mot · GN02N340 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N340av , Per (m)Den framtida regionalpolitiken1 SammanfattningDen svenska regionalpolitiken har i ett historiskt perspektiv försökt lösaproblem genom att styra resurser till utsatta orter, regioner eller tillföretag i kris. Gemensamt för dessa åtgärder har varit en strävan atteliminera olika komparativa nackdelar i landets olika delar.Nackdelarna med en sådan metod blir att befintliga näringslivsstrukturerbevaras och inte förmår att möta en föränderlig omvärlds krav. Vidare har ettstödberoende etablerats och stöden har också snedvridit konkurrensen.En framtida regionalpolitik måste ha sin utgångspunkt i de förutsättningarsom olika regioner har. Enligt vår mening krävs nu en regionalpolitik somfrämjar goda utvecklingsbetingelser i hela . Med minskad politiskstyrning och detaljreglering kan det lokala engagemanget och kunnandetbättre tas tillvara. Det bästa sättet att underlätta en utveckling i dennariktning är att förstärka regionernas konkurrenskraft. Härigenom främjas enutveckling baserad på regionernas egen duglighet och inte, som , genomhjälp utifrån.För att det här skall kunna bli verklighet krävs en politik som baseras på engenuin förståelse för företagandets villkor. Målet för regionalpolitiken bördärför vara att skapa förutsättningar för olika regioners och människorsmöjligheter till utveckling. Genom att förbättra och bygga ut vägnätet, byggaut IT-infrastrukturen och förbättra villkoren för företagandet har vi lagtgrunden för tillväxt i hela Sverige.2 InledningRegionalpolitik definieras som åtgärder inom alla politikområden riktadetill geografiska områden med regionalpolitiska problem.Regionalpolitikens övergripande mål är hållbar ekonomisk tillväxt,rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för alla.Regionalpolitiken är ett brett politiskt område som innehåller såvälnäringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska som andra välfärdspolitiskafrågor. Såväl bostadspolitik, socialpolitik, kommunikationspolitik,utbildningspolitik och skatteutjämningspolitik är av regionalpolitisktintresse.Under senare år har begreppen "den stora" och "den lilla" regional-politiken myntats. Den stora regionalpolitiken definieras som alla utgifts-områden, utom utgiftsområde 19, som har betydelse för den regionala utjäm-ningen.Den lilla regionalpolitiken utgörs främst av företagsstöd och regionalautvecklingsmedel med syfte att underlätta näringslivsutveckling i regionermed svag tillväxt. Till den lilla regionalpolitiken kan också räknas struktur-fonderna.Gemensamt för dessa åtgärder har varit att försöka eliminera konkurrens-nackdelar i landets olika delar. Kortsiktigt har vissa positiva effekter kunnatutläsas av åtgärderna. De långsiktiga effekterna visar sig dock, i de försöktillutvärderingar som gjorts, vara begränsade.Hela stödsystemet är mer strukturbevarande än förändrande. Stöden verkarän mer konserverande eftersom näringslivet inom stödområdena till en störreandel hör till stagnerande branscher än vad som gäller för riket i övrigt.Den regionalpolitik vi förordar skall ses i ett större sammanhang där allavåra åtgärder inom olika politiska områden är sammanhållna och ger effekterför en tillväxt och utveckling i hela . Framför allt är det viktigt attanpassa politiken efter den nya tidens förutsättningar. I stället för en tradi-tionell lokaliserings- och planeringspolitik behövs en politik som mobiliseraroch uppmuntrar människor att ta egna initiativ och att ta ansvar för både sigsjälva och sin bygd. Varje region och varje bygd har sin styrka och sinamöjligheter som bäst kan tas till vara genom lokala initiativ.3 Nya förutsättningarSvensk ekonomi och svenskarnas vardag påverkas alltmer av händelser iandra delar av världen. Denna globalisering innebär attproduktionsvillkoren i blir alltmer konkurrensutsatta. Samtidigtpågår en successiv förskjutning mot en kunskapsbaserad ekonomi.Globaliseringen och kunskapsförskjutningen påverkar politikens villkoroch möjligheter. Globalisering minskar nationalstatens betydelse som arenaför stabiliseringspolitiska beslut, vilket innebär att regeringens handlings-frihet när det gäller att styra skatter, växelkurser eller räntorfortsättningsviskommer att begränsas. Att förstärka landets, regionens eller ortens attrak-tionskraft för företagande och investeringar blir