mot · GN02Fi209 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi209av , Bo (m)En ny tid för SverigeEn ny tid för SverigeEtt land för välfärd och frihetDet är en av svensk politiks främsta uppgifter att möta denglobaliserade ekonomins möjligheter med styrka ochsjälvförtroende. En viktig del i denna uppgift är att uppnå ensocial rörlighet som även öppnar gränserna i vårt egetsamhälle för alla dess invånare.När står på tröskeln till ett nytt decennium och ett nytt århundrademåste kraven ställas högt. måste bli ett samhälle som erbjuder sinamedborgare både frihet och välfärd. Det är i den fria ekonomin somdrivkrafterna för tillväxt och välstånd finns.Det är i det fria samhället som individer kan ta sitt ansvar sommedborgare. Det är i fria öppna samhällen, där respekten för den enskildeindividen står i förgrunden, som toleransen och mångfalden kan stå stark.Det är på den grunden civilisation, kultur och en god samhällsmoral överallt ivärlden bäst kunnat utvecklas. Ekonomisk tillväxt har visat sig gå hand ihand med mänsklig växt.Så var det i det svenska samhälle som i slutet av det förra sekletomvandlades från ett fattigt land till en rik nation. Berättelsen om hurSverige blev rikt är inte en berättelse om politiska beslut, växande offentligsektor och nya bidrag utan om ett växande utrymme för företagande och nyaupptäckter, en allt större roll för personligt ansvar på samhällslivets allaområden och en öppenhet för en ny tids idéer genom den framväxandemarknadsekonomin.Grunden för det svenska samhällets utveckling hade då lagts genomårtiondens arbete för att ge den enskilde medborgaren en starkare ställning ihans eller hennes egenskap av individ i stället för som tillhörig en grupp.Den allmänna folkskolan kom att bli ett uttryck för en bildnings- ochkunskapssyn som omslöt individen vem hon än var och var hon än komifrån. Den var på sitt sätt - utan att begreppet fanns - sin tids störstainvestering i humankapital. Ståndssamhälles avskaffande frigjorde en socialdynamik som tillförde kunnande, skapande och framtidstro och somsamtidigt gav enskilda människor en egen framtid att förverkliga. Den tidensståndsmässiga segregation bröts upp genom marknadsekonomi och socialrörlighet.Förutsättningarna för en ny tids företagande lades fast genom nya lagar föraktiebolag, fri handel för alla städer och hamnar samt en näringsfrihet somgjorde till en friare ekonomi än många andra europeiska länders.Omvandlingen kom att prägla alla delar av vårt samhälle.För tusen och åter tusen människor innebar omvandlingen ett uppbrott frånden dominerande basnäringen i form av jordbruket till en ny företagsamhetsom ingen decennierna innan hade trott kunde finnas, än mindre ge jobb,försörjning och välstånd. De lämnade bakom sig en livsmiljö som inte gavnågra andra framtidsmöjligheter än de som tidigare generationer varithänvisade till.Genom handel och industri byggdes en ny ekonomi upp ur det som engång var det svenska bondesamhället. Tågen, telefonen och tidningarnaskapade sin tids informationsrevolution. Byar och städer växte samman tillett land. Den lokala ekonomin växlade över till ett samhälle där varje del avvårt land kom att spela en roll för det gemensamma folkhushållet.Dynamiken i samhällsomvandlingen var påtaglig inom alla områden. Inomkulturen såg vi en vitalitet som står sig stark än . Det gällerlitteraturen,konsten, dramatiken, musiken liksom kulturlivets många nya etablissemang.Då byggdes stadsteatrar och konserthus. Nya uppfinningar lade grunden för en ny ekonomidär låg i täten. En lång rad av de företag som under det följandeseklet burit upp den svenska välfärden etablerades. Decennierna före ochefter lade en grund för det välstånd och den välfärd vi ärstolta över.Det var ingen lätt tid för det stora flertalet. Fattigdom kan ett land intelämna bakom sig vare sig genom enbart ett politiskt beslut eller genom en nyuppfinning. Det var med hårt arbete, riskfyllt företagande och under denosäkerhet som följer av all