mot · GN02Fi202 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi202av , ()RiksbankenÖkade inflationstendenser under 1970- och 1980-talenföranledde allt fler länder att tillförsäkra sina centralbankeren självständig ställning. Efter mönster av Federal Reserve iUSA och i har bl.a. ochStorbritannien i sen tid genomfört reformer i syfte att stärkaoberoendet för penningpolitikens utövare. Samma strävanligger bakom uppbyggnaden av () inom ramen för EMU. Detta har bidragit till attinflationen har nedbringats till en mycket låg nivå iindustriländerna, som arbetslösheten har avtagitoch sysselsättningen ökat, särskilt i avreglerade,anglosachsiska ekonomier.Efter åtskillig tvekan har slagit in på samma bana.Fr.o.m. har tillerkänts en självständighet, som motsvarar vadsom gäller i länder med framgångsrik stabiliseringspolitik. Resultatet har inteuteblivit. Trots stigande efterfrågan har prisstegringen kunnat hållas nere,och kritiken mot har gått ut på att den varit alltförliten(!). Den förda penningpolitiken har dock inte hindrat att arbetslöshetenhar minskat . På nästan varje sida i årets finansplan konstaterarregeringen nöjt att sysselsättningen har ökat med drygt 100.000personer.Mot denna bakgrund kan det synas överraskande att inte bara regeringensbåda stödpartier (v) och (mp) utan också företrädare för fackförenings-rörelsen och för den socialdemokratiska riksdagsgruppen kräver ett minskatoberoende för och ökad politisk kontroll över penningpolitiken.Skulle dessa framstötar bedömas ha någon möjlighet till framgång, kan vimed säkerhet räkna med en högre räntenivå och en svagare krona. Priset ärhögt för tvivel på ett lands beslutsamhet att effektivt bekämpa inflationen.Därför är det angeläget att gör klart att dess beslut beträffandeRiksbankens självständiga ställning ligger fast och att målet för verk-samheten även fortsättningsvis skall vara att upprätthålla ett fast penning-värde. Detta bör ge regeringen till känna.En politiskt oberoende centralbank är naturligtvis väl förenlig med - ochförutsätter - en effektiv demokratisk insyn och kontroll. Vid den senasteriksbanksreformen öppnades flera möjligheter i detta syfte. Men frånmoderat håll framfördes än längre gående krav, bl.a. beträffande lagregleringav rätten till utskottsutfrågning och publicering av direktionens protokoll.I praxis har det utvecklats en ordning, där riksbankschefen infinner sig iriksdagen för utfrågning av finansutskottet. Dessa utfrågningar hölls till enbörjan vid slutna utskottssammanträden, men undersenare år har de gjorts offentliga. I samband med riksdagsreformen uttaladeriksdagens majoritet att någon särskild reglering av de offentliga utskotts-utfrågningarna med riksbankschefen inte var erforderlig.Vid flera tillfällen har det dock i finansutskottet förelegat meningsskilj-aktigheter huruvida en utfrågning av riksbankschefen skall göras offentligeller ej. I syfte att säkerställa allmänhetens insyn finns det därför skäl att iriksbankslagen skriva in rätten att avhålla offentliga utskottsutfrågningar avriksbankschefen. Som förebild kan tas artikel 13, mom. 3, andra stycket iAmsterdamfördraget, där det föreskrivs: "ECB:s ordförande och övrigadirektionsledamöter kan på begäran av eller på egetinitiativ höras av behöriga kommittéer." Särskilt värd-fullt vore att få fastslaget att rätten att föranstalta om utskottsutfrågning ärömsesidig.I syfte att förbättra insynen i verksamhet krävde Moderatasamlingspartiet i samband med riksbanksreformen att det i lag skulle före-skrivas att direktionens protokoll skulle offentliggöras. Denna ordning gälleri flera andra länder med självständig centralbank. majoritetavvisade emellertid detta förslag med motiveringen att det borde ankommapå direktionen att bestämma i vilken form protokollen skulle görastillgängliga, något som i och för sig ansågs välkommet.Riksbanken har sedermera frivilligt valt att - med viss sedvanlig för-dröjning -offentliggöra protokollen från direktionens sammanträden. Defarhågor från sekretessynpunkt som anfördes mot att göra protokollenoffentliga har visat sig ogrundade. För att ge stadga åt förfarandet bör enligtvår mening den nu i praxis tillämpade ordningen förankras i riksbankslagen.Det bör ankomma på berört utskott att utforma erforderliga lagändringar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att det i riksbankslagen införs en föreskriftom rätt till utskottsutfrågningar i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar att det i riksbankslagen införs regler omoffentliggörande av direktionens protokoll i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 30 september 1999Gunnar ()()()()()()Per ()()()()