ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02MJ905 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ905av , ()SmåviltjaktSedan reglerna för småviltjakt ändrats, har jakten kommit att blitillgänglig för stora flertalet av våra aktiva jägare. Enkelheten kringjakträtten och det förhållandevis låga priset för jaktkorten har gjort attsvenska jägare frekvent nyttjar våra fjäll och fjällnära marker i storutsträckning. På samma sätt finner våra grannar i väster, norrmännen, desvenska markerna och reglerna attraktiva.Det som förenar alla jägare är vetskapen om betydelsen av att hålla vårfaunas mångfald intakt eller att den utvecklas. En grundinställning är attingen art skall brandskattas så att avskjutningen blir större än vad artenklararav. Varje produktionsområde, lokal, måste upprätthålla en balans mellanavskjutning och reproduktion. Det ansvaret och känslan för varje arthar och känner jägarna i allmänhet.Situationen är att den absoluta merparten av de jägare som jagar ripaden första jaktveckan inte är svenskar utan norrmän. Är då detta någotproblem ? Ja, på det sättet att våra norska vänner med sin egen jaktstart enmånad senare än den svenska premiären, , kan koncentrera sigpå de svenska markerna så att man totalt dominerar jaktutrymmet. Med sinnärhet till de svenska markerna och med det regelsystem som bjuds innebärden första jaktveckan i t.ex. att av jägarna ärnorrmän. Effekten av detta blir att markerna i närområdet till vägsystemenkan sägas "dammsugas" på ripor med den koncentration till första månadensom blir följden.En harmonisering av jakttiderna mellan och skulle innebäraen skonsammare jakt med mindre trängsel på respektive lokal. Ett alternativtill detta kunde vara att införa kvotering av utländska jägare och/eller arbetamed flexibla avgifter för jaktkorten under den första perioden.Den finns grundad anledning att se över det rådande systemet, så att vi fåren skonsammare avskjutning och en jämnare fördelning mellan utländskaoch svenska jägare. Det kan inte vara rimligt att svenska jägare missgynnaspå de egna markerna i förhållande till norska jägare p.g.a. nationsregler sominte likriktats.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av gällande regler försmåviltjakt.Stockholm den 23 september 1999Anders ()()
mot · GN02MJ907 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ907av , ()Utökad skyddsjakt på sälar i ÖstersjönMiljögifterna gjorde att sälstammen i minskade kraftigt underflera årtionden. 1986 uppskattade den svenskagråsälspopulationen till 800-1.100 och antalet knubbsälar till någrahundra.För tio år sedan började sälstammen öka kraftigt. Uppgifterna om dettotala antalet sälar i varierar, men det är oomstritt attökning-en fortsätter. Särskilt om orsaken är minskade miljögifter är utvecklingenglädjande, men yrkesfiskarna har genom sina organisationer flera gångerpåtalat de skador som sälarna förorsakar. Åtskilliga uppgifter gör gällande attsälarna utvecklat ett nytt beteende och föredrar att dyka ned till yrkes-fiskarnas fångstredskap framför att själva fånga fisken. Följden blir förstördaredskap. De prov som gjorts för att få fram sälsäkra fångstredskap har miss-lyckats. Från yrkesfiskarnas sida har man därför upprepade gånger vädjat ombland annat en översyn av gällande jaktregler.Det finns mot denna bakgrund anledning att överväga i första hand utökadskyddsjakt av säl i Östersjön.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av utökad skyddsjakt på säl i Östersjön.Stockholm den 28 september 1999Nils ()()
mot · GN02MJ910 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ910av , ()Sälstammens utbredningMed stor samstämmighet i uppgifter från fiskare längs den svenska ochfinska kusten längs samt och har vinu en mycket stor sälstam. Det är i huvudsak vikaresäl och knubbsäl,men även gråsäl finns.Om vi för svensk del skall ha kvar någon fiskenäring längs berörda kustermåste frågan om förvaltning/begränsning av sälstammen lösas.En lösning som enligt berörda parter bör vara gemensam mellan ochFinland.Enligt beräkning från uppgår fångstförlusterna för fiskarnatill . Till detta kommer nyanskaffning ochlagning av fiskeredskap för prel. . Den statligaersättningen som betalades ut uppgick till 8,5 miljoner kronor.Yrkesfiskarna har lidit stora förluster och många har ocksåupphört med sin näringsfångst på grund av dålig lönsamhet. Den statligaersättningen kan, även om den är för låg , rimligen inte fortsätta att öka itakt med sälstammens reproduktion dvs . I närasamverkan med pågående viltforskning vid SLU bör det vara möjligt att utandröjsmål införa jakt på säl.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa jakt på säl.Stockholm den 29 september 1999Åke ()()
