ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Kr297 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr297av , ()Industridesign i BergslagenLjusnarsberg och kommuner har i samverkan med , det regionala näringslivet och regionala myndigheter inlett enmålmedveten satsning på industridesign i Bergslagen. Bakgrunden är dedramatiska förändringar av det lokala näringslivet som pågått och pågår iBergslagen. Bergslagen har en gedigen industritradition med stortkunnande inte minst i verkstadsindustrin.Strukturomvandlingen har medfört att många tidigare industrier slagits utoch att antalet anställda i traditionella basindustrier som minskatdramatiskt. Kommunerna söker nu - i samverkan med näringslivet - nyavägar för att skapa varaktiga sysselsättningstillfällen i Bergslagen. En är attöka de lokala företagens kompetens att marknadsföra och utforma sinaprodukter så att de kan möta en ny tids behov.Industridesign spelar en allt större roll i den internationella konkurrensen.De designcheckar som Svensk Industridesign arbetar med har i flera fallbidragit till att mindre företag kunnat ta betydande nya marknadsandelar. Detdesignprojekt som utvecklas i Bergslagen kännetecknas av både breddoch djup och har redan lett till att flera företag utvecklat sina produkter.Inom ramen för projektet finns flera olika delar. Det första är nära sam-verkan med näringslivet och Svensk Industridesign i syfte att öka enskildaföretagares kunskap om och möjlighet att använda sig av goda svenskadesigners. Det andra är ett museum/konferensanläggning i industri-område, , som haft en uppskattad utställning av fram-stående svensk industridesign under 1900-talet.Det tredje är utbildning inom designområdet. I bedrivs nukvalificerad utbildning för industridesigners i samverkan med kommunensfolkhögskola. En särskild lokal har iordningställts, där flera uppmärk-sammade designutställningar visats. Kommunen har också byggt upp ett närasamarbete med Fiskars i , som är ett intressant exempel på hur enkommun med stora omställningsproblem använt industridesignen somhävstång för industriell utveckling.Sammantaget har Bergslagens satsning på industridesign och marknads-föring stora möjligheter att bli en injektion i näringslivet i en del av landet,som har industriell kompetens, men stora behov av förnyelse.Regeringen tillsatte för sedan en särskild utredare med uppgift attlägga fram ett program för svensk design. Många av utredarens uppgifterligger väl i linje med tidigare motioner från vår länsbänk om att lyfta framindustridesignens betydelse.Vi menar dock att det också är angeläget att de regionala aspekterna påindustridesignen måste tillmätas stor betydelse i utredningsarbetet. Särskiltbör de unika förutsättningarna för designsatsningen i Bergslagen leda tillkonkreta förslag, som bidrar till att verksamheten kan utvecklas långsiktigt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en nationell satsning på industridesign i Bergsla-gen.Stockholm den 4 oktober 1999Inger ()()
mot · GN02Kr298 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr298av , (-s)och bildkonstnärsfondKulturutskottet uttalade i betänkandet 1998/99:KrU9 att det inte ärtillfredsställande att styrelserna för och Sverigesbildkonstnärsfond utses efter nominering endast från ett visst antalkonstnärsorganisationer. Utskottet konstaterade:Det finns även andra organisationer som representerar konstnärer ochkonstnärsgrupper. Utskottet anser att nomineringarna bör komma från envidare krets av organisationer för att de två styrelserna skall kunna tillförasen så bred kunskap och kompetens som möjligt.Det tillkännagivande som beslutade om innebar att regeringenuppmanades att se över frågan om hur konstnärernas förslagsrätt skakunna vidgas när det gäller styrelserepresentationen i Konstnärsnämndenoch och efter