mot · GN02Fi211 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi211av , ()Ekonomisk politik för tillväxt, välfärd och miljöEkonomin i ochvärldenDet går bra för . Arbetslösheten minskar,sysselsättningen stiger och tillväxten är god. Centerpartietvar med och tog ett betydande ansvar för att skapaförutsättningarna för de goda tider som råder. Det är vistolta över. Om vi inte kommit till rätta med de ekonomiskaobalanserna hade förutsättningarna för en trygghushållsekonomi varit betydligt sämre. Det är den ökadetryggheten som visar sig i att många har en starkframtidstro och därför efterfrågar varor och tjänster i ökadutsträckning.Det är dock inte alla människor som är med i köpfesten. Regeringen väljeratt grunda sina bedömningar om hur det går för på ett genomsnittligtriksperspektiv. Tyvärr säger inte ett sådant perspektiv hela sanningen om hurdet går för ; det som består av omväxlande stora och småstäder sammanbundna av landsbygd. Regeringens perspektiv säger inget omatt går i otakt; att ekonomin både växer och står och stampar. Attefterfrågan på arbetskraft är både stark och ytterligt svag eller hur svårt detärför de dryga 80 000 personer som varit inskrivna på arbetsförmedlingarna imer än . Dessa människor, var femte arbetslös, har fastnat i enrundgång mellan korta jobb, a-kasseperioder och olika åtgärder. De flesta äräldre, med låg utbildning och de är flest i regioner där högkonjunkturenfortfarande är en okänd företeelse.Den geografiska spridningen av de långtidsarbetslösa i landet speglar destarka regionala obalanserna i tillväxten. Där efterfrågan på arbetskraft ärhög, är andelen långtidsarbetslösa låg, och tvärtom - när efterfrågan påarbetskraft är låg är andelen långtidsarbetslösa hög. I , där av arbetskraften är antingen arbetslös eller i arbetsmarknadspoli-tiska åtgärder, har drygt 4 000 personer varit inskrivna på arbetsförmedlingeni eller längre. Det motsvarar nästan var fjärde arbetslös. I Stockholmslän är antingen arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, och är långtidsarbetslösa. Siffrorna visar på destora skillnader i ekonomisk växtkraft som just nu präglar Sverige.Internationell ekonomiUtsikterna för den internationella ekonomin har ljusnat iflera avseenden . Effekterna av Asienkrisen serut att klinga av snabbare än väntat och i finns positivasignaler som tyder på att den värsta konjunktursvackan harpasserats. I EMU-området har tillväxten avtagit markantunder senare delen av 1998 och . Dedominerande länderna , och hållerpå att ta sig upp ur en djup svacka. Det är emellertid intefråga om någon särskilt påtaglig konjunkturuppgång.Konjunkturen i har varit klart starkare än inomEMU-området.Tillväxten i den amerikanska ekonomin avtog något iår. Det ökar utsikterna för en så kallad mjuklandning av den amerikanskaekonomin, som är inne på sitt sjunde år av högkonjunktur. Fortfarandefinns det dock en underliggande svaghet i den amerikanska ekonominberoende på de enorma underskotten i affärerna med omvärlden. Detamerikanska bytesbalansunderskottet motsvarade av BNP. Risken för en sämre utveckling av världsekonomin ärframför allt förknippad med utvecklingen på den amerikanska börsen. Enstarkare ökning av inflationen kan leda till kraftiga räntehöjningar och ett rasi de högt värderade börskurserna. Risken för ett ras på skadock inte överdrivas. På det hela taget ser den internationella ekonomin ut attvara i en stabil uppgång.Svensk ekonomiI sin analys över den ekonomiska utvecklingen i ochinternationellt konstaterar regeringen att den internationellakonjunkturen pekar uppåt och att med "ekonomiskafundamenta i ordning" kan utnyttja uppgången fullt ut.Centerpartiet utgår ifrån att regeringen med detta syftar på desanerade statsfinanserna. analys av denekonomiska utvecklingen i skiljer sig frånregeringens. Vi anser inte att regeringen utnyttjar deninternationella uppgången fullt ut. Att verkligen utnyttja deninternationella uppgången skulle vara att göra något åt deunderliggande problem som finns i