikten mellan avsikterna med CBD och TRIPS-avtalet.Konventionen om biologisk mångfald ska väga tyngst. Vi anser attinternationella handelsavtal skall underställas om biologiskmångfald.5.2 De tropiska skogarnaTropikskogarna är jordens artrikaste ekosystem. Här finns de flesta avjordens växt- och djurarter, skapade under miljontals år. På en 30 km2stor yta i har forskare identifierat 1 800 olika dagfjärilsarter.Av dessa är drygt 300 nya för vetenskapen. Det är lika många fjärilsartersom det finns i hela ! På en yta i en tropiskregnskog finns uppemot ett hundra olika trädarter.I hela finns ett trettiotal naturligt förekommande trädarter. Över170 tropikskog försvinner , vilket motsvarar en drygtredjedel av yta. Miljontals år av evolution (utveckling av nyalivsformer) brinner upp eller huggs ner. Trots allt naturvårdsarbete sombedrivs och trots alla larm och vackra ord är detta mer än någonsin.Med avskogningen följer ofta många allvarliga miljöeffekter, som t exklimatförändringar, jorderosion, översvämningar och torka.Regnskogsavverkningarna medför också svåra sociala och kulturella problemdå ursprungsbefolkningar och lokala samhällen berövas sin hemvist ochmöjlighet till försörjning. En av de starkaste drivkrafterna bakom att dentropiska skogen försvinner är vår konsumtion av tropiska skogsprodukter. Imånga länder sker en planerad omställning från mångfald till enfald, d v sfrån en tropisk skog med stor artrikedom av växter och djur till plantager avbara en grödat ex massaved, palmolja och gummi.Bakgrunden till detta är att man vill omvandla regnskogen till något som ärmer produktivt för företagen och kan generera exportinkomster för landet. Enviktig strategi i att bevara de tropiska skogarna är att stärka lokalsamhällenasoch ursprungsbefolkningarnas rättigheter till kontroll över sina egnanaturresurser, t ex via (). FSC håller på attutarbeta ett internationellt system förmärkning av timmer som producerats påett miljömässigt och socialt ansvarsfullt sätt. Genom märkning ges vi somkonsumenter en möjlighet att välja - och att välja rätt.Sverige tillhör de länder i världen där skogsnäringen intar en viktigposition. Därför skulle det vara naturligt att agerar energisktinternationellt mot en skogsavverkning som inte tar hänsyn till en långsiktigekologiskt utveckling. anser att bör ta en ledande rollinternationellt för att stoppa den pågående globala skogsskövlingen,5.3 () är en oberoende, internationellmedlemsorganisation som har sitt säte i , . FSC skauppmuntra till miljöanpassat, samhällsnyttigt och ekonomiskt livskraftigtbruk av världens skogar. FSC verkar för ett frivilligtackrediteringsprogram för organisationer och företag som certifierarskogsbruk. FSC:s logo är ett för skogar som är certifierade enligtForest regler. Den markägare som vill få sittskogsbruk certifierat träffar ett avtal med certifieringsorganisationen ellermed någon förmedlare/paraplyorganisation. I avtalet förbinder sigmarkägaren att, via konkreta åtaganden i sitt skogsbruk, följa dengällande standarden.Nedan redovisas en sammanfattning av FSC:s tio principer. Underrespektive princip finns ett antal kriterier vilka ej anges i dennasammanfattning. anser att bör införa ettcertifieringssystem enligt regler även i detsvenska statliga skogsbruket.- Överensstämmelser med lagar och FSC:s principer: Skogsbruket skarespektera alla tillämpliga lagar i landet där det äger rum, internationellaavtal och överenskommelser som landet förbundit sig att följa samtöverensstämma med alla FSC:s principer och kriterier.