förnyelse, som detta byggdes upp. Detvar svårt för många men det blev bättre för alla. Den stora sociala ochekonomiska utvecklingen förändrade som allra mest livet för dem som dåhade det som svårast.Under decennierna före och var en av Sverigesmest avreglerade ekonomier. Det gav en frihet som gjorde oss till ett av denya seklets rikaste länder i . blev ett samhälle medmöjligheter för alla.Det förra sekelskiftets starka kraft gjorde till ett av världens rikasteländer. senare del kom emellertid denna kraft att vårdasilla. Enskilda initiativ och entreprenörskap fick gradvis ge plats för denallomfattande politiken. Det kollektiva blev till slut viktigare än varjemänniskas bidrag. Öppenheten för det nya ersattes med vaktslående om detgamla.Det gjorde att tappade fart. Andra länder hann ifatt och förbi. I dagär långt ifrån den trygghet och det välstånd som skulle varit möjligtatt skapa om initiativkraftens och kreativitetens villkor hade värderats bättre.Nu står vi vid kanten av ett nytt sekel. Vi sätter ingalunda punkt för 1900-talets ekonomiska politik med de beslut som skall fattas. Sverigesframgångar under det nya seklets kommande decennier beror av de lärdomarvi nu drar av vår egen historia, de beslut som format och de beslut som måste fattas. Det är naturligt att till grund förpolitiken lägga erfarenheterna både av den utveckling som gjorde Sverigerikt och av det som gjorde att vårt land kom att halka efter andra samt av dereformer som ånyo bidragit till att ge svensk ekonomi enökad stabilitet och tillväxt.I en värld av förändring måste måttstocken på den förda politiken vara hurvi lever upp till de utmaningar en globaliserad ekonomi ställer. Takten iförändringen är betydande och ställer ständigt nya krav. formeras en nytids välstånd och företagande. Det sker som förändratvärlden på ett mer omfattande sätt än vad mänskligheten tidigare skådat.Ett årtionde då världen förändrades1990-talet har blivit omvandlingens decennium.Berlinmurens fall, och denåtföljande frigörelsen av länderna i Öst- och Centraleuropaförändrade på bara hela den politiska scenen iEuropa. Hundratals miljoner människor som hade levt iförtryck och ofrihet kunde börja forma sin framtid i frihetoch lägga grunden för en välståndsutveckling av samma slagsom i de västliga industriländerna.I väst accelererade den ekonomiska omvandlingen. 1980-talets avregle-ringar av kapitalmarknaden skapade radikalt annorlunda och bättre villkor iden globala ekonomin. Nationellt genomfördes omfattande privatiseringarefter mönster från och . Socialismen befann sig på reträtti hela världen och på alla områden. Demokratin trängde fram i länder och påkontinenter där den tidigare bara varit undantag.Teknologiska förändringar drev på utvecklingen. Nya företag växte upp inya branscher och gamla företag i existerande branscher mötte revolu-tionerande förändringar av marknader och konkurrensvillkor.Sveriges situation i denna omvandling var på sitt sätt utomordentligtgynnsam. Det var i vårt närområde som de nya möjligheterna öppnades. I enekonomi med världens största offentliga sektor fanns också utrymme förbetydande överföringsvinster, om politiken systematiskt hade inriktats på attsänka skatterna, avreglera och privatisera uppgifter som lika gärna kundeskötas av fria företag.Det är mot denna bakgrund som kraven på förnyelsen av det svenskasamhället måste ställas. Det räcker inte med glädjen över att världsekonomini dag ger svenskt näringsliv goda förutsättningar till tillväxt. Det avgörandeär de reformer som ger förutsättningar för morgondagens framgångsrikaföretagande. Utan sådana kommer en stor del av den nya tidens möjligheteratt gå förbi.1990-talets ofullgånga reformerI kom det dynamiska att präglas av att enlöftesrik reformpolitik blev ofullgången.Saneringen av statens finanser inleddes av den borgerliga regeringen.Inledningsvis fullföljdes den på viktiga punkter av den socialdemokratiskaregeringen som tillträdde 1994. Men istället för en konsekvent