svensk ekonomi.Statsfinanserna må vara i ordning, men det finns"ekonomiska fundamenta" i som inte är i sinordning.Ekonomin i de tidigare krisdrabbade visar tydliga teckenpå återhämtning. Regeringen uppmanar i finansplanen dessa länder att inteluta sig tillbaka i uppgången utan att fortsätta den ekonomiska förnyelsen. "För att säkerställa en hållbar återhämtning är det emellertid viktigt attfortsätta reformarbetet även vid en gynnsammare ekonomisk utveckling. "Det är synd att regeringen inte själv följer de råd den ger till andra.Regeringen konstaterar att dess ekonomisk-politiska strategi sedan 1994har varit framgångsrik. De offentliga finanserna är sanerade. Som en del iarbetet med att sanera statens finanser drev på regeringen föratt införa utgiftstak i budgeten. Utgiftstaken gör det möjligt att hållakontrollöver utgifternas utveckling. konstaterar att det verkligen behövsutgiftstak, nu när regeringen samarbetar med partier som ser ökade statligautgifter och en större offentlig sektor som ett mål i sig.Strukturproblem - lönebildningDen svagaste punkten i svensk ekonomi är lönebildningen.Ett hot om att dra in kommande skattesänkningar är det endaregeringen har att komma med. Konjunkturinstitutetredovisar i sin rapport över konjunkturläget att den svenskalöneutvecklingen fortsätter att överstiga Europagenomsnittet.Under 1999 beräknas lönenivåerna i stiga med 3,7procent, medan löneökningarna inom EMU-området stannarvid . Så länge produktiviteten i inte haren markant högre ökning än i övriga är det intelångsiktigt hållbart att svenska löner stiger med en till tvåprocent mer än de europeiska. Lönebildningen i Sverigemåste bli bättre. Arbetsmarknadens parter måste inse att viinte längre lever i en inflationsekonomi. Även måttliganominella löneökningar leder till reala löneökningar,beroende på att konsumentpriserna ökar marginellt.Strukturproblem - sjukförsäkringEn mycket alarmerande situation är attsjukförsäkringskostnaderna skenar somrehabiliteringsinsatserna minskar. harutgifterna för sjukpenning ökat kraftigt medan anslagspostenför rehabilitering ökat marginellt. Orsakerna till de ökadeutgifterna för sjukpenning anses bland annat vara minskadarbetslöshet, färre förtidspensioneringar, höjdersättningsnivå. Oavsett orsaken till de ökadesjukpenningskostnaderna är det inte möjligt att stilla åse hurkostnaderna stiger. Av regeringens budgetpropositionframgår att de samordnade rehabiliteringsinsatserna är på enmycket låg nivå. av de långtidssjukskrivnagenomgår någon form av rehabilitering, vilket är en litenminskning jämfört med tidigare år.Regeringen har utsett en särskild utredare med uppdrag att se över denarbetslivsinriktade rehabiliteringen. Därtill uppger regeringen att en utred-ning ska tillsättas för att klarlägga varför sjukpenning och utgifter för sjuk-penning har förändrats över tiden. Insatserna är otillräckliga. Centerpartietföreslår påtaglig satsning på rehabilitering. Det behövs en sjukförsäkrings-kommission som gör en genomgripande analys av situationen och föreslårstrukturella åtgärder för att minska sjukfrånvaron, öka rehabiliterings-insatserna med syfte att förbättra situationen för människor som drabbats avsjukdom. Utgångspunkten bör vara att resurserna samordnas runt individenoch målsättningen ska vara att minska sjukpenningskostnaderna och förbättralivskvalitén för människor.Strukturproblem - näringslivUnder hela efterkrigstiden har tron på storföretag ochstorskalighet varit ett grundtema i den svenskautvecklingsmodellen. Arbetarrörelse, statliga verk och starkaägarfamiljer har alla stött framväxten av "svenska mästare",och gärna sett en koncentration till ett eller ett fåtalstorföretag per bransch. I finns cirka 450 000anställda i företag med mer än 500 anställda och cirka 400000 egenföretagare. var av deförvärvsarbetande egenföretagare. är avde förvärvsarbetande egenföretagare. För att nå upp tillsamma andel behöver antalet egenföretagare åtminstonefördubblas. Men även om det är angeläget att öka antaletegenföretagare, är den stora bristen i svenskt näringsliv, i enalltmer internationaliserad ekonomi, att det finns för fåmedelstora företag.Svenskt näringsliv ser ut som ett timglas, med relativt många små företagoch relativt många stora företag. Den strukturen hindrar bland annat svenskaföretag från att ta marknadsandelar på den internationella miljöteknik-marknaden. Denna marknad är beräknad till cirka 4 000 miljarderkronor och förväntas växa . Hindret ligger i attSverige har få medelstora företag och många små, ej exportmogna företag.Det finns inget eller lite samarbete/nätverksbyggande små företag emellaneller mellan privat och offentlig sektor. Ett stabilt näringsliv med eninneboende dynamik borde se ut som en kon. Antalet små företag behöveröka och antalet medelstora företag behöver öka kraftigt, liksom samarbeteoch nätverkande mellan företag och mellan privat och offentlig sektor.Under 1998 var det av hushållens inkomster som komfrån arbete i privat sektor, även om konjunkturuppgången medfört en påtag-lig förbättring. är den kommun som har högst andel marknads-försörjning, . Det är ungefär vad hela hade 1970. Då varSverige ett rikt land och välståndet var bara högre i , ochLuxemburg. har tolv länder till gått om oss. Det vore konstigt omdet inte finns samband mellan andel marknadsförsörjning och ett landsbruttonationalprodukt per capita, men också mellan andel marknadsför-sörjning och företagsstrukturen i ett land, i en region eller i en ort.Företags-strukturen i till exempel , , och präglasav hög sysselsättningsgrad, mycket hög andel småföretag, många nystartadeföretag och hög andel utomnordiska medborgare i arbete.För att förbättra företagsstrukturen i föreslår enklareregler för företagare samt sänkta arbetsgivaravgifter med en tydlig inriktningpå små och medelstora företag. Vi föreslår också en storsatsning på export avmiljöteknik och internationalisering av svenska miljödrivna företag.Ekonomisk politik förförnyelseCenterpartiet förespråkar en hållbar och stark ekonomisktillväxt kombinerad med decentralisering, miljöansvar ochsocial grundtrygghet. Företagande och kreativitet ska hagoda möjligheter att blomstra. vill riva hindrenför företagande genom sänkt skatt, enklare regler och ökadflexibilitet. Det behövs regional balans med företagande ochsysselsättning i hela landet. Socialt ansvar och gemenskapska prägla samhället och ge trygghet åt alla. Jämställdhetenoch jämlikheten bör ökas inom alla områden i samhället.Decentralisering, trygghet och miljöhänsyn är ledord iCenterpartiets politik.Centerpartiet vill vända utvecklingen genom att förändra grundläggandestrukturer i samhället. Samhällsgemenskapen måste växa underifrån, genomett ökat lokalt inflytande med aktiva medborgare som tar personligt ansvar.Vi vill skapa ett samhälle med lika möjligheter för alla människor, oberoendeav bakgrund. Vi vill att samhället ska utvecklas på en mångkulturell grund.Sverige står inför stora utmaningar. Uppgiften är att forma ett hållbartsamhälle. Det bygger på den enskilda människans ansvarstagande och kraftsamt på att bruka de naturgivna resurserna utan att förbruka dem. Bara ettsamhälle där alla människor känner sig delaktiga och respekterade oavsetthudfärg, kön, religiös tillhörighet eller sexuell identitet kan bli ett gottsamhälle. Bara ett samhälle, där människor känner trygghet och tillit till sinförmåga att utveckla sina liv, kan bli hållbart.Centerpartiets långsiktiga mål för den ekonomiska politiken är en miljö-mässigt och socialt hållbar ekonomi. Vi eftersträvar stabilitet och balans istatens finanser och att återbetalningskravet på över en konjunktur-cykel ska uppnås. Avbetalningen av statsskulden bör vara högre i hög-konjunktur för att skapa handlingsutrymme i lågkonjunktur. Skattetrycketska långsiktigt sänkas. Vad som ovan anförts om en ekonomisk politikinriktad på trygghet, decentralisering och miljö bör ges regeringen till känna.Reformer för trygghet,decentralisering och miljöJust nu - i de goda tiderna - är ett gyllene tillfälle attgenomföra de stora strukturreformer som behövs för att klaraav eller dämpa kommande sämre tider. Uppgörelsen omöverföring av pengar från försvaret till vård och omsorg ärett första av flera nödvändiga strukturgrepp. Centerpartietgår nu vidare och föreslår reformer för förnyelse avskattesystemet, arbetsmarknadspolitiken, lönebildningen,socialförsäkringarna och den offentliga förvaltningen. Viföreslår också satsningar på digital infrastruktur ochmiljöexport, vilka tillsammans med de andra reformerna göratt tillväxten kan bli uthållig, sysselsättningen hög och deoffentliga utgifterna under kontroll också när nästalågkonjunktur kommer.EMUDen upprättades EU:s valutaunion. Den tredjeetappen av den ekonomiska och monetära unionen, EMU,realiserades. Växelkurserna låstes mellan de elvadeltagarländerna. Penning- och valutapolitiken blev gemen-sam och euron blev en egen officiell valuta. Ansvaret fördeltagarländernas penningpolitik överfördes till deteuropeiska centralbankssystemet.Det finns för- och nackdelar med en ekonomisk och monetär union.Fördelarna med ett EMU-medlemskap är att växlingskostnaderna försvinneroch att osäkerheten om valutakurser minskar, vilket kan leda till att handelnmellan EMU-länderna ökar något. Prisjämförelser underlättas också.Betänkligheterna mot är huvudsakligen av ekonomisk ochdemokratisk karaktär. De ekonomiska betänkligheterna grundar sig på att EUinte är ett så kallat optimalt valutaområde. Därmed drabbas olikartat sätt av händelser i omvärlden. Arbetskraftens rörlighet mellanEU:s medlemsländer är begränsad, löne- och prisflexibiliteten är otillräckligoch näringslivsstrukturen skiftar betydligt mellan medlemsländerna. Detfinns inom valutaunionen därför inbyggda risker för en långsiktig asym-metrisk utveckling eller för mer dramatiska asymmetriska chocker. Deneuropeiska , , kan helt enkelt inte bedriva en penning-politik som passar de olika medlemsländernas skilda behov. Detta riskerar attskapa spänningar inom valutaunionen, mellan länder och mellan regioner.För att hantera problemen kommer det sannolikt att krävas omfattande regio-nalpolitiska stödinsatser. Östutvidgningen skulle sannolikt åstadkomma enasymmetrisk chock inom euro-området. Insikten om detta riskerar att be-gränsa uppslutningen bakom östutvidgningen och försena dess realiserande.För är österut mycket viktig. Ett utvidgatEU kan bilda stomme i ett alleuropeiskt samarbete. Det är viktigt att EUagerar för att ökad ekonomisk stabilitet och fortsatt demokratisk utvecklingsäkerställs i östländerna. konstaterar att genomförandet avvalutaunionen kommer att ske innan nya länder upptas som medlemmar avUnionen. Det är av central betydelse att agerar så att valutaunionensgenomförande inte tillåts bromsa tempot i en redan långsam utvidgnings-process.Centerpartiet avvisar ett svenskt medlemskap i valutaunion. Nack-delarna med ett svenskt inträde överväger de fördelar som kan finnas medvalutaunionen. Att står utanför valutaunionen minskar inte behovetav att regeringen driver en offensiv politik i EU på andra politikområden.Med sunda statsfinanser, fortsatt rörlig växelkurs och ett inflationsmål, ensjälvständig centralbank, fortsatt reformering av arbetsmarknaden ochgynnsamt företagsklimat, skapar vi goda förutsättningar för tillväxt ochhållbar utveckling i . Det är endast på denna grund som kanbedriva en trovärdig ekonomisk politik utanför EMU. avvisaren halvfast växelkursregim för . Att öppna dörren till EMU, genomen anslutning till skall inte ske.Riksdagen har fattat beslut som innebär att står utanför EMU.Centerpartiet har aktivt medverkat till detta beslut. kommernoga att följa utvecklingen av valutaunionen. långsiktiga relationertill EMU får värderas utifrån vunna erfarenheter. har erfarenhetenvisat att det varit bra för att stå utanför EMU. Kronan har stärktsbetydligt gentemot euron, som fallit från 9,50 till . Vad somovan anförts om relation till den ekonomiska monetära unionen börges regeringen till känna.En skattepolitik