mot · GM02Fi15 · 1999-04-29 00:00:00 — Regeringens politik på riksplanet har alltså medfört ökade kostnaderför kommunerna på totalt ca i fasta priser.Tabell 6.1 Kommunernas socialbidragskostnaderMiljoner kronorTabell 11: (År Socialbidrag, löpande priser )Källa: SocialdepartementetMot denna bakgrund är det enligt bra att regeringengenom höjda statsbidrag återställer en del av den reala resursindragningsom skett. Detta innebär att personalminskningarna kan hejdas.Men en av fyra kommuner kommer fortfarande inte att klarabalanskravet , enligt . Samtliga landsting utomÖstergötland väntas gå med underskott . Landstingens samladeunderskott väntas bli ca 1999, enligtLandstingsförbundet.Nya befolkningsprognoser och utvärderingar av de kommande resurs-behoven indikerar att behoven av utbildning, vård och omsorg på denkommunala sidan ökar med 0,7-0,till följd av dendemografiska utvecklingen. Detta kan jämföras med att hela befolkningenväxer med 0,1-0,. Enligt Kommunförbundets bedömningväxer behoven snabbare än resurserna . Skillnaden förhela uppgår till . På landstingssidanfinns områden där kvaliteten behöver förbättras med hjälp av ökade resurserbland annat till nya platser på sjukhus. Nedrustningen av skolan måste brytasoch vändas. Det krävs fler lärare till och gymnasiet för ennödvändig kvalitetshöjning av undervisningen.6.1 Det behövs mer än statsbidrag för att tryggakommunsektorns framtidKraven på och utmaningarna för kommunsektorn är således stora.Därmed även behovet av extra resurser. Den kommunala sektornsmöjligheter att finansiera angelägen och nödvändig service av godkvalitet är dock lång ifrån enbart avhängig av statliga bidrag.Statsbidragen till kommunsektorn motsvarar av de totalainkomsterna. Den viktigaste enskilda faktorn som påverkarkommunsektorns finanser är sysselsättningsutvecklingen i övrigasektorer. Fler sysselsatta betyder fler skattebetalare och därmed ökadeskatteinkomster för kommunerna. Men fler sysselsatta betyder ocksåfärre arbetslösa och färre personer i de arbetsmarknadspolitiska åtgärdersom kommunerna till stor del administrerar och finansierar. Medökad sysselsättning följer därför minskade kostnader för kommunernasarbetsmarknadsåtaganden.Kristdemokraternas politik tar bland annat därför sikte på att skapalångsiktiga tillväxtförutsättningar genom ett bättre företagarklimat och lägreskatter för låg- och medelinkomsttagare. Om sysselsättningen ska ta fartmåste det löna sig att arbeta. Skattepolitiken inriktas också på att skapaförutsättningar för att behålla företag och kompetens i landet och på attförbättra möjligheterna till nya företagsetableringar. Sambandet mellanSveriges företagar- och sysselsättningsklimat och kommunsektorns framtidaresursbehov kan inte nog betonas. Om de nuvarande låga sysselsättnings-nivåerna med allt fler människor utanför arbetskraften samt ett ogynnsamtföretagarklimat får fortsätta kommer kommunsektorns resursgap att växakraftigt de kommande 10-15 åren. Inte minst av detta skäl behövs det en nypolitisk inriktning när det gäller attityden till företagande och synen påSveriges långsiktiga tillväxtförutsättningar.Kommunsektorn är emellertid inte en gång för alla "färdig" till sinastrukturer. På många håll finns det potential att effektivisera och samordnaverksamheter så att resurser frigörs och kan användas där de bäst behövs.Den offentliga upphandlingen har i vissa kommuner förbättrats, men kanutvecklas väsentligt. Genom entreprenadupphandling visar det sig ofta att detgår att få likvärdig kvalitet till ett något lägre pris. är detviktigt attprivata entreprenörer tillåts utveckla egna, långsiktiga verksamheter, och intebara hänvisas till att tillfälligt överta kommunala verksamheter.Med hjälp av den nya informationstekniken och elektronisk handelkommer kommuner och landsting att kunna minska påmycket av den administration som egentligen inte hör till de kommunalakärnuppgifterna. Med en friare användning och lokal samordning avexempelvis arbetsmarknadsmedel kommer sannolikt också vissa vinster attgöras i resurshänseende. Till detta kommer att det på många håll handlar omatt hushålla bättre med de resurser som redan finns.Ytterligare en faktor som i stor utsträckning kan påverka de kommunalafinanserna är kommunernas eget bostadsbestånd. På detta område finns detockså anledning att verka för en strukturförändring som gör att kommunernapåtagligt minskar sina, och därmed skattebetalarnas, risker som följer av förstora åtaganden på bostadsområdet. Kommunala utförsäljningar avbostadsbolag bör inte motverkas från statligt håll. Det utförsäljningsstoppsom regeringen infört bör avskaffas.Sammantaget påverkas alltså förutsättningarna för att förbättra och bi-behålla den offentliga servicen på främst av en bättre arbetsmark-nad och av egna strukturförändringar.6.2 Skillnad mellan kort och lång siktPå kort sikt är det dock svårt att hävda att strukturomvandling eller bättreledning av verksamheter skulle göra att människor med vård- ochomsorgsbehov får den hjälp de behöver och har rätt till. Den krissom finns på allt för många håll inom skolan rättas inte heller till för demsom är elever , genom en strukturomvandling som kanske tar någraår att genomföra. Därför är det motiverat med ökade resurser från statligthåll för den närmaste perioden så att de människor som behöver ochhar rätt till en fungerande service kan få det. Inte minst för landstingensdel är det angeläget att de resursbrister som man redan nu kan se inför år2000 till en del täcks av ökade statsbidrag. har ocksåen högre ambition än regeringen, exempelvis vad gäller kvaliteten igrundskolan och antalet vårdplatser, vilket motiverar ökade statligaresurser i det korta perspektivet. På är det emellertid endast enstark sysselsättningsutveckling som i kombination med fortsattastrukturreformer kan trygga verksamheterna inom kommunsektorn.Mot ovanstående bakgrund föreslår ett tillskott tillkommunsektorn på utöver det regeringenföreslagit. föreslås ett tillskott utöver regeringens nivå med 1,4miljarder kronor. anser att tillskottet bör vara1 miljard kronor.6.3 Förändringar som ekonomiskt påverkar kommunsektornKommunsektorn påverkas indirekt av en rad förändringar somKristdemokraterna vill genomföra. Den föreslagna beräkningen avsjukpenninggrundande inkomst väntas minska kommunsektornsskatteintäkter med ca . Ettåterinförande av vårdnadsbidraget på en högre nivå får en radkonsekvenser för kommunsektorn. För de första väntas skatteintäkternaöka till följd av att vårdnadsbidraget föreslås skattepliktigt. För det andraleder vårdnadsbidraget till en viss ökning av kommunernas intäkter fråndaghemsavgifterna, eftersom dessa styrs av den sammanlagda inkomstenav tjänst, som ökar något för dem som på deltid använder kommunaltdagis. För det tredje väntas kommunernas kostnader för barnomsorgkunna minska med ca , eller av de totalakostnaderna för barnomsorgen när föräldrarna får möjlighet till fleralternativa barnomsorgsalternativ. För det fjärde väntas kommunsektornsskatteintäkter minska med ca till följd avavdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader som även föreslås gällakommunala daghemsavgifter för barn som fyllt ett men inte tre år.Det höjda garantibeloppet i föräldraförsäkringen i kombination med deslopade garantidagarna väntas medföra ett skattebortfall för kommunsektornmed . Det höjda pensionstillskottet med imånaden väntas öka kommunernas skatteintäkter med 255 miljoner kronor.De samlade effekterna enligt ovan för kommunsektorn till följd avKristdemokraternas politik framgår av tabell 6.2.Tabell 6.2. Effekter för kommunsektorn med KristdemokraternaspolitikMiljoner kronorTabell 12: ( 2000 2001 2002 )Till de ovanstående effekterna kommer ytterligare några förslag somindirekt påverkar kommunsektorns skatteunderlag, som samtliga reglerasför kommunsektorns räkning enligt finansieringsprincipen. Det viktigasteav dessa förslag är det höjda grundavdraget. Det skattebortfall somuppstår för kommunsektorn till följd av det höjda grundavdraget föreslåsdock inte regleras som en ramförändring på utgiftsområde 25, utan istället direkt på statsbudgetens inkomstsida som en inkomstminskningför staten under inkomsttitel Fysiska personers inkomstskatt. Dennainkomsttitel är en nettotitel där intäkterna bland annat består av samtligainbetalade kommunalskatter, och där utgifterna bland annat består avsamtliga till kommunerna utbetalade kommunala inkomstskatter.Eftersom nuvarande kommunalskatteutbetalningar inte redovisas som enutgift på statsbudgetens utgiftssida, är det rimligt att denna ordningfortsätter även om grundavdraget justeras. Kommunsektorn erhåller medvårt förslag de skatteintäkter de skulle ha fått enligt gällande regler förgrundavdraget (av prisbasbeloppet) och staten tar kostnaden förgrundavdragshöjningen genom minskade nettointäkter på inkomsttitel1111.6.4 Kommunala utjämningssystemet6.4.1 Principiella utgångspunkterDet goda målet bakom det kommunala utjämningssystemet är att allakommuner och landsting/regioner ska ha likvärdiga förutsättningar försin verksamhet och service oberoende av skattekraft och opåverkbarastrukturella kostnader. En invånare i ska kunna få lika godsjukvård och service oavsett var hon eller han bor. Detta målställer vi Kristdemokrater oss bakom. Däremot hör rimliga skillnader iservicenivå, servicestandard, effektivitet och skattesats till denkommunala självstyrelsen och ska således inte kompenseras.Medborgarna ska själva avgöra detta genom demokratiska val av partiersom förordar olika lösningar eller genom val av boende i kommun ochlandsting. Systemet ska förena en långtgående utjämning med starkaincitament för tillväxt och förnyelse. Det ska stödja och driva på en starkoch solidarisk ekonomisk utveckling i hela landet. Utjämningssystemetmåste dessutom vara tillgängligt, begripligt och demokratiskt förankrathos alla kommuner och landsting. Det ska vara möjligt för kommuneroch landsting att kunna parera t.ex. befolkningsförändringar genom attstyra och förändra verksamhet och ekonomi utan att behöva överraskasav det ekonomiska utfallet i utjämningssystemet. Vi ställer oss negativatill att inkomstutjämningen är inomkommunal och att den för med sigtillväxthämmande konsekvenser. Till detta är vi kritiska motkostnadsutjämningens bristande träffsäkerhet.Regeringen kommer inte till rätta med de ovan nämnda principiellaproblem och skadliga effekter nuvarande system har med förslagen iproposition 1998/99:89 Förändringar i utjämningssystemet för kommuneroch landsting.6.4.2 InkomstutjämningenRegeringen bedömer att en långtgående inkomstutjämning är "en centraldel i ett utjämningssystem som ska ge kommuner och landsting i helalandet likvärdiga ekonomiska förutsättningar att ge sina medborgare engod service". föreslås att ett nytt utredningsarbeteinleds, för att finna en alternativ utformning utan negativamarginaleffekter. Vi Kristdemokrater är kritiska mot att den s.k.pomperipossaeffekten inte elimineras redan i denna proposition och attden enligt regeringens snäva direktiv inte kunnat behandlas i utredningenKostnadsutjämning för kommuner och landsting (SOU 1998:151), somligger till grund för propositionen. I nuvarande modell med enlångtgående inomkommunal utjämning är incitamenten för tillväxt ochexpansion inte bara små utan direkt kontraproduktiva. Tillväxtkommunermed hög skattekraft riskerar att på grund av sänkta bidrag förloraekonomiskt på företagsetablering och ökade skatteintäkter. Vi är såledeskritiska mot att inkomstutjämningens skadliga marginaleffekter först nuska omprövas i en utredning. Detta borde åtgärdats när förhållandetuppdagades. har denna effekt misskrediterat systemet, men ävenskapat en mental föreställning om dess tillväxthämmande funktiongenom att fördela medel på tillväxtens bekostnad.Vi anser av principiella skäl att en utredning bör pröva en övergångfrån inomkommunal till statlig inkomstutjämning. Vår mening är attnuvarande ordning med inomkommunal utjämning går emot grundlagensintentioner med den kommunala självstyrelsen, lokaliseringsprincipen ochden kommunala beskattningsrätten. Systemet med inomkommunal utjämningleder med jämna mellanrum till allvarliga motsättningar mellan kommuneroch mellan landsting. När vissa kommuner och landsting betalar storasummor i avgift och andra får del av bidrag i motsvarande utsträckningskapas dessutom möjligheten till och föreställningen om att medel från enkommun används till olika icke lagstadgade verksamheter eller investeringari en annan. Vi Kristdemokrater anser att det enligt subsidiaritetsprincipen ärstaten som ska stödja kommunsektorn och utjämna de opåverkbaraekonomiska förutsättningar som föreligger för kommuner och landsting attbedriva den lagstadgade verksamheten. Nuvarande system splittrar vårt land.6.4.3 KostnadsutjämningenRegeringens bedömning är att alla kommuner och landsting ska halikvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sin verksamhet efterinkomst- och kostnadsutjämningen. för utredningenSOU 1998:151 har emellertid en omfattande och allvarlig kritik förtsfram från inte minst företagsekonomiska institutionen vid Stockholmsuniversitet. Kritiken har gått ut på att redskapet för kostnadsutjämningen,den s.k. standardkostnadsmetoden, räknar in även högst påverkbarafaktorer. Detta är tvärtemot vad regeringen hävdar i sin proposition. Förlandsting kan det gälla vårdkonsumtion, vilket leder till enunderkompensation för de landsting, som har icke tillgodoseddavårdbehov. En del för kommunerna opåverkbara faktorer som hyres-,löne- och prisnivåer finns inte med i systemets uträkningar, medan andrafinns med. Till detta erkänner utredningen öppet att väsentlig statistiksaknas. Ytterligare kritik mot utredningen, vilket i detta fall också träffarregeringens proposition, gäller att man har utgått från inaktuella siffrorpå landstingssidan samt inte kunnat beakta det förändradehuvudmannaskapet inom äldresjukvård och psykiatri, vilket interedovisas separat i den kommunala bokslutsstatistiken.Standardkostnadsmetoden har ibland baserats på genomsnittlig service-standard, vilket får till följd att utjämningen premierar hög servicekostnadoch bestraffar tidigare besparingar och effektivitet. Vi kan inte se vare sigattdenna kritik bemötts eller att bristerna åtgärdats eller ipropositionen. Vidare är vi Kristdemokrater kritiska mot att inte LSS-verksamheten förs in i systemet. Vi har även kritiska synpunkter påutredningens och propositionens hantering av t.ex. verksamhetsområdenabarnomsorg, hälso- och sjukvård och äldreomsorg. Med nuvarande systempremieras och permanentas den kommunala barnomsorgen framför andraomsorgsformer och underlaget för hälso- och sjukvårdsmodellen bygger påstatistik i , vars relevans har ifrågasatts.Vi Kristdemokrater anser att en ny utredning bör pröva en radikalförbättring av kostnadsutjämningssystemet i sin träffsäkerhet enligtprinciperna ovan. Den nya utredningen får i uppdrag att eliminera denkostnadsutjämning som i realiteten går tillbaka på påverkbara faktorersamt att tillföra relevanta områden och variabler. Om utredningsarbetet inteskulle kunna leda till en bättre träffsäkerhet, måste ambitionsnivån sänkasoch inriktas på mer generella lösningar. Målet är att även den inomkommu-nala kostnadsutjämningen ska ersättas med statlig utjämning.6.4.4 Vårt förslagMot denna bakgrund anser vi Kristdemokrater att det är nödvändigt meden ny utredning. Den ska sätta in utjämningssystemet i sitt sammanhang,eftersom detta system inte är det enda redskap regering och riksdag haratt utjämna regionala skillnader. Utredningen ska dessutom utredaförutsättningarna att ersätta den inomkommunala utjämningen med enstatlig utjämning. Av principiella skäl anser vi att det inte är kommunersoch landstings uppgift att utjämna förutsättningarna för varandra. Mednågra års mellanrum drabbas olika landsting och kommuner. hotasstora delar av och av utredningens ochpropositionens orimliga konsekvenser. Utjämningen mellan kommuneroch landsting måste vara en statlig angelägenhet. Det befintligakostnadsutjämningssystemet bör därför gälla i avvaktan på att ett nyttoch mer rättvist system kan införas. Det regelverk som gäller för år 1999bör gälla fram till dess att ett nytt system kan träda i kraft. statsbidrag som regeringen anvisar ingår medel för att bl.a. underlättainförandet av förändringar i utjämningssystemet. Dessa medel börfördelas som generella statsbidrag. Utöver de ramar som regeringenföreslår tillförs kommunsektorn med politik 1,8miljarder , 1,4 miljarder samt 1,0 miljard år 2002.7 Budgetpolitikens inriktning7.1 ÖverskottsmålRegeringen föreslår att fastställer ett överskottsmål för deoffentliga finanserna på av BNP. Det innebärsammantaget att regeringens överskottsmål för offentlig sektor ärpreciserade till av BNP , och 2,0procent år . Detta ligger i linje medregeringens tidigare presenterade mål att de offentliga finanserna på långsikt ska uppvisa ett överskott på i genomsnitt av BNP över enkonjunkturcykel.Kristdemokraterna anser att det i ett medelfristigt perspektiv är angelägetmed ett överskott i de offentliga finanserna, och då särskilt i statensfinanser.Den svårbedömda konjunkturen i kombination med en oroväckande storstatsskuld gör att behovet av en snabb avbetalning av statsskulden är stortoch att en god säkerhetsmarginal bör finnas för att klara en kommandekonjunkturnedgång utan att upplåningen ökar. anser dess-utom att statsskulden bör betalas av i snabbare takt än den som regeringenföreslår, bland annat för att minska statsbudgetens konjunkturkänslighet.Motiven för en snabbare avbetalning av statsskulden redovisas utförligare iavsnitt 4.5. Den snabbare avbetalningstakten behöver dock inte ske påbekostnad av ett permanent högt skattetryck. anser att istället för att hela det belopp som överskottsmålen väntas inbringa användsför att amortera på statsskulden bör en del av detta användas för att sänkainkomstskatterna . De skatteinkomster som därvid intekan användas för att amortera på statsskulden kan mer än väl kompenserasmed en något ökad utförsäljning av statligt hel- eller delägda bolag.Kristdemokraterna föreslog i motion 1998/99:Fi209 att överskottsmålenför offentlig sektors finansiella sparande bör fastställas till avBNP år av BNP . Tills statsskulden understiger60 % av BNP bör överskottsmålet för de offentliga finanserna i genomsnittvara av BNP över en konjunkturcykel. föreslåratt överskottsmålet fastställs till av BNP även för år 2002.Därmed uppgår våra preciserade överskottsmål till av BNP överden kommande treårsperioden.Diagram 7.1 avbetalning av statsskulden iprocent av BNP jämfört med regeringens förslag år 2000-2002Anm. : Förändringarna är beräknade exklusive det beräkningstekniskaöverföringsbeloppsom finns till hushållen , men inklusive sammaberäkningstekniskaantagande som regeringen gör till följd av den finansiella infasningen av detreformeradepensionssystemet.7.2 UtgiftstakenKristdemokraterna föreslår att taket för statens utgifter fastställs till 748miljarder kronor , och 768 miljarderkronor . Detta är 13, 24 respektive lägre ändet tak regeringen föreslår för . I avsnitt 8redovisas den preliminära fördelningen på utgiftsområden samt denbudgeteringsmarginal som föreslår.7.3 Statens lånebehov och statsskuldKristdemokraternas ekonomiska politik syftar till ett minskat lånebehovoch en snabbare avbetalning av statsskulden än den som följer avregeringens politik, i enlighet med vad som redovisats i avsnitten 4.5 och7.1. Utvecklingen av statens inkomster och utgifter samt statenslånebehov och statsskuldens förändring till följd av Kristdemokraternaspolitik framgår av tabell 7.1.Tabell 7.1 Statens lånebehov och statsskulden med Kristdemokraternasfinanspolitik.Miljarder kronorTabell 13: (1999 2000 2001 2002 )1Beloppet motsvarar samma beräkningstekniska antagande som regeringengör.8 Statens inkomsterKristdemokraternas samlade förslag på skatteområdet framgår i avsnitt5.1 och 5.2 tidigare i denna motion. I tabell 8.1 sammanfattas vad dessaskatteförslag beräknas få för kassamässiga effekter för statsbudgeten,tillsammans med effekten av de utförsäljningar vi vill göra underperioden. Dessa belopp samt ränteeffekten till följd av en lägre statsskuldär beräknade efter avdrag för den beräknade direktavkastning bolagenger i dag.Tabell 8.1 Inkomstförändringar för statenMiljarder kronor9 Tabell 14: (2000 2001 2002 )10 Statens utgifter och utgiftstak10.1 Preliminär fördelning på utgiftsområden år 2000 till 2002I följande avsnitt presenteras preliminära förslag tillutgiftsområdesramar i förhållande till regeringens preliminära förslagtill utgiftsramar . De föreslagna ramförändringarnasammanfattas i tabell 9.1 i slutet av avsnittet. bör godkännadessa ramar som inriktning för regeringens arbete medbudgetpropositionen för år 2000.Utgiftsområde 1 Rikets styrelseUtgiftsområdet omfattar verksamheterna statschefen, och dessmyndigheter, regeringen, centrala myndigheter samt mediefrågor.Kristdemokraterna anser att en omstrukturering av det statliga presstödetbör göras och att en besparing därför kan göras med år2001 och 2002.Utvecklingen och anpassningen av kan ske genomorganisationsförändringar, rationaliseringar och ett mindre ekonomiskttillskott. Anslaget till minskas därför med 300 miljonerkronor för samt med för respektive2002.Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med 300 miljonerkronor för , och för2002.Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningUtgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter som ,, , , m.fl.Kristdemokraterna anser att ramen kan minskas genom en generellbesparing på myndigheterna med 6 %.Ramen för utgiftsområdet bör därför vara lägre än vadregeringen föreslår och lägre år 2002.Utgiftsområde 3 och uppbördUtgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna ochTullverket. gör bedömningen att dessa områden börtilldelas större resurser än regeringens budgetförslag.Kristdemokraterna anser att den svarta marknaden har en skadlig om-fattning i . Ett flertal studier och utredningar bekräftar detta. Densvarta sektorn snedvrider konkurrensen mellan företag och förändraraffärsmoralen på ett negativt sätt. I syfte att hålla tillbaka den svartasektornmåste skattekontrollen effektiviseras ytterligare. Därför vill vi anslå 200miljoner kronor mer än regeringen för ökad skattekontroll. Det handlardels om att öka beskattningens effektivitet, dvs. förhållandet mellandebiterad skatt och rätt skatt, dels uppbördseffektiviteten, dvs. förhållandetmellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. erfarenheter visaratt satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka.EU:s regelverk inom tullens område är i huvudsak genomfört. Ett ökatsamarbete mellan medlemsländerna för att minska smuggling och annanekonomisk brottslighet kräver ökade resurser.Kristdemokraterna anser att anslaget till ska ökas med 80miljoner kronor , utöver vad regeringen föreslagit, för att förstärkakontroll och spaning av illegal införsel av bl.a. narkotika, vapen, alkohol,tobak och övriga skattepliktiga varor.Ramen för utgiftsområdet bör därför sammantaget utökas med 280miljoner kronor åren 2000 till 2002.Utgiftsområde 4 RättsväsendetUtgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet,rättshjälpen, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , Rättsmedicinalverket ochGentekniknämnden.Kristdemokraterna har motsatt sig de nedskärningar som tidigare skettinom utgiftsområdet. Regeringen föreslår nu ett tillskott för med 150miljoner kronor. Detta är dock inte tillräckligt.Polisväsendet befinner sig fortfarande i en svår situation. För att denuniformerade personalen ska kunna finnas ute på fältet måste administrativpersonal anställas för att avlasta polisen samt rekrytering och utbildningfortsätta i en jämn takt.Den , vars uppgift är att bekämpa terrorism, börtillförsäkras nödvändiga resurser.Åklagarväsendet bör stärkas. Det bör finnas särskilda ungdomsrotlar somskyndsamt utreder brott där ungdomar är inblandade samt arbetar före-byggande.Domstolsväsendet bör tilldelas ytterligare medel.