- Ansvar beträffande ägande- och nyttjanderätter: Långsiktigaägande- och nyttjanderätter till mark och skogsresurser ska vara klartdefinierade, dokumenterade och lagligt fastställda.- Urbefolkningars rättigheter: Urbefolkningars lagliga eller hävdvunnarättigheter att äga, nyttja och sköta sina marker, territorier och resurserska erkännas och respekteras.- Förankring i samhället och arbetarnas rättigheter: Skogsbruket skabibehålla eller förstärka de lokala samhällenas och de anställdas socialaoch ekonomiska välfärd.- Skogens nytta: Skogsbruket ska uppmuntra effektivt nyttjande avskogens mångfald av produkter och värden för att säkerställa ekonomisklivskraft och ett vitt spektrum av miljömässiga och sociala nyttigheter.- Påverkan på miljön: Skogsbruket ska bevara biologisk mångfald ochdärmed förbundna värden, vattenresurser, jordar samt unika och känsligaekosystem och genom detta upprätthålla skogens ekologiska funktioneroch integritet.- Skötselplaner: En plan avpassad efter brukningsåtgärdernas omfattningoch intensitet ska upprättas, följas och ajourhållas. De långsiktigaskogsbruksmålen, och hur de nås, ska finnas klart angivna.- Uppföljning och utvärdering: Skogstillstånd, avkastning avskogsprodukter, leveransvägar och skötselåtgärder, och därvid förbundnasociala och miljömässiga konsekvenser, ska följas upp och utvärderas iformer som anpassas efter brukningsåtgärdernas omfattning ochintensitet.- Bevarande av naturskogar: Urskogar, skogar av naturskogskaraktäroch områden av stor miljömässig, social eller kulturell betydelse skabevaras. Sådana områden får inte ersättas med trädplanteringar ellerövergå i annan användning.- Plantageskogsbruk: Plantager ska planeras och skötas iöverensstämmelse med principerna och kriterierna 1-9, samt i enlighetmed kriterierna under princip 10. Plantagerna kan bidra till atttillfredsställa världens behov av skogsprodukter och medföra social ochekonomisk nytta i olika avseenden, och de ska vara ett komplement tillskötsel av naturliga skogar, och minska trycket mot dessa.6 Den globala befolkningstillväxtenVärldsbefolkningen har det senaste seklet tredubblats - vi är nu 6miljarder. har energi- och råvaruförbrukningentiodubblats. Enligt FN:s prognoser kan vi räkna med ytterligare 4miljarder världsmedborgare nästa sekel. De flesta kommer att bo i tredjevärldens storstäder. Alla strävar efter västerländsk standard samtidigtsom våra gemensamma resursbaser håller på att ta slut. Att tillfredsställadagens 6 miljarder människor och de ytterligare 4 miljarder somtillkommer nästa sekel är omöjligt inom ramarna för dagens ekonomiskasystem.Vi som lever nu är på väg att gemensamt överskrida världens bärkraft.Fortsätter konsumtionen att växa på det sätt som sker, räcker inte jordensresurser till; det skulle behövas två jordklot till om varje människa skulle gessamma rätt som vi i den redan materiellt rika delen av världen tagit oss.Miljöpartiet kan inte acceptera att ekonomiska teorier väger tyngre änekologiska realiteter.Vi, den här generationen i den rika världen, lever på en nivå som är långtifrån hållbar. utnyttjar av jordens befolkning av resurserna.Det enda världens regeringschefer var överens om i efter var att man inte lyckats vända denegativa trenderna och att miljöproblemen istället ökat.Många har försökt att beräkna hur mycket resurser vi kan utnyttja i ettlångsiktigt hållbart samhälle per person. Om hela jordens befolkning skulleanamma västvärldens livsstil anser man att jorden långsiktigt kan föda 500miljoner människor.6.1 Gröna nyckeltal, "faktor 10" och rättvist miljöutrymmeDet är nödvändigt att en bred och djup debatt förs om tillväxtensförhållande till ekologiska realiteter.