mot · GN02MJ911 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ911av , ()Grytjakt på grävlingGrävlingen är ett fredligt nattlevande djur. Den lever i en livslångrelation med sin partner. Den är allätare - i likhet med människan - mendess huvudsakliga föda utgörs av daggmaskar. Den är inget rovdjur ochkonkurrerar inte med människan eller andra djur om värdefulla byten.Tidigare användes grävlingens skinn och päls men det sker knappastlängre. Grävlingens kött är inte heller något som används sommänniskoföda. Det ekonomiska utbytet av att jaga grävling är alltsåmycket litet.Att jaga ett djur i dess gryt eller genom att fånga det i fällor är barbariskt.Dessutom löper hundarna som används i grytjakt stor risk att skadas,eftersom en hotad grävling naturligt nog försvarar sig och sitt hem.En fullvuxen grävling har inga naturliga fiender utom människan. Degrävlingar som inte dör av jakt omkommer i trafiken eller dör på grund avför liten tillgång på föda. Grävlingen reproducerar sig relativt långsamt.Honan är innan hon får ungar och hon föder i genomsnitt 2-3 ungarom året. Därför kan det vara motiverat att skydda grävlingen mot jakt helaåret.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att grytjakt på grävling förbjuds.Stockholm den 1 oktober 1999Maggi ()()()()()()()()()()()()
mot · GN02MJ913 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ913av , ()Skyddsjakt på säl1 SälstammenGråsälstammen kan uppskattas till ungefär 10.000 djur och har enhög tillväxt på . Detta är säkert en försiktig uppskattning.Antalet knubbsäl kan beräknas till cirka 15.000 djur, vilket är fler än vadsom noterats har alltflera yrkesfiskare tvingats ge upp sin yrkesverk-samhet. Det största och mest akuta problemet för yrkesfiskarna harkommit som en direkt följd av fridlysningen av sälarna. Regering ochberörda myndigheter har visat en total likgiltighet inför de rop på hjälpsom yrkesfiskarna framfört. Beståndet av gråsäl har ökatrekordartat i och . Genom sin storanumerär har sälarnas beteende förändrats gentemot människor. De liggernu i stora flockar ute vid fiskeplatserna och väntar på att fiskeredskapenskall sättas ut och när fiskarna åker hem vittjas näten på i stort sett allfisk. Och som lök på laxen sliter sälarna sönder fiskeredskapen. Den ene fiskaren efter den andre går ikonkurs eller ger upp fisket. Den viltskadeersättning som utgår äralldeles för låg och kommer oftast . Det finns exempel på attersättning beviljats efter det att konkursen redan är ett faktum.2 Jakt på sälDen tillbakagång som tidigare drabbat sälarna framför allt i harendast i mycket liten omfattning sin grund i jakten. Att sälarna minskadei antal kan med största säkerhet hänföras till dålig vattenkvalitet iÖstersjön. Den sälstam som vuxit till sig tål enligt vår mening enbegränsad jakt. bedriver till exempel viss jakt på säl.Allmän jakt på säl bör därför återinföras. Jakten skallbedrivas så att en livskraftig sälstam finns kvar. För att inom vissa områdenkunna freda säl från jakt bör befintliga sälskyddsområden kvarstå. Då ettinförande av allmän jakt bör utvärderas föreslår vi att denallmäna jakten skall vara på prov och därefter utvärderas medhänsyn till:- om sälstammen har förändrats i oönskad omfattning,- om sälskadorna för yrkesfisket har förändrats.- 10F- P3 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jakt på säl.Stockholm den 30 september 1999Patrik ()()()()
mot · GN02MJ915 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ915av , ()Jakt med hagelInledningAnvändningen av blyhagel har diskuterats mycket av miljöskäl. finnsett beslut om framtida förbud. Den här motionen vill dock belysaproblemet ur en annan synvinkel; djurskyddssynpunkt och lidande fördjuren.Vad jagas med hagel?Det har tidigare ansetts att djur som träffas av en hagelsvärm dör av enchock. Den vanföreställningen har dock tidskriften avlivat.Där slås fast att djuret dör bara om något vitalt organ träffas. Risken äralltså större för skadskjutning med hagel än med kula.Idag jagas småvilt och fågel med hagelgevär. Undersökningar i Danmarkvisar att en stor del av gässen som skjuts har varit påskjutna tidigare och harhagel i kroppen. Att många av dessa fåglar har utsatts för lidande är heltklart.Ska rådjur jagas med hagel?Jag har diskuterat detta med hageljakt med många jägare och då främstjakt på rådjur med sådana gevär. Alla jag