översynen för riksdagenredovisa hur regeringen avser att öka kretsen av nominerandeorganisationer.Kulturutskottet har alltså ställt sig bakom ett förslag om att regeringen skase över frågan om hur den krets av organisationer som nominerar till och kan vidgas. Det är ettbeslut som sedan konfirmerat genom ett tillkännagivande tillregeringen. Vi konstaterar att regeringen inte har fäst något avseende vidtillkännagivandet. Enligt vår uppfattning kvarstår dock de skäl för för-ändringar som kulturutskottet och har ställt sig bakom. Det tidigaretillkännagivandet som har beslutat om bör därför följas upp medett nytt med samma innebörd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och bildkonstnärs-fond.Stockholm den 5 oktober 1999Åke ()()(v)
mot · GN02Kr301 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr301av , ()Bevarande av hamnarEftersom vårt land har en mycket lång kuststräcka har vi också mångahamnar. En stor del av dessa är inte aktiva som t.ex. fiskehamnar mentrots detta utgör de ändå ett stort kulturellt värde i små fiskesamhällen.Det moderna men också det storskaliga yrkesfisket som bedrivs harmedfört att det är de större hamnarna som används. Risken är att alla hamnarsom inte är aktiva förfaller om inte underhåll sker. Det kan t.o.m. vara så illaatt hamnarna utplånas och samhällets kulturella livsnerv raderas. De småfiskesamhällenas historiska bakgrund har ett stort värde. Här har många avvåra förfäder haft sin sysselsättning och försörjning.Det finns flera kommuner som har många hamnar inom sin kommungränsoch underhållsarbetet av dessa utgör därför en stor utgift i den kommunalabudgeten. Det är därför naturligt att underhållsarbeten kommer långt ner påprioriteringslistan vid behandling av kommunernas ansträngda budget.Som exempel kan nämnas som har sju hamnar ochfem av dessa är inte aktiva. Hamnarna omfattar pirarmar medvågskydd, kajdäck, kaj- och parapetmurar samt strandsko-ningar med berörda terminalytor.Tidigare har staten haft det ekonomiska ansvaret för hamnarna men dettahar överlåtits på kommunerna. Det kan inte vara rimligt att en delkustkommuner skall ensamma bära underhållskostnaderna för hamnarnaenbart för att bevara det kulturella värde som dessa utgör.Av den anledningen bör regeringen ta initiativ och utreda de icke aktivahamnarnas kulturella betydelse och upprätta en bevarandeplan samt föreslåen finansiering av underhållsarbetet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning och finansiering av icke aktiva fiske-hamnar.Stockholm den 5 oktober 1999Kaj ()()
mot · GN02Kr302 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr302av , ()slottVadstena slotts försvarsvallar har återuppbyggts och invigts.Vallarna är utförda i en i möjligaste mån detaljtrogen rekonstruktion av deursprungliga som de tedde sig och efter en ombyggnadav skyttevärnen på krönen 1676. I rekonstruktionen ingår också de s.k.Fyrkanterna, två tornbyggnader i vardera inre hörnet på borggården.Syftet med återuppbyggnaden har dels varit att ge nya säkralokaler, dels att befria den kulturhistoriskt mycket värdefulla slottsbyggnadenfrån brandbelastning och göra de mest representativa delarna av slottettillgängliga för allmänheten.Den övre våningen domineras av , tillgänglig . Intill liggerStora och lilla rikssalarna med tillhörande rumssviter. Här finns ursprungliginredning och spår av ursprungliga väggmålningar bevarade. I sitt yttrande1996-03-08 över byggnadsprogrammet konstaterade det genom det fortsatta vallbygget skapas förutsättningar för en utflytt-ning av kvarvarande magasin i och angränsande rum samtlilla Galleriet, som därmed kan bli tillgängliga för allmänheten. betonade vidare att en förutsättning som ligger till grundför statsmakternas beslut om projektet är att slottsbyggnaden frigörs frånåterstående arkivmagasin