för hållbartillväxtCenterpartiet har en långsiktig målsättning att sänkaskattetrycket. Sänkningen ska ske i takt med vad ekonominmedger. Vi prioriterar sänkt inkomstskatt för låg- ochmedelinkomsttagare samt sänkt skatt på företagande ochboende. skatteprofil innebär ökad tillväxt,bättre miljö och socialt ansvar. förslag påskatteförändringar presenteras utförligt i skattemotionen.Sänkt inkomstskattSkattesystemet ska gynna arbete och kunskap och stärka bl.a.människors ställning på arbetsmarknaden. Som en del i detbör inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagaresänkas. förespråkar en varaktig lösning försänkta inkomstskatter genom höjt grundavdrag förmänniskor med små eller medelstora inkomster. Höjningenbör konstrueras så att den trappas upp till en viss nivå ochdärefter trappas ner så att just låg- och medelinkomsttagarefår störst del av den sänkta inkomstskatten. Centerpartietavser att sänka inkomstskatten med 10,5 miljarder för år2000. Kommuner och landsting kompenseras förminskningen av den beskattningsbara inkomsten i enlighetmed finansieringsprincipen.I budgeten har regeringen gjort upp med Vänstern och omtekniken för att sänka inkomstskatter. Den valda tekniken med en skatte-reduktion motsvarande av den allmänna pensionsavgiften innebäratt skattesänkningen får en dålig fördelningspolitisk profil. Regeringensredovisning i finansplanen visar tydligt att det är människor med högainkomster som får den största skattesänkningen, räknat i kronor. Teknikeninnebär också att studenter och pensionärer inte får del av skattesänkningen.Centerpartiets linje med att sänka inkomstskatten genom höjt grundavdraginnebär att alla, även studenter och pensionärer, får sänkt skatt.Sänkta arbetsgivaravgifterFöretagsklimatet i behöver bli bättre. Skatter ochavgifter på arbete måste sänkas för att ge människor chansenatt utveckla sina idéer i företag, vilket skapar fler jobb. Detbör ske genom att en skatteväxling genomförs, med sänktaskatter på arbetskraft och höjda skatter på miljöskadligaverksamheter. Det ger förutsättningar för ökad sysselsättninggenerellt sett, vilket i synnerhet är gynnsamt förtjänstesektorn med en hög andel arbetskraftskostnader.Arbetsgivaravgifterna har genom enträgna arbete reduceratsmed upp till en årlig lönesumma om . Föregenföretagare är lönesummegränsen . Vi förordar enfortsättning av sänkta arbetsgivaravgifter enligt samma modell. Centerpartietanser att arbetsgivaravgifterna stegvis bör sänkas. föreslår vi attlönesummegränsen höjs till och för egenföretagare till300 . ökas procentreduktionen i två steg.Procentenhetsreduktionen föreslås omfatta även egenföretagarnas egenavgif-ter. På detta sätt främjas de mindre företagen, där anställningspotentialen ärhögst, i förhållande till de större.MiljöskatterCenterpartiet arbetar för att långsiktigt öka miljörelateringeni skattesystemet. Verksamheter som påverkar miljön ska intevältra över miljö- och hälsorelaterade kostnader påsamhället. Principen om att förorenaren betalar ska gälla.Med en skattepolitik som stöd för miljö- och energipolitikenkan genomgå en strukturomvandling som leder tillett modernt land med avancerad teknik som svarar upp motmiljöns krav. I vår skattemotion (Sk324) presenterar viförslag på höjning av miljöskatter med netto 1 560 miljonerkronor. Dessa ökade intäkter växlar vi mot sänkta arbets-givaravgifter om totalt . Vi genomförsåledes en äkta skatteväxling med raka rör mellan höjdamiljöskatter och sänkta arbetsgivaravgifter.Tabell 1: SkatterTabell 1: (förslag )Vad som ovan anförts om skatteförändringar för ökadtillväxt, bättre miljö och socialt ansvar bör ges regeringen tillkänna.Reformering av den statligaförvaltningenRegeringen föreslår i budgeten ökade anslag till ett flertal avde statliga verken och myndigheterna. Om ökningarna baramotsvarade en kompensation för löneökningar och inflationskulle det inte vara så mycket att orda om. Så är dock intefallet. Anslagsökningarna handlar i de flesta fall om realtökade anslag, vilket i