politik förminskade offentliga utgifter har regeringen därefter urholkat sanerings-politiken genom att höja skattetrycket rekordartat och tillåta att de offentligautgifterna på nytt ökar i en sådan omfattning att de riskerar att bli ett avmånga hinder för vårt lands möjligheter att dra nytta av den nya tidensmöjligheter.Utgiftsökningarna är större än utgiftsminskningarna. Densocialdemokratiska inriktningen på skattehöjningar har tillsammans med denbestående effekten av gjorda besparingar visserligen lett till en finansiellbalans i de offentliga finanserna men inte till den samhällsekonomiskabalans som är nödvändig för långsiktig tillväxt i en globaliserad världs-ekonomi.Inflationen har bekämpats och kunnat hållas nere medlägre räntor som följd. oberoende har bidragit till en framgångs-rik anti-inflationspolitik. Men genom att regeringen nu i högkonjunkturenbåde vill öka de offentliga utgifterna och sänka skatten riskerar man denstabilitet som behövs för att den ekonomiska tillväxten skall kunna fortgåutan stigande räntor.Medlemskapet i Europeiska unionen har skapat nya och godaförutsättningar för människor, företag och den ekonomiska politiken. Mengenom sin passivitet ställer regeringen vid sidan om det europeiskasamarbetet och utanför den gemensamma valutan. Därmed skapas ocksåosäkerhet om inflationspolitiken.Avregleringar inom finans- och kapitalmarknaderna har tillsammans medmotsvarande utveckling inom kommunikationsområdet skapat både ökatutbud och prispress. Men genom att skiljer ut sig från andra ländernär det gäller kapitalbeskattning motverkas svenskt ägande och sparande,liksom investeringar i företagande. I stället för att ta vara på de godaerfarenheterna av avregleringarna motsätter sig regeringen att de storamonopolsektorerna vård, omsorg och skola utsätts för konkurrens. Det ledertill minskat utbud, högre kostnader och bristande valfrihet.De påbörjade diskussionerna om förändringar av arbetsmarknaden ocharbetsmarknadspolitiken har mynnat ut i intet. Sänkta ersättningsnivåer inomsocialförsäkringarna ledde till lägre kostnader och ett ökat utbud av arbete.Genom återställda ersättningsnivåer skapas nu på nytt ett minskatarbetsutbud. De offentliga utgifterna växer.De reformer som ligger till grund för att det går bra för harutformats bland de partier som bejakar tillväxt, företagande och europeisktsamarbete och den har bekämpats av de partier som regeringen nu stöder sinpolitik på. Inledda förändringar har därför inte fullföljts eller följts av defortsatta reformer som måste ligga till grund för fortsatta framgångar.Den politik regeringen nu för utformas i samverkan med partier somistället vill blockera en politik för företagande och tillväxt, som motarbetarEuropasamarbetet och som avvisar en ny arbetsrätt och en flexiblarearbetsmarknad, men istället driver fram ökade utgifter och nya regleringar.De stänger dörren för en ny tid.En delad bild av SverigeInriktningen av regeringens politik är farlig. Utanstrukturförändringar tar det goda snart slut. Att det nuförefaller att gå bra för får dessutom inteundanskymma att det finns alldeles för många enskildamänniskor som det går dåligt för, som det finnsalldeles för få som det går bra för. Behovet av att fullfölja dereformer som påbörjades första delunderstryks av de problem vi ser i det svenska samhället idag.- Den i världen alltmer dynamiska tjänstesektorn förlamas och begränsas ivårt land av monopol och bristande konkurrensmöjligheter inom blandannat vård, skola och omsorg. Det drabbar inte bara medborgarnasvälfärd i form av köer och bristande kvalitet utan också vår ekonomiskautveckling.- En växande segregation, som istället för gårdagens klassamhälle leder tillnågot som nästan kan komma att liknas vid ett kastsamhälle, begränsarmånga människors möjligheter att förverkliga sina egna drömmar ochförhoppningar. Deras kunskap och deras arbete lämnas utanför i ettsamhälle som blir alltmer delat. Alltmedan blir alltmer öppet förvad som sker i globaliseringens spår blir vårt eget samhälle alltmer slutetför egna medmänniskor i vårt land.