samt att någon framtida ytterligare expansion förLandsarkivet inne i slottsbyggnaden inte kunde komma ifråga.För , liksom flertalet av andra kulturbyggnader i landet,finns ett intäktskrav. Det betyder att måste hyra ut en del avde unika lokalerna som flyttar ifrån.Så var det inte tänkt ur kulturmiljösynpunkt, vilket framgår av yttrande samt av ett PM där detframhålls att uppenbarligen genom ett förbiseende har emellertid avtaletmellan och arkivet kommit att innebära att arkivetlämnar enbart men behåller de angränsande rummen, där manavser att inrymma bokmagasin. Detta strider mot de av godkända programhandlingarna och den kulturhistoriska målsätt-ningen om en fullständig friläggning av rikssalsvåningen och ger dessutomen fortsatt oacceptabel brandbelastning.För att kunna uppfylla de krav som ställde1996-03-08 krävs att förs över till den grupp av kulturhisto-riskt värdefulla byggnader som betraktas som riksarv. Givetvis måste syftetmed vallutbyggnaden fullföljas. Tillgängligheten gäller vårt gemensammakulturarv och har inte bara stor betydelse ur byggnadshistorisk synpunkt utanockså ur kulturturistisk synpunkt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör betraktas som riksarv.Stockholm den 1 oktober 1999Sonia ()()
mot · GN02Kr303 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr303av , ()Borghamnsskolan som statligt byggnadsminneVid intill har kalksten brutits ochanvänts bl.a. vid de talrika kyrkobyggena i trakten under medeltiden.Andra betydande byggnadsverk där sten från använts ärVadstena kloster och slott. inköptes Borghamnskalkstensbrott av för Kanalbyggets räkning. Tillvarje sluss levererades kalksten som fraktades medpråmar. 58 slussar byggdes. Även i är byggtav Borghamnskalksten.Från kanalbyggets början bröts stenen dels av soldater, dels av civil arbets-kraft. blev det svårare att värva arbetskraft, varför en fång-koloni inrättades, en s.k. kronoarbetsstation om 100 man. Ett flertal bygg-nader uppfördes för detta ändamål, till större delen bevarade. Kronoarbets-kåren bildades och ersattes av Disciplinkompaniet, somupplöstes 1897. Byggnaderna stod utan användning dåBorghamns lanthushållsskola startade sin verksamhet. I sen tid har Vadstenakommun drivit en gymnasieskola på området, den har dock numera flyttatsin till . Såväl hamnanläggningen som byggnaderna lider av eftersattunderhåll.Riksantikvarieämbetet uttalade som sin uppfattning attstenbrotten och hamnanläggningen i utan tvivel hade ettbetydande samhälls- och kulturhistoriskt värde och var sedda i sammanhangmed tillkomsten av och av nationelltintresse. Enligt uppfattning var det lämpligt attBorghamnsskolan med hamnanläggning och inom området befintliga resterav de äldsta brotten överfördes från till Statensfastighetsverk.Regeringen uppdrog till att under-söka förutsättningarna för ett övertagande av Borghamnsskolan i . överlämnade sin utredning till Kulturdeparte-mentet . har den förändringen skett att SveaskogAB har blivit ägare till ett större markområde vid vari Borghamns-skolan ingår. För att på bästa sätt förvalta de kulturhistoriska värden somBorghamnsskolan med hamnanläggning och befintliga rester från de äldstabrotten utgör bör den förvaltas av staten som statligt byggnadsminne.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Borghamnsskolan med hamnanläggning börförvaltas av staten som statligt byggnadsminne.Stockholm den 1 oktober 1999Sonia ()()