realiteten innebär en svällande statligförvaltning. Reala anslagsökningar behöver dock inteinnebära att staten får ut mer nyttigheter för pengarna.Rapporterna "Kontrollen inom välfärdssystemen ochskattesystemen" från och "Vem ser efterarbetslöshetskassorna?" från Statskontoret ger en indikationom att regeringen och dess myndigheter är dåliga på attkontrollera och följa upp att anslagna medel verkligenanvänds på avsett sätt. föreslår att ett mora-torium för reala anslagsökningar till statliga verk ochmyndigheter införs . Moratoriet skulle ge rådrumför att se över kontrollfunktionerna inom statlig förvaltningmen också för att göra en ordentlig översyn över hela denstatliga förvaltningen. har i en särskild motionkrävt en stärkt revision, där merparten avRiksrevisionsverkets resurser och uppgifter flyttas över stärkt revision under för att därigenom skapautökad demokratisk förankring och kontroll. Vad som ovananförts om införande av ett moratorium för realt ökadeanslag till statliga verk och myndigheter bör ges regeringentill känna. Vad som ovan anförts om behov av att stärkastatens kontrollfunktioner bör ges regeringen till känna.Centerpartiet anser att det behövs en översyn över den statliga förvalt-ningen. Översynen bör utgå från och analysera vilket behov det finns avstatliga verksamheter i ett modernt kunskapsorienterat samhälle. Först efterbehovsanalysen ska den framtidsinriktade behovsstrukturen jämföras medden statliga förvaltningens befintliga struktur. Resultatet bör sedan leda radikal förnyelse av den statliga förvaltningen. Verksamheter som intesvarar upp mot de framtida behoven måste förnyas eller avvecklas. Vidareska verksamheter lokaliseras så att de både kan fungera effektivt och svaramot nationella och regionala behov. Vad som ovan anförts om behov avöversyn av organisationen inom statlig förvaltning bör ges regeringen tillkänna.Kommunernas ochlandstingens ekonomiRegeringen pekar i finansplanen på att tillväxten ikombination med de ökade statsbidragen till kommuner ochlandsting innebär kraftiga resurstillskott till vård, skola ochomsorg. Den kommunala sektorns skatteintäkter ökar medcirka . Dettaunderstryker det goda en hög tillväxt ger i form av ökademedel till gemensamma angelägenheter. Regeringensbudgetförslag löser dock inte de kortsiktiga problem somfinns i många kommuner och landsting. De ökadeskatteintäkterna fördelas inte lika över landet. Visserligenkompenserar skatteutjämningssystemet en del men ikombination med befolkningsminskning sjunker flerakommuners och landstings ekonomiska bas de kommandeåren.Flera landsting kommer ej att klara balanskravet . Till dessa hördels storstadslandstingen, dels några övriga. För storstadslandstingen är detframför allt bristen på strukturåtgärder och ej genomförda begränsningar iutbudet som är problemen. För andra landsting är det utgiftssidan i stort somär orsaken.Sammanlagt innebär detta en brist i landstingen på cirka 2 mil-jarder kronor. Om allt detta tas hem i personalneddragningar innebär det ca6 000 färre personer anställda.Situationen för många kommuner är också ansträngd. 210 av landets 289kommuner minskar i folkmängd. När befolkningsunderlaget minskarförsämras också förutsättningarna att upprätthålla grundläggande service tilldem som bor i berörda kommuner. Detta medför i sin tur att arbetstillfällenförsvinner och att skattekraften minskar. Det blir en ond spiral som är svåratt ta sig ur. Regeringen står handfallen och ser på när kantrar. Ingaförsök görs för att åtgärda de underliggande strukturella problemen. Iställetöppnar regeringen akutmottagning på kommuner och landsting behöver ingen akutmottagning. Debehöver grundläggande förutsättningar för utveckling. De behöver bättrevägar, de behöver en digital allemansrätt, de behöver utbildning som spridstill dem som bor kvar och de behöver kultur- och framtidssatsningar. Sistmen inte minst behöver de ett skatteutjämningssystem där större vikt ges åtbefolkningsstrukturen och kommuner som har befolkningsminskning.