talat med menar att det går likabra att skjuta rådjur med kula. Flera säger att det ju går bra att användakulvapen vid smyg- och vakjakten (pyrschjakten) på , så visst gårdet att använda kulvapen annars också skjuts ca 300 000 rådjur. Det är mycket svårt att få fram siffror påskadskjutning. Inga riktiga uppgifter finns. Enligt uppgift skadeskjutsuppskattningsvis i jakten.Gör ett försökRisken för att ett djur skadas vid jakten är större vid jakt med hagel änmed kula. Avståndet då skottet går har diskuterats mycket och mångaskjuter vid för långa avstånd. Då ökar naturligtvis risken förskadskjutning. Risken minskar vid jakt med kulvapen även om ca 1 000älgar skadskjuts varje år.Jakten måste ske så skonsamt som möjligt. Döden ska kommaögonblickligen och djuret får inte lida. Därför är det viktigt att användasäkraste sättet vid skyttet. Enligt dem jag talat med är jakt med kula säkrareän jakt med hagel, framför allt på lite större djur som rådjur. En övergång tillkulvapen vid rådjursjakt vore därför att föredra. Några framför dock att jaktmed kulvapen kan vara farligare i närheten av bebyggelse där rådjursjakt kanförekomma.Gör ett försök under några jaktsäsonger! Ett sådant försök skulle ge godinformation och visa om det fungerar bra. En utvärdering kan geunderlag för fortsättningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jakt på rådjur med hagelvapen.Stockholm den 3 oktober 1999Gudrun ()
mot · GN02MJ916 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ916av , ()Jakt med levande lockbeteDet händer inte så sällan att jägare/markägare vill ha sina bytesdjur i fredför rovfåglar. Om det t ex blir för många duvhökar minskar antaletfasaner och rapphöns till förfång för jakten. Jakträttsinnehavaren har i såfall att söka tillstånd att jaga den rovfågel han vill reducera antalet av.Tillvägagångssättet att fånga t.ex. duvhök är att man har en nätbur med ett innergolv från marken. I detta utrymmeplaceras en levande duva. Taket på buren är utformat som en fallucka somslår igen om rovfågeln när den dyker ner i buren för att ta duvan.Första gången jag hörde talas om denna fångstmetod trodde jag inte det varsant och än mindre lagligt tillåtet. Om buren är utformad så att lockbetet blirfrisläppt som rovfågeln fångas vore förfarandet accepta-belt. Men att i timmar och kanske dagar stressas av varandras närvaro anserjag vara helt oacceptabelt för båda fåglarna.Jag är inte vegan och jag är inte medlem i mot plåg-samma djurförsök, men jag anser att denna form av jakt med levandelockbete är djurplågeri. Den är inte etiskt försvarbar och bör därför förbjudas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fångst och jakt med levande lockbete i burskall förbjudas.Stockholm den 4 oktober 1999Harald ()
mot · GN02MJ917 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ917av , ()Begränsad jakt på sälSälstammen i Skagerrack, och har vuxit sig stark desenaste åren. Det är i och för sig positivt och pekar på att miljöproblemeninte längre är så allvarliga. Det pågående jaktförbudet har även detpåverkat sälstammens storlek.Ett nytt beteendemönster hos sälarna kan skönjas som en följd av detrådande jaktförbudet. , till skillnad från tidigare, känner sälarna ingethot från människan. I stället kan fiskaren möta sälar som ligger på rygg runtredskapen och väntar på att kunna vittja fångsten.Från fiskarnas synpunkt innebär naturligtvis det stora flertalet sälar enkraftig störning av fisket. Fiskeredskapen skadas så svårt att möjligheternaatt försörja sig på yrkesfiske försvåras avsevärt.För en långsiktigt hållbar balans i systemet och för att ändra sälarnasorädda beteende bör en begränsad jakt införas. Kunskapen om antalet sälaroch sälstammarnas tillväxt kan relativt väl dokumenteras och därmed liggasom grund för en reglerad avskjutning.Länsstyrelsen i respektive län skulle lämpligen kunna få i uppdrag attbedöma hur många sälar som kan avskjutas för att bibehålla en bra repro-duktion, vem som skall få jakttillstånd samt utöva tillsyn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reglerad jakt på säl.Stockholm den 4 oktober 1999Elizabeth ()()