mot · GN02Kr304 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr304av Bjälkebring, ()utmarkDen öländska utmarken som var kunglig jaktmark är hotad.Dels därför att ingen på allvar tar ansvar för att bevara dessakulturhistoriskt värdefulla markområden. Dels för att den hotas av attövergå i privat ägo.Utmarken på är helt klart av riksintresse. Här finns ovärderligakalkbrott, kalkugnar och vattentäkter, som bör bevaras till eftervärlden. I dagär utmarken undermåligt skött. Inga skyltar finn uppsatta som berättar desshistoria. Kalkugnar får förfalla utan att någonting görs och inga skyltar omregler finns uppsatta för att skydda de kulturhistoriskt värdefulla områdena.Riksantikvarieämbetet har inventerat och kommit med en handlingsplanom hur man kan bevara fäbodvallarna. En liknande handlingsplan borde dekunna göra när de gäller den öländska utmarken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till hur utmarker påÖland kan räddas för eftervärlden.Stockholm den 5 oktober 1999Charlotta L Bjälkebring (v)
mot · GN02Kr305 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr305av , ()beslutade vid budgetbehandlingen av budget attfullfölja det beslut som togs vid ett riksdagsbeslut om attStatens museers (SSHM) ledning ska lokaliseras tillKarlskrona.Följande står att läsa i budgetpropositionen för 2000.Riksdagen har uttryckt att det är viktigt att öka dengeografiska spridningen av museala ansvarsfunktioner och regeringenavser att fortsätta uppmärksamma möjligheter till decentralisering.Denna skrivning stämmer väl överens med det beslut som togunder budgetbehandlingen . I budgetpropositionen anförtsatt regeringen efter en samlad bedömning av utredningsarbetet, somutförts efter beslut, anser att förutsättningarna för enlokalisering av SSHM:s ledning till har förändrats sedan tidenför tillkännagivande.Regeringen anser att en flyttning av ledningsfunktionen inte bör genom-föras.Riksdagens tidigare beslut om en flyttning av ledningsfunktionen förStatens museer bör ligga fast.Riksdagen bör inte godta den bedömning av utredningsarbetet som rege-ringen hänvisar till.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokaliseringen av ledningen för till Karlskrona.Stockholm den 5 oktober 1999Birgitta ()()
mot · GN02Kr306 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr306av , ()museetIntresset för designfrågor har efter en viss stagnation ökat starkt undersenare år. Insikten om betydelsen av design och form finns nu inte bara ikultur-, konst- och hantverksvärlden utan även hos alla typer av företag.Västra region har en klar profil inom form och design, både närdet gäller hantverk och industri med en rad replipunkter runt om i regionen.Några viktiga exempel: i , i ,med sina slöjdtraditioner och sin utbildning, HDK högskolan förDesign och Konsthantverk i och i är enda museum för design och konsthantverk.Det skapades 1916 i förhoppningen att man genom goda förebilder skullekunna höja den konstnärliga nivån på industrins produkter. Tillsammans medgrannen HDK arbetar museet för att skapa ett inomdesignområdet. Dessa båda institutioner har det gemensamma uppdraget attundervisa och utbilda för behovstillfredsställelse och sinnlig njutning.Sedan 1997 har ett så kallat nationellt nätverksuppdrag.Som det enda specialmuseet inom designområdet har ett viktigtansvar att på olika sätt befordra ämnesområdet. Man gör det genomspecialseminarier, unika utställningar, programverksamhet, producera cd-romprogram och böcker samt genom att bygga upp en svenskdesignerdatabas. med sitt nätverksansvar har ett särskiltansvar som en av de ledande arenorna inom designområdet.Nätverksansvaret kräver ett intensifierat samarbete i olika former såväl medsystermuseer i och som med andra viktiga aktörer inomlandet som Föreningen , Stiftelsen Svensk Industridesign ochNationalmuseum. För att kunna axla det ansvaret krävs resurser. Det ärpositivt att regeringen nu efter treårsperioden ökar anslaget till förår 2000. Däremot finns inget sagt om fortsättningen, ingenförlängningsgaranti. Det skapar ovisshet och försvårar personalrekrytering.Vi anser att , som det enda , ska få ett utökatoch förlängt nationellt åtagande och fortsätta utvecklingen som inletts.Det