- Utflyttningen av företag, företagande och företagsägande är ett stortproblem eftersom de till en betydande del är genererad av bristande förut-sättningar i det svenska företagsklimatet. Det ligger en djup tragedi i enutveckling där stora svenska företag, som varit endrivande kraft i utveckling som industri- och välfärdssamhälle,väljer att flytta utomlands för att kunna slå vakt om kapital, ägande, kun-skaper och kompetens. Listan på namn som , , Pharma-cia & , , och många fler visar på ettmisslyckande i att leva upp till de krav som en öppen och internationellekonomi ställer. Samma sak gäller när handel och sparande flyttar ut.- Än allvarligare är den utveckling som inte kan fångas med en lista pånamn, nämligen alla de idéer som på grund av skatter och otidsenligarbetsmarknad inte förmår bli företag. Allt för få företag startas och alltfler väljer att redan tidigt i sin utveckling dra nytta av andra miljöer försin framtida utveckling.- Den svenska skolan lämnar alltför många elever bakom sig. För fårekryteras till högskolor och universitet och för lite kraft läggs ner på attge den högre utbildningens institutioner möjlighet att erbjuda enhögkvalitativ utbildning.Sverige måste nu lägga grunden för en politik och ensamhällsutveckling där alla kan vinna och alla kan få det bra.En ny tids möjligheterDen grundläggande frågan måste nu ställas om vårt samhällei dag har den öppenhet och den frihet för nytt tänkande ochnytt skapande som en gång i samband med det gav oss den snabba utveckling som då gjordeSverige till en ledande industrination och ett ledandevälfärdssamhälle.Har vi den mångfald och det utrymme för kreativitet och företagande sombehövs? Är vi på väg att bli ett ledande kunskapssamhälle med en skola ivärldsklass och en forskning som står i den internationella fronten? Har viförutsättningarna för den sociala rörlighet som ger nya livsmöjligheter ochsom berikar vårt samhälle med ny vitalitet och kunskap? Står vi redo inför enförändring som kan ge både förnyelse och trygghet?Moderata samlingspartiet menar att dagens inte lever upp till dessakrav. behöver en radikal politik för förnyelse och modernitet somvilar på idén om frihetens betydelse för individ och samhälle.Vi anser att den ekonomiska politiken måste präglasav tre omfattande nationella utmaningar som var och en kräver vision,engagemang och ledarskap. Att skapa de bästa av förutsättningar för detkreativa, företagsamma och arbetande är den första utmaningen.Det handlar om ett företagarklimat i världsklass. Det handlar om en arbets-marknad där politiken öppnar - inte som , stänger - dörrar. Det är viktigtför de företag som redan finns, men det är ännu viktigare för de idéer somännu inte fått vingar.Att företa sig något - det må vara att utbilda sig, att utveckla sig i jobbeteller att starta egen verksamhet - måste vara den mest uppskattade driv-kraften i vårt samhälle. Detta ställer oundvikligen krav på skatterna på före-tagande, arbete och sparande.En politik för det kreativa handlar om mer än de omedelbaraförutsättningarna för företagande. Att utveckla till en första rangenskunskapsnation genom att skärpa kunskapskraven och öka skolornas och denhögre utbildningens frihet att möta dessa krav måste bli en av våra viktigasteuppgifter. skall ha bästa skola. Universitet, högskolor ochforskning skall finnas med i den internationella frontlinjen.Det kreativa behöver goda universitet och högskolor - medresurser, men också med frihet från den nationella politikens tillfälligamodenycker. Den högre utbildningens institutioner skall vila på ett ideal avbildning, inte bara vara en fabrik för utbildning. skall ha friforskning i världsklass. Svensk forskning skall ha kunskaper och resurser attvara främst på centrala forskningsområden.Trygghet i förändringen är den andra utmaningen. Det gäller att säkramänniskornas möjligheter att känna trygghet inför sjukdom och ålderdomgenom ett pensionssystem som kombinerar frihet att själv välja och prioriteramed en orubblig försörjningstrygghet för alla på ålderns höst och genom enförnyelse av sjukvården som river pyramider och kapar köer. skall ha de förutsättningar som behövs för att kunna ge alla envård och av yppersta kvalitet. Den svenska sjukvården skall kunna bli endynamisk framtidsbransch.En förutsättning för att ta tillvara framtidens möjligheter är att öka med-borgarnas tilltro till den trygghet som följer med förändringen. Stagnationskapar otrygghet i en värld som utvecklas.Det gäller konkreta förändringar som ger medborgarna en växande kontrollöver den egna vardagen och den egna tryggheten. Det handlar om attåterskapa en personlig trygghet som innebär att den som har ett arbete kanförsörja sig på sin egen arbetsinkomst och sätta undan till ett eget sparande.Den goda politiken tar ansvar för finansiering av sjukvård och skola, enfungerande rättstrygghet och för stödet till dem som inte förmår att klara sigsjälva. Den är absolut i sitt försvar av den enskildes rätt och säkerhet menöverlåter valen som formar välfärden till människorna i samhället. Närmänniskor kan bestämma över sin välfärd ersätts dagens beroende till detoffentliga av en trygghet som följer den enskilde.Den tredje utmaningen är att bygga ett för alla. skall varaett framtidssamhälle för alla genom att ge utrymme för den individens frihetsom är mångfaldens värn och trygghetens förutsättning för den som ärannorlunda.Det handlar om en politik mot det utanförskap som drabbar individer ochfamiljer och som riskerar att dela vårt samhälle. Också de som stårutanför skall kunna välja väg i livet.Sverige behöver en politik som frigör kraften hos de enskilda medborgarnaistället för att fördjupa människors beroende till den politiska maktenskategorisering av medborgare. Detta gäller självklart på arbetsmarknadenoch i företagandet. Det är genom att fler kan få ett jobb som vi tar detviktigaste steget mot att bryta segregationen. Det är genom att fler kan startaoch försörja sig på en egen verksamhet som alla får en del i vårt samhälleoch kan ge det sitt bidrag.Det gäller att fler skall kunna ha kraften att besluta över och ta ansvar förden egna vardagen: att kunna välja skola åt sina barn, att kunna välja och ägasitt boende, att kunna välja den vård och den omsorg som var och enbehöver.Dessa tre utmaningar måste och kan bara fullgöras inom ramen för en förSverige övergripande utmaning. skall vara ett ledande land iutvecklingen och utformningen av det nya . Vi skall vara delaktigafullt ut i det europeiska samarbetet och vi skall med kraft ge vårt bidrag tillsamarbetets utvidgning och utveckling. Inför det svenska ordförandeskapet iEU måste ha en aktiv Europapolitik.Vi har ett särskilt ansvar för att stödja våra baltiska grannländersansträngningar i denna del. Vi skall på en gång garantera folkens ochmedborgarnas inflytande och nationernas mångfald.Det är i det nya som svenskarna kommer att leva. Precis somSveriges många bygder, samhällen och städer en gång bands samman när enny tid trädde in med detta sekels början binds våra öden när det gäller ekono-mi, säkerhet, trygghet och livets vardag samman med folken i andra länder.Det gäller att ta vara på de möjligheter som en inre marknad och engemensam valuta ger i då ekonomi och företagande inte känner någragränser och där utvecklingen av en global ekonomi ger både dynamik, nykonkurrens och lägre priser. För är en full delaktighet i dengemensamma valutan en säkerhet och en trygghet både för de enskildamedborgarna och för företagen.Den inre marknaden bygger på värdet av en fri handel och en öppenekonomi. Det europeiska samarbetet skall karaktäriseras av just dettaförhållningssätt även till länder och ekonomier utanför . Det nyaEuropas samtliga länder skall kunna bli delaktiga i bådedet ekonomiska och politiska samarbetets trygghet och stabilitet.I den värld som förändras premieras skapandet, de nya idéerna,experimentlustan och viljan till förnyelse.Politiken måste erbjuda en vision om en liksom kraftenoch kompetensen att formulera och staka ut de vägar som för från dagensverklighet till morgondagens vision. Det uppdrag som ligger på svenskafolkets valda företrädare är inte att nostalgiskt drömma om den tid som flytt,inte att slå sig till ro med att förvalta det som är. Uppdraget är att vara denkraft för förnyelse och förändring som behöver.Den ekonomiskautvecklingenDen internationella utvecklingenBedömningen av den internationella ekonomiskautvecklingen har varit föremål förbetydande svängningar. Svängningen i prognoserna har varitstörre än i den realekonomiska utvecklingen i sig.För ett år sedan präglades bilden av den finansiella krisen i Sydostasien.En tidigare labil utveckling på de finansiella marknaderna i Rysslandövergick till svår turbulens med kraftiga börsfall. Denryska krisen hade i sin tur smitteffekter på ekonomierna i ,främst Brasilien.Den oro för följdverkningar på världsekonomin i övrigt i som följde ispåren på dessa krishärdar har emellertid inte infriats. presenterarflertalet konjunkturbedömare en i sina huvuddrag ljusare bild av deninternationella ekonomins utveckling.Styrkan i ekonomi har fortsatt att visa sig anmärkningsvärt stabil.Den vändning nedåt som bl.a. förutsåg i sin december-prognos 1998 har ännu inte realiserats och också förutses, somredovisas i tabell 1, en betydligt snabbare tillväxt än genomsnittet inomOECD-området.För del har utvecklingen blivit något svagare än vadsom tidigare förutsågs. Tabell 1 sammanfattar Economic Outlookfrån med avseende på BNP-tillväxt. Diagrammet, som också visar vilkarevideringar i bedömningen som gjorts relativt ,understryker USA-ekonomins centrala roll i den internationella konjunk-turutvecklingen.Tabell 1 BNP-tillväxt i världsekonomin. Förändringar i procentTabell 1: (Aktuell prognos Revision )Källa: Economic Outlook, juni 1999För återstoden av samt för redovisar idagsläget flertalet konjunkturbedömare en relativtoptimistisk bild. "Lugn och förtroende har återvänt tillvärldens finansmarknader sedan de värsta farhågorna omföljderna av den ryska krisen ochutsikterna för den globala ekonomin inte förverkligats", hettedet i Economic Outlook . "Utsikterna för den in-ternationella ekonomin har i flera avseenden ljusnat undersommaren", skrev i sin augustiprognos.För USA-ekonomin förutses en nedväxling av de senaste årens mycketsnabba tillväxt. BNP-utvecklingen visade en lägretillväxt än under det första. Jämfört med låg dock BNP-ökningen fortfarande . En fortsatt stark inhemsk efterfråganbekräftades också av arbetsmarknadssiffror med en fortsattlåg arbetslöshet - strax - och flera nytillkomnaarbetstillfällen än man tidigare förutspått. Tillväxten i den amerikanskaekonomin kan mycket väl komma att överstiga de 2 procentsom förutsas av OECD.För den europeiska ekonomin i dess helhet föreligger inga klaraindikatorer på en uppgång i den ekonomiska tillväxten. Inte minst den tyskaekonomin företer en fortsatt svag utveckling. som förväntansbildentycks ha förändrats mot ökad optimism är tecknen på en mer markantvändning uppåt i den reala ekonomin få. Arbetsmarknaden är fortfarandesvag i de stora EU-länderna. Till bilden hör att utvecklingen inom ärsplittrad. I flera av de mindre EU-länderna ligger tillväxten klart över deteuropeiska genomsnittet. Det gäller i synnerhet men också länder somPortugal, , och . Sammantaget framstår det inte somorealistiskt att räkna med en viss ökning av BNP-tillväxten under år 2000jämfört med inom såväl EU som Euro-området.Den ekonomiska återhämtningen i har som ovan framhållitsblivit starkare än vad som tidigare förutsetts. Också i var utvecklingenunder något starkare än tidigare beräknat men bilden ärfortfarande oklar. En tillväxt nämnvärt över noll procent i under år1999 och 2000 är knappast sannolik.Också för vidkommande tycks den ekonomiska till-bakagången ha blivit mer kortvarig än vad som tidigare befarats.