alltmer politikens viktigastemålsättning. Politiken blir därmed också konkurrensutsatt.Från då kompetensen - människorna - sökte sig till kapitalet ärsituationen nu annorlunda. Företagen etablerar sig där dugligheten ochförutsättningarna är de bästa, vilket innebär att regioners och nationers till-växtpotential främst avgörs av den kunskap och den kompetens som finnstillgänglig. Industrisamhället övergår successivt i kunskapssamhället. Kun-skapsinnehållet i produktionen ökar som tjänstesektorn möter nyamöjligheter.Kvalificerat arbete kan nu genom ny teknik utföras i glesbygden. Studieroch kompetenshöjning kan ske på distans, vilket ger utvecklingsmöjligheterför bygder som tidigare hade begränsade framtidsmöjligheter.4 Flyttlassen har blivit flerDen hittillsvarande regionalpolitiken har uppenbarligen misslyckats.Under såväl 1997 som 1998 har befolkningen i skogslänen minskat medomkring 14 000 personer . Inom de fem Norrlandslänen är det enenda kommun som uppvisar folkökning , nämligen Umeåkommun.De senaste årens skattehöjningar har drabbat dessa delar av hårt:- Bensinskatten har höjts med per liter.- Dieselskatten har höjts med per liter.- Fordonsskatten har höjts med 50 procent.- Gränsen för avdrag har höjts från 4 000 till 7 000 kronor.- Produktionsskatten på el har höjts /kwh.Höjningen av elskatten förstärks av beslutet att avveckla kärnkraften.Framför allt Bergslagen och är starkt beroende av elenergi tillkonkurrenskraftiga priser.Den rent destruktiva effekt, med hänsyn till den regionala utvecklingen,som dessa åtgärder fått och kommer att få kan inte vara någon överraskningför regeringen. Inför vart och ett av de ovan nämnda besluten harkonsekvenserna redovisats ingående. Likväl har besluten fattats. De negativaåtgärder som här redovisats är generella till sin natur. Det blir lika dyrtvarhelst man bor att köra bilen eller dieselfordonet. Men till följd av långaavstånd, hårdare klimat och en överrepresentation av elintensiv industri blirkonsekvenserna förödande.Innan någon regionalpolitik värd namnet ens kan börja diskuteras måste devärsta försämringarna för den regionala utvecklingen undanröjas. Vi föreslårföljande skattesänkningar och förslag, som framför allt gynnar de hushåll ochföretag som har de längsta avstånden och de högsta uppvärmningskostnader-na:- Dieselskatten på arbetsfordon sänks med per liter.- Bensinskatten sänks med per liter.- Reseavdragen höjs till per mil.- Gränsen för reseavdrag sänks till 6 000 kronor.- Produktionsskatten på el sänks med 500 miljoner kronor.- Kärnkraftsavvecklingen avbryts.5 Våra utgångspunkter för starkare regionerPolitikens huvuduppgift är att skapa goda förutsättningar för tillväxt ihela landet. Därför måste en framsynt regionalpolitik ha sinutgångspunkt i en genuin förståelse för företagandets villkor och dedrivkrafter som ligger bakom entreprenörskap och företagande.Sverige behöver ett bättre företagarklimat för att kunna möta de nyautmaningarna. Framför allt måste förutsättningar skapas för att de småföretagen skall kunna växa. Sker inte detta kommer alltfler företag och idéeratt söka sig till andra regioner och till andra länder. När så sker drabbasförstde områden som är mest utsatta. Det är vad vi ser i deregioner och orter som har de sämsta konkurrensförutsättningarna, och därutflyttningen också är som störst.Vidare gäller att alla delar av måste ges förutsättningar för tillväxt.Vi ser ingen motsättning mellan dynamiska storstäder och mindre orter, ingamotstridiga intressen mellan land och stad.Ett gott företagarklimat är beroende av framåtsyftande nationell politik.Lokala förhållanden spelar emellertid också en stor roll. Hur den kommunalapolitiken sköts påverkar i hög grad villkoren för företagsetableringar ochföretagstillväxt.Ett alternativ till dagens regionalpolitik borde vara att regionen genom attsänka individers inkomstskatt i stället konkurrerar med andra regioner. Densänkta inkomstskatten skulle då göra det mer attraktivt att jobba i exempelvisde inre delarna av . Jobben skulle flytta från storstäder till dagensstödområden. Dessutom skulle rekryteringen av nyckelpersoner till företagenunderlättas. Inflyttning och därmed bredare skattebas kan mer än välkompensera för lägre skattesatser. Med sänkta kommunalskatter skulleregionerna kunna locka till sig höginkomsttagare och företagare. Men för attge kommunerna den här möjