ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sk621 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk621av , ()Sänkt bensinskattDen höga bensinskatten slår hårt mot alla som är beroende av bilen, menspeciellt drabbas de som bor i glesbygd. Vi bor i ett land som är stort tillytan i förhållande till invånarantalet. Detta innebär att vi är mer beroendeav bil än andra länder eftersom vi helt naturligt inte kan ha en fungerandekollektivtrafik i alla glest bebyggda områden.De flesta människor ställer säkert fortfarande upp på att "hela skallleva". Om detta skall bli möjligt måste bensinskatten ochdieselskatten sänkas. Många enskilda människor och familjer är heltberoende av bilen för att kunna ta sig till och från sitt arbete. Viktigt ärgivetvis också att kunna köra barn till skola och dagis, ta sig tillutbildningarmen även till fritidsaktiviteter. bilister betalar drygt 60miljarder kronor i olika bensinskatter. avbensinpriset utgörs av skatt. Det innebär att när bilisten tankar för 400kronor så är det verkliga bensinpriset bara medan resterande 300kronor går till skatt. Lägger man därtill det faktum att bilisten tvingas betaladetta höga bensinpris med redan beskattade pengar så inser nog de flesta attdetta är orimligt.Följden av det höga bensinpriset har blivit att fler och fler människor somtidigare bott i glesbygd tvingats bosätta sig i tätorterna i stället. Redan förnågra år sedan visade tillgänglig statistik att av ensamstående föräldrar somvar beroende av bilen levde under socialbidragsnormen. Lika illavar det för familjer med tre barn. Tre av fyra bilberoende trebarnsfamiljerklarade inte sin försörjning. Detta visar med klarhet hur hårt den högabensinskatten slår mot barnfamiljer.De höga skatterna har också medfört att har en av de äldstabilparkerna i . Vill man förbättra miljön gäller det att föra en politiksom gör det möjligt för fler vanliga familjer att skaffa sig en nyare bil. Enkatalytisk avgasrenad bil är mer än tio gånger renare än den bil som saknardenna utrustning. Förutom sänkta skatter bör man också höja skrotnings-premien för att på frivillig väg få bort många av de äldre bilarna. Får mansedan fler bilister att använda sig av elektrisk motorvärmare så minskarmiljöutsläppen ännu mera.Slutsatsen blir att bensinskatten bör sänkas så att enskilda och familjer harråd att äga och köra bil. En sänkning av bensinskatten kommer också attförbättra rörligheten på arbetsmarknaden som det underlättar förmänniskor att bo kvar i glesbygd. En sänkning av bensinpriset skulle ocksåmedföra att blir mer attraktivt som turistland.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkning av bensinskatten.Stockholm den 23 september 1999Stefan ()
mot · GN02Sk622 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk622av , ()Skattebefrielse för etanolproduktionOmställningen av vårt energisystem till uthålliga och förnybaraenergikällor inom de ramar som natur och människa tål har börjat ochmåste med nödvändighet fortsätta. För att undvika en för hela jordenförödande växthuseffekt måste i-ländernas koldioxidutsläpp ,enligt vissa bedömningar, minska med 60 procent.Ett sätt att minska koldioxidutsläppen är att låta koldioxidneutralabiobränslen ersätta fossila bränslen. Etanol är ett sådant koldioxidneutraltbränsle som med fördel kan ersätta eller komplettera användningen av fossilabränslen, till exempel inom trafiksektorn. Mot bakgrund av transportsektornsökade utsläpp av koldioxid har bland annat Kommunikationskommitténföreslagit att biodrivmedlen skulle svara för av drivmedlen år2010. Detta är möjligen ett alltför ambitiöst mål. Men faktum kvarstår attanvändningen av biodrivmedel i transportsektorn måste öka om vi skall klaraav att minska koldioxidutsläppen. 1997 användes etanol förfordonsdrift och ungefär lika mycket rapsmetylester () i Sverige.I höstas fattades ett positivt beslut om att anlägga en produktions-anläggning för etanolframställning i . Produktionen kommer attbaseras på spannmålsråvara. I övrigt sker en viss produktion av bioetanol iDomsjö. På grund av de små kvantiteter som produceras i tvingas viatt importera en stor del av den etanol som efterfrågas på den svenskamarknaden. Detta är olyckligt med tanke på den stora potential som finns förproduktion med svensk råvara från såväl skogen som jordbruket. Svenskproduktion har dock svårt att konkurrera med importen på grund av detinhemska kostnadsläget. Den fabrik som byggs i har erhållitviss skattebefrielse i och med att den är att anse som ett pilotprojekt av dennatyp, bland annat för förädling av skogsråvara till etanol. I , blandannat i , finns intressenter som är intresserade av att starta denna typ avverksamhet om även de skulle kunna erhålla skattebefrielse . Det vore därför önskvärt att regeringen gav ytterligare något ellernågra etanolprojekt möjlighet att utvecklas som pilotprojekt medskattebefrielse. Givetvis under förutsättningen att projekten bedöms somseriösa och utvecklingsbara. Vad som ovan sagts om skattebefrielse förpilotprojekt för etanolproduktion bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattebefrielse för pilotprojekt rörande etanol-produktion.Stockholm den 20 september 1999Kenneth ()
mot · GN02Sk623 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk623av , ()Förlängt ägaransvar i stället för miljöskattMiljöskatterna ökar statsinkomsterna och minskar svensk industriskonkurrensförmåga på exportmarknaderna. Som miljövärn är de fögaeffektiva. Allt fler experter anser nu i stället att det ur miljösynpunktbästa handlingsalternativet måste vara att förlänga ägaransvaret och igengäld skrota miljöskatterna. Det är angeläget att utreda ettsådant alternativ.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en utredning kring frågan om att ersättamiljöskatterna med ett förlängt ägaransvar genomförs.Stockholm den 22 september 1999Bertil ()
mot · GN02Sk626 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk626av , ()Beskattning av riksdagsledamöternas kostnadsersättningarHur riksdagsledamöters kostnadsersättning skall behandlas iskattehänseende framgår av kommunalskattelagen 32 § 1 mom. Där stårdet: "till intäkt av tjänst hänförs a) avlöning, arvode ochkostnadsersättning samt annan förmån i pengar, bostad eller annat somutgått för tjänsten,..."De närmare reglerna återfinns i anvisningarna till 32 §. I punkt 2 kan manläsa: "På samma sätt är kostnadsersättning för fullgörande av uppdrag somriksdagsledamot skattepliktig medan de särskilda omkostnader, som upp-draget medför och som inte är avsedda att täckas av i förekommande fallutgående resekostnads- och traktamentsersättning, få helt avdragas. Lag(1966:695). "uppgick kostnadsersättningen till . Den harsedan dess sänkts och uppgår till . Det finnsstarka skäl att överväga om denna förändring borde innebära att ersättningeni skattehänseende i stället skulle falla under de regler som finns i de tidigarenämnda anvisningarnas punkt 4. Där står det: "i vissa tjänster är särskildersättning anvisad för vissa med tjänsten förenade omkostnader, som måstebetalas av den skattskyldige. Denna ersättning skall tas upp som intäkt, ochde omkostnader, som skall betalas med ersättningen, dras av som kostnaderför tjänsten eller uppdraget. Om därvid ersättningen inte räcker till för attbetala omkostnaderna, får bristen dras av mot intäkten av tjänsten i övrigt.Härvid gäller dock, om det kan antas att ersättningen har beräknats medhänsyn till vad som skäligen kan anses normalt gå åt för att täcka deomkostnader som skall betalas med ersättningen, att större avdrag än somsvarar mot den anvisade ersättningen bör medges endast om det visas attersättningen på grund av särskilda förhållanden inte räckt till för sådanaskäliga omkostnader. Å andra sidan bör det i sådana fall ofta kunna antas attersättningen i sin helhet gått åt till de omkostnader för vilka den avsetts,utanatt särskild utredning behöver lämnas i detta avseende. I fråga omtraktamentsersättning och resekostnadsersättning vid resa med egen bil gällerdock särskilda bestämmelser i punkterna 3, 3 a och 3 c av anvisningarna till33 §. Lag (1990:650). "HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring ianvisningarna till 32 § kommunalskattelagen att riksdagsledamöterskostnadsersättning flyttas från punkt 2 till punkt 4 i enlighet med vadsom anförts i motionen.Stockholm den 22 september 1999Jan ()
mot · GN02Sk627 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk627av , ()Sänkt reavinstskatt m.m.Enligt en uppgift som redovisade är av företagare över 50 år.Inom EU som helhet är genomsnittsåldern lägre. EU har också uppmanatmedlemsländerna att undanröja hinder som föreligger i anslutning tillgenerationsväxlingar. För svensk del är behovet av att hörsamma dennabegäran överhängande, men ingenting har hänt från regeringens sida.Vi är starkt beroende av familjeföretagen. vet vi att det uppstårstora problem i många företag i samband med generationsväxlingar, och attmånga generationsväxlingar misslyckas. Det är nödvändigt att åtgärdersnabbt sätts in för att underlätta generationsväxlingar i familjeföretagen.Detta gäller framför allt på skattesidan. Regeringen bör återkommatill med konkreta förslag på skatteområdet som underlättar förgenerationsväxlingar i företagen. Vi har inte råd att vänta.Ett annat problem som också är förknippat med generationsväxlingar it.ex. jordbruksföretag, är den reavinstbeskattning som träder i kraft . Skärpningen av reavinsskatten blir förödande för många företagoch försvårar för den redan hårt ansträngda jordbruksnäringen. Det är heltorimligt att reavinstbeskattningen skall medföra ökade problem, samtidigtsom behovet av åtgärder t.ex. inom jordbruksnäringen är de rent motsatta,nämligen att underlätta fortsatt verksamhet genom lägre skatter. Jag anser attregeringen skall lägga förslag till innebärande att skärp-ningen av reavinstbeskattningen stoppas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att underlätta generationsväxlingar iföretagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reavinstbeskattningen.Stockholm den 27 september 1999Göte ()
mot · GN02Sk628 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk628av , ()Likvärdiga regler i stad och på landsbygden för hyresrätterPå landsbygden bygger man som regel hyreslägenheter i form avradhuslängor. De flesta som bor på landet önskar ha kontakt med naturenmed en liten uteplats. Inte minst äldre som inte längre orkar ha kvar sitteget hus flyttar in i dessa lägenheter.Hyresrätt för marklägenheter i flerfamiljshus och hyresrätt för flerfamiljs-hus som byggs på höjden typkodas inte på samma sätt enligt taxeringsvärdet.De som bor i hyreshus byggda i markplan räknas som småhus, vilket innebäratt när vi nu sänker fastighetsskatten för hyresrätter så kommer denhyressänkningen enbart dem till del som bor i flerfamiljshus byggda påhöjden och inte dem till del som bor i marklägenheter.Detta kan inte vara rimligt. I stället borde det vara upplåtelseformen ochinte hur ett hus byggs arkitektoniskt som styr.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att enbart upplåtelseformen skall gälla vidfastighetsbeskattning av hyresrätter.Stockholm den 27 september 1999Sonja ()()
mot · GN02Sk630 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk630av , ()Beskattning av näringsverksamhet inom skogsbruketDen pågående avfolkningen av inlandsområdena och skogsbygderna ärmycket oroande. Dessa bygder är i själva verket stora resursbygder.Flyttningarna sker ofta mot den enskildes vilja och det betyder också imånga fall en omfattande kapitalförstöring, då fullgoda bostäder lämnas föratt möjligen bli fritidshus.Samtidigt får vi överhettningsproblem i storstadsområdena med bostads-brist, trängsel och sämre miljö. Den kommunala verksamheten i våra avfolk-ningsområden blir allt svårare att upprätthålla till en rimlig och likvärdigservicenivå på grund av sämre ekonomi trots i många fall mycket höga kom-munalskatter. Till stor del beror den försämrade ekonomin på allt lägreskattekraftsunderlag. Det kan konstateras att dagens inkomst- och kostnads-utjämning mellan kommunerna inte räcker till för att rätta till den ekono-miska obalansen mellan regionerna.Dagens form för beskattning av näringsverksamhet inom skogsbruketmissgynnar kommunerna i skogs- och inlandsbygderna genom att skattentillförs ägarens hemkommun och inte den kommun där näringsverksamhetenbedrivs. Att detta är av betydande omfattning visar exemplet från mitthemlän där vi har 17 663 fastigheter med mer än 10 hektarskog. Av dessa har 5 558 fastigheter sina ägare bosatta utanför den kommundär fastigheten är belägen.Enligt min mening borde det närmare utredas om inte beskattning avnäringsverksamhet kunde ske i den kommun där fastigheten är belägen, isyfte att stärka skatteunderlaget i berörda bygder och därmed medverka tillatt ge underlag för mera jämlika levnadsvillkor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om ändrad beskattningsform avnäringsverksamhet inom skogsbruket.Stockholm den 28 september 1999Åke ()