talas ofta om ett designmuseum i . Det får då inte bli så attstaten satsar pengar i ett sådant projekt utan att man satsar på det kapital somnu är nedlagt och låter fortsätta och förstärka positionsom när det gäller design och konsthantverk. bordeansvaret för verksamheten ske i statens regi. Likaväl som ett statligtArkitekturmuseum i bör ha ett statligt form- ochdesignmuseum, museet.Vi föreslår därför att regeringen senast i nästa budgetpropositionåterkommer till med förslag till att förstärka ienlighet med det vi beskrivit i motionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förstärka och utöka verksamheten vidSveriges designcenter museet.Stockholm den 5 oktober 1999Marianne ()()()
mot · GN02Kr307 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr307av , (-s)Nordiska AkvarellmuseetNordiska är en gemensam satsning av den ideella organi-sationen Nordiska akvarellsällskapet och Tjörns kommun med positivaeffekter för kuturlivet i hela och för näringsliv och turism i region.En stiftelse har bildats för att uppföra och driva ett museum och ettcentrum för forskning och utveckling av vattenfärgstekniker vidGråskärsberget i på . Byggnaden ska förutom utställnings-lokaler med rätt klimat för att kunna visa akvarellkonst permanent ocksåinnehålla lokaler för kurser, utbildning och forskning, en samlingslokal somblir utrustad för teater, film och andra kulturella program, café/restaurangmed kök, utrymmen för försäljning, gästateljéer, kontor, arkiv, lager, teknikm.m.Museet som blir det första i sitt slag i och i kommer att habetydelse för både kulturpolitik, näringspolitik och sysselsättning.Akvarellmuseet kommer att ge fler arbetstillfällen till regionen samtidigtsom det utvecklar och blir en ny mötesplats för kulturlivet.Byggandet av på pågår för fullt. Projektetär unikt och kommer att få kulturell och nordisk/internationell betydelse.Nordiska blir en ny typ av nordisk institution. Projektet har ett lokalt, ett regionalt och ett statligt stöd. Ett årligt driftsstöd pånordisknivå skulle ge möjligheter att precisera vad museet skall åstadkomma förNorden. bör verka för ett nordiskt driftsstöd för projektet.Regeringen bör inom ministerrådet verka för en nordisk finansiering, vilketsäkerställer en nordisk profil på Akvarellmuseet.En fördelning av anslagen på de fyra nivåerna skulle ge en bra fördelnings-profil. Bygget kommer att kräva ytterligare vilka kommeratt sökas hos Boverket.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående fördelningen av driftsstödet till NordiskaAkvarellmuseet samt om behovet av ytterligare investeringsstöd tillbygget.Stockholm den 1 oktober 1999Marianne ()()
mot · GN02Kr308 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr308av , ()VandalorumVandalorumMitt inne i de småländska skogarna smids planer för en kulturellframtidsmöjlighet. I tar Vandalorum form, en ny slagskulturinstitution, ett flerfunktionsmuseum. Vandalorum planeras bli enny nordisk, kanske europeisk, mötesplats för konst och design. Störstamöjliga flexibilitet är honnörsord för utformande av de lokaler som ritatsav den världsberömde italienske akritekten är upphovsmakare till Vandalorumidén. SmålandsKonstarkiv har drivits av småländska konstnärer, organiserade iSmålands konstnärsförbund. Konstarkiv är stiftelse därkonstnärsförbundet är delägare tillsammans med och Kronobergsläns landsting samt kommun. Även projektet drivs nui stiftelseform, startat av Konstarkiv. Idén om Vandalorum ärsedan förankrad på nationellt och internationellt plan.I Vandalorum mixas en betydande konstsamling från med 1 000 originalmålningar, en Parissamling med 200 originalmål-ningar, en konstindustiell utställning och en industriell designutbildning för20 studenter. Att kombinera traditionell konst med industridesign föder nyamöjligheter och nya