mot · GN02MJ918 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ918av , (-c)VargstammenMyndigheternas mål att få en livskraftig rovdjursstam i harmedfört att vi har den starkaste vargstammen på över 100 år.Ökningen har setts som positiv och har fått allmänhetens acceptans, sålänge vargen befinner sig på en annan ort än där allmänheten är.I takt med att vargen kommit närmare människorna har debatten omvargens framtid ökat. Ett delbetänkande av kom . Utredningen föreslår där att det under vissa förut-sättningar ska bli tillåtet att skjuta en varg som angriper. Undertecknadeanser också att bör ändra i jaktförordningen så att beslutom skyddsjakt flyttas från till länsstyrelserna.Ett klarläggande angående nödvärnsrätten bör också göras, där det framgårrätt till nödvärn vid angrepp. Dagens lagstiftning kräver att angreppet ska hapåbörjats innan rätt att ingripa föreligger.Det måste även bli möjligt att utlysa licensjakt på varg. Den passivitet somhittills utmärkt hanteringen av vargfrågan stärker inte tilltron till myndig-heterna.Det är viktigt att få rovdjursstammarna accepterade hos den lokala befolk-ningen. Det arbetet kan underlättas genom att utlysa licensjakt.Det är också viktigt att djurägare erhåller ekonomisk ersättning för djursom det är uppenbart att varg har skadad eller dödat. Den enskilde ska intebehöva drabbas av höga försäkringspremier pga att det finns rovdjur därhundar och tamboskap vistas. Ersättning bör utbetalas sedan en värdering avdjuret har gjorts.Möjligheterna till såväl skyddsjakt som licensjakt är förvaltnings-instrument som måste finnas tillgängliga för att nå balans mellan lokalbe-folkningsintressen och rovdjursbevararnas intressen. Detta vill vi geregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av skyddsjakt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att rätten till nödvärn utvidgas mot varg,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av licensjakt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att ersätta djurägaren för skador somvarg orsakar på tamboskap och husdjur.Stockholm den 4 oktober 1999Viviann ()()
mot · GN02MJ921 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ921av Kaaling, ()Reglerad skyddsjakt på gråsälDet råder uppenbarligen stor oenighet bland olika intressen om hur stortbestånd av sälar det finns runt Sveriges kuster. Men att antalet sälar tordevara betydligt större framgår inte minst av den ökandeomfattning av skador som sälarna åstadkommer på fångst- ochfiskeredskap längs våra kuster. Avsaknaden av naturliga fiender har gjortatt sälarna finns nära land och i princip fritt tillåts härja i fiskeredskapen.Detta medför stora förluster i form av förstörda redskap och förloradfångst.Effekterna och kostnaderna för de skador gråsälen åstadkommer bland nätoch andra fiskeredskap får alltmer till följd att både yrkes- och fritidsfiskareinte längre ser det som meningsfullt att bedriva ett kustnära fiske. Föryrkesverksamma fiskare innebär skadorna och förstörd fångst uteblivnainkomster och dryga reparationskostnader som inte tillnärmelsevis täcks avstatens sälskadeersättning. Till fritidsfiskarna utgår ingen statlig ersättningmen de biinkomster som fisket utgör för många, går förlorade. En negativeffekt av att det kustnära fisket avtar eller upphör är att den dagligatillsynenav våra kuster som yrkes- och fritidsfiskare står för också riskerar att avta iomfattning.En reglerad skyddsjakt på säl bidrar sannolikt till att sälarna skräms till atthålla sig borta från redskapen vilket kan medföra att inte fler djur avlivas änsom nu dör genom drunkning i fiskeredskap.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att införa skyddsjakt på gråsäl längsvåra kuster.Stockholm den 2 oktober 1999Björn Kaaling (s)()()
mot · GN02N201 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N201av Strömbom, ()Statlig konkurrensStatliga företag har en monopolställning inom flera områden.Det gäller bl a , och ApoteketAB. Genom ensamrätten till försäljning av vissa varor lockaskunder till försäljningsstället där de erbjuds en rad varorsom av tradition kunnat köpas i privata butiker. Bolagen harsåledes en klar marknadsföringsfördel jämfört med andraföretag på marknaden.De statliga företagens sidoverksamhet ökar snabbt i omfattning. Om-fattningen av de statliga detaljhandelsföretagens försäljning i konkurrensredovisas inte tydligt men uppskattas till . På post-kontoret kommer fler och fler ställ för CD-skivor, kort, böcker och papper.På säljs icke-medicinska artiklar som tvål, tandkräm och tandborstaroch på SJ erbjuds presentchoklad. Då kostnaderna för lokaler och personaluppbärs av den ordinarie statliga verksamheten innebär det också ekonomiskten snedvriden konkurrens.Marknadens spelregler måste vara tydliga och gälla lika för alla. Statligmonopolverksamhet får inte utnyttjas till konkurrenssnedvridande verksam-het.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om osund statlig konkurrens.Stockholm den 21 september 1999Inger Strömbom (kd)