mot · GN02Sk631 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk631av , ()Reavinst för näringsfastighetFrån och med , förändras skattereglerna för beräkningav realisationsvinst vad gäller näringsfastigheter. Kvar blir då den såkallade huvudregeln. Denna innebär bland annat att utnyttjadevärdeminskningsavdrag för byggnader och markanläggningar skallåterläggas till inkomstbeskattning i näringsverksamhet. Då dessa avdragunder innehavsperioden av fastigheten kan uppgå till mycket storabelopp blir skattebelastningen mycket kännbar. Dels beroende på attegenavgifter och särskild löneskatt utgår på all inkomst inäringsverksamhet, dels på att inkomst av tjänst och näringsverksamhetsammanräknas och därmed belastas med både skatt och statligskatt över brytpunkten.Återläggningen av värdeminskningsavdrag till beskattning, framstår somologisk med tanke på att avdragen är en korrigering för förslitning ochnedgång i värde på den gjorda investeringen.Huvudregeln bör ändras så att regeln om återläggning av värdeminsknings-avdragen i förvärvskällan näringsverksamhet tas bort och utnyttjade värde-minskningsavdrag beaktas enbart vid beräkningen av realisationsvinst iförvärvskällan kapital.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beskattning av värdeminskningsavdrag.Stockholm den 29 september 1999Ola ()()
mot · GN02Sk632 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk632av , ()Restaurangnäringen och skattereglerRestaurangnäringen är viktig. På restaurangen intas måltider underarbetsdagen och den är en bra mötesplats och en plats för avkoppling påfritiden. Det är också med mycket stort intresse och med respekt för yrketsom vi nu konstaterar att det svenska köket och de svenska kockarnaåtnjuter stort internationellt förtroende. De vinster i krävandeinternationella kocktävlingar som företrädare för vårt land presterat ärvärda all aktning.Vi anser att det nu finns anledning att underlätta för denna näring,som förutsättningarna för svenska familjer att tillsammans unna sigett restaurangbesök bör underlättas. I många andra länder ser man familjernaumgås under trevliga former på olika restauranger och matställen. I vårt landhar alltför många inte råd med denna avkoppling dels beroende på lägreköpkraft, dels beroende på kostnaderna.Restaurangnäringen är en utpräglad småföretagarnäring. avrestaurangernas omsättning sker i företag med färre än nio anställda, sam-tidigt som man har ca 50 000 årsanställda.Man kan genom politiska beslut underlätta för denna näring och förgästerna. Ett sätt är att sänka momsen till matmomsnivå och att sänkaelskatten till industrinivå. Det är en ganska märklig ordning att färdiglagadmat i butik belastas med lägre moms än färdiglagad mat i restaurang ellerfast matställe. I internationell jämförelse har också en hög moms pådessa tjänster. EU-länderna utgör intressanta jämförelser. När det gällerelskatten är det också irrelevant att t.ex. industrimässig tillagning åtnjuterlägre skatt än motsvarande verksamhet på restaurangerna.Avdragsrätten vid representation är också låg i vårt land.Vi lever i en internationaliserad tid. Resandet över gränserna ökar ochdärmed jämförelsen mellan levnadsförhållanden i olika länder. Här kommerockså turistnäringen in som en viktig faktor. Turismen till kan öka,men då krävs att vårt land är attraktivt när det gäller sådana verksamhetersom berör turisternas vardag. Här utgör restauranger och matställen en viktigfaktor. Är man turist så sätter man värde på en god och prisvänlig matkultur.Vi anser att momsen på restauranger skall sänkas till matmomsnivå ochlikaså att elskatten skall sänkas till industrinivå. börrepresentationsavdragen vid restaurangbesök höjas till en mer acceptabelnivå. Vi anser att regeringen efter beredning skall återkomma till riksdagenmed förslag som ligger i linje med denna vår hemställan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbättrade förutsättningar för restaurang-näringen.Stockholm den 24 september 1999Göte ()()