samarbetsformer. Att knyta en konstnärligt inriktadhögre utbildning till ett museum betyder med all sannolikhet en hög utveck-lingspotential.Placeringen av Vandalorum sker i en region som sjuder av småföretag-samhet. Den väldokumenterade Gnosjöandan är inte bara historia utanlevande verklighet. I regionen finns också enkonstnärlig tradition inom framförallt glas- och möbeldesign. Vandalorumska fungera i nära samarbete med omgivande näringsliv och utbildnings-anordnare.En internationell utställningsverksamhet parad med en kreativ utbildnings-form i samarbete med det omgivande samhället är ett intressant koncept.Vandalorum ger utvecklingsmöjligheter, inte bara till en region utan ocksåtill en nation.Stiftelsen beräknar att starta projketet medinvigning . Stiftelsen bör av regeringen erhålla besked huruvidaetableringsstöd finns.HemställanHemställanMed hänvisning till anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiskt stöd för etablering av konst- ochdesignmuseet den 5 oktober 1999Maria ()
mot · GN02Kr309 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr309av Bjälkebring, ()KvinnomuseumKulturbudgeten har stärkts en aning, nationalscenernas status höjts ochvissa medel har fördelats ut i landet. Det låter bra när kulturpolitikenbeskrivs i betänkanden och propositioner, men pengamässigt räcker detinte till en kulturpolitik i praktiken och för hela landet, åtminstone intetill en kultur för alla oavsett bakgrund. Kultur är demokrati - människorsmöjlighet till egna uttrycksformer och yttrandefrihet på egna villkor.Detta garanterar vi inte genom att satsa på gamla idéer och strukturer, detbehövs ett nytänkande.Ett område som flitigt debatterats i och som inte finns med ikultursatsningen är ett nationellt kvinnohistoriskt museum. Även kvinnors livoch historia måste lyftas fram i dokumentation. Det behövs ett nationelltkvinnomuseum med centralt ansvar där kvinnors insatser visas för samtidenoch bevaras för framtiden. Vi måste ifrågasätta männens ensamrätt påhistoriebeskrivningen.Alla är vi överens om att museerna skall spegla förändringar i naturens ochmänniskans liv och verksamhet över årtusenden och att museerna är en delav samhällets kollektiva minne. Därför borde det vara helt självklart att ettkvinnopolitiskt museum med ett nationellt ansvar skulle finnas med iregeringens budgetförslag.Museer är platsen där historien skall tolkas och gestaltas. Det har desenaste åren blivit alltmer uppenbart att det varit en historia seddmedmansögon. Olika vetenskapliga discipliner och forskningen har i ökadutsträckning uppmärksammat skillnader i mäns och kvinnors situation. Inomden historiska forskningen har kvinnors historia kallats den "glömda" eller"osynliga" historien. Den håller nu på att få tydligare konturer ochforskningen kring könsrelationer och kvinnors liv i historien och nutiden ärett växande forskningsfält.Ett kvinnohistoriskt museum ger kvinnor de förebilder de behöver för sinidentitet, för att bli bekräftad och kunna känna sig hemma i sin faktiskaomgivning. Det är särskilt viktigt nu när kvinnor tar sig in på männenstraditionella områden där det av gammal vana förväntas av dem att de agerarenligt manligt mönster.Det finns ett ökat behov hos kvinnor och män att förstå sig själva, att sökasina rötter i sociala och kulturella miljöer. Det finns därför ett behov av ettmuseum som tar på sig uppgiften att insamla och systematisktbehandla och bearbeta föremål och information om kvinnors situation.Utrymmet på de redan etablerade museerna och den nuvarandemuseistrukturen gör det befogat att upprätta ett separat museum för attgestalta kvinnors historia.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör återkomma med förslag ominrättande av ett kvinnomuseum med nationellt ansvar.Stockholm den 4 oktober 1999Charlotta L Bjälkebring (v)