mot · GN02N204 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N204av , ()ElmätaravgifterAvregleringen av elhandeln har haft - och har fortfarande -mycket positiva effekter för elkonsumenterna. Konkurrenseni elbranschen har inneburit väsentligt lägre kilowattpris.I samband med avregleringen bildade staten ett nätbolag vars verksamhetnumera ligger under . Syftet med nätbolaget var attkostnaden för distribution av el skulle vara likvärdig oavsett vilket bolag somlevererade råkraften. Överföringen av elkraft över nätet skulle således intekunna begränsa konkurrensen.Erfarenheterna visar nu att nätavgifterna som debiteras konsumenterna ivissa distributionsområden är väsentligt högre än i andra. Mycket talar för attenergiföretagens nätavgifter i genomsnitt är relativt höga jämfört medkostnaderna för verksamheten. I en avgiftsstudie för som gjorts avSveriges , , m.fl.bostadsorganisationer redovisas elkostnaderna för en typfastighet med 15lägenheter. I rapporten framgår att de högsta nätavgifterna i landet är tregånger högre än de lägsta. Mellan två närliggande Norrbottenskommuner ärskillnaden för nätkostnaden . Konsumenternas fördel av lägrekilowattpris på grund av ökad konkurrens elimineras av att vissa bolag höjernätkostnaderna orimligt mycket.Det finns därför anledning att skärpa tillsynen över elnätverksamheten. Enskärpt tillsyn av nätavgifterna måste syfta till att skydda konsumenterna frånatt drabbas av oskäliga priser och att uppmuntra till rationaliseringar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärpt tillsyn av nätavgifterna.Stockholm den 21 september 1999Olle ()
mot · GN02N205 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N205av , ()Stimulera företagandeDet är av största vikt för framtida möjligheter attminska arbetslösheten och att det skapas ett positivt ochstimulerande klimat för företag i allmänhet ochnyföretagande i synnerhet. De flesta bedömare är eniga omatt absolut erforderlig minskning av arbetslöshetenhuvudsakligen endast kan ske genom expansion inom detprivata företagandet.Tyvärr upplever många företagare att företagsklimatet i många fall inte ärpositivt. Denna beklagliga, men dessvärre oftast korrekta uppfattning, spridstill dem som skulle vilja vara intresserade av att starta företag.Många företagare upplever att de i sin vardag i alltför stor omfattningtvingas syssla med sådant som inte berör produktion och försäljning. Det ären väl känd åsikt bland företagare att t.ex. omfattande och tidskrävandestatistik måste levereras till olika myndigheter. Dessutom upplevs mångaregler kring företagandet som onödiga och alltför byråkratiska och uppfattasinte sällan som att företagare i allmänhet åtnjuter en låg trovärdighet frånsamhällets sida.Det är också av stor betydelse att företagandet ekonomiskt ges bättreförutsättningar. Det går inte att kräva att en företagare skall utvidgaverksamheten om densamme inte anser sig erhålla ekonomiska förbättringar.Varför skall företagare jobba mera, om de inte får ekonomisk vinst för sittmerarbete? Det går inte längre att leva i den naiva och verklighetsfrämmandeförhoppningen att företagare skall göra extrainsatser utan ekonomiskersättning! Vilka löntagare skulle acceptera mer arbete, men ingen ökad lön?Det verkar tyvärr finnas en generell attityd om att företagare alltid tjänarbra. Inget kan vara mer fel! Den timlön som många företagare tar ut liggeroftast på en lägre nivå än vad som gäller för många löntagare. Det ansvar ochde risker som företagande ofta innebär, måste på ett bättre sätt än som sker belönas ekonomiskt.Om en företagare skapar nya jobb och för detta erhåller ekonomiskförbättring, bör det ses som positivt för alla. Dessvärre saknas alltför oftadenattityden. I stället ifrågasätts ofta ekonomiskt framgångsrika företagare. Intesällan händer att sådana anses närmast suspekta. En företagare som utökatsitt företag och tjänar pengar på det betraktas ibland som lite "skum". Desom däremot vinner stora pengar på den mångfald av lotterier som bedrivsunder statligt ansvar betraktas inte sällan i media och den allmänna debattensom "hjältar". Dessa attityder måste förändras. Sker inte detta så är riskenöverhängande att de som tänkt utvidga eller starta företag förlorar sinentusiasm. Regeringen måste därför underlätta för företagen och skapa ettpositivt klimat.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av respekt och stimulans avseendeföretag och nyföretagande.Stockholm den 24 september 1999Sten ()