mot · GN02Sk633 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk633av , ()BokmomsenOrdet beskattas olika i vårt demokratiska land. Dagstidningar,teaterbiljetter och filmföreställningar momsbeläggs med sex procentmedan böcker och tidskrifter beläggs moms. Vilken ärskillnaden på ordet i Krakel Spektakel, en doktorsavhandling eller iGöteborgs-Posten? Att alla har lika tillgång till det fria ordet äravgörande för demokratin.Litteratur och skapande måste få ha ett stort utrymme i ett kreativtsamhälle. är ett litet språkområde där vi måste värna om att bevaraoch utveckla det svenska språket. Alla goda krafter måste samverka för attdetta ska vara möjligt. Vi anser att den svenska bokmomsen är en hämsko fördetta viktiga arbete.Under nuvarande momsnivå riskerar vi att barnboken och studielitteraturenblir en lyxvara. Böcker inom vissa "smala" områden, både vad gäller fack-och skönlitteratur, löper en uppenbar risk att aldrig ges ut eller blioåtkomligapå grund av den höga prisnivån. Förlagen tvekar också att satsa på nyaförfattare då man inte vet hur de ska gå hem hos läsarna.Sverige är en del av det öppna . Andra länder inom EU har insettbokens betydelse och har därför en mycket lägre moms eller i vissa fallingen moms alls. däremot har tillsammans med , Europashögsta bokmoms.En momssänkning får till följd att fler människor får råd att köpa böcker.Momssänkningen kan även finansieras genom att statliga bidrag till bokensbefrämjande dras in för att kompensera den eventuella skatteförlust som kanuppkomma.Vi tror att effekterna av en momssänkning skulle vara till gagn för bådesvenska språkets utveckling och för den svenska demokratin.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av en sänkning av momsen på böcker.Stockholm den 29 september 1999Anita ()()
mot · GN02Sk634 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk634av , ()BensinskattenBilisterna har drabbats hårt av årliga bensinskattehöjningar. Enbensinskatt på 70 av priset är orimlig.Höjningarna slår hårt mot alla som är beroende av att användabilen, alla som måste ha bil för att kunna ta sig till arbetet. Barnfamiljernahar ett stort behov av bilen för många korta och långa transporter till olikaengagemang, barnomsorg, musiklektioner, idrott m.m. som är så viktiga förde unga.Hushållen som med redan hårt beskattade pengar därutöver får betalaytterligare i skatt på bensinen ser med stor oro på de av rege-ringen med stöd av flera andra partier tidigare aviserade årliga bensin-skattehöjningarna.Vi menar att i , där så många på grund av långa avstånd och fåfullgoda alternativ är så beroende av bilen, måste drivmedelskostnadernahållas på en nivå som kan accepteras.Boende i glesbygd måste kunna bo kvar och alla de arbetsplatser som därfinns bibehållas. Den levande landsbygden som vi alla vill ha måste kunnautvecklas även framöver. Skatten på bensin bör därför sänkas medminst per liter. De aviserade bensinskattehöjningarna som förordatsp.g.a. miljöskäl måste starkt ifrågasättas.Detta därför att så mycket hänt och händer vad gäller ny teknik för renareavgaser, effektivare och bränslesnålare motorer, men också för att människorskall våga satsa på miljövänligare bilar. Bilparken i är betydligt äldreän i många andra länder varför det är viktigt att stimulera ny teknik ochnybilsförsäljningen. Även på bränsleområdet kan förväntas mer miljövänligadrivmedel.Av dessa skäl bör inga beslut tas om årliga bensinskattehöjningar.Det är för oss också självklart att reseavdragen för arbetsresor ökar. Dettamåste då ske utan att höja gränsen för rätten till avdrag.Vi konstaterar att bilismen är klart överbeskattad och menar därföratt den utredning som från Moderata samlingspartiets sida tidigare föreslagits med uppgift att belysa bilens betydelse i ett fungerande samhälle nu börkomma till stånd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ökat bilavdrag förarbetsresor i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tidigare aviserade årliga bensinskattehöjningar,3. att hos regeringen begär förslag om en utredninggällande bilens betydelse i ett fungerande samhälle i enlighet med vadsom anförts i motionen.Stockholm den 27 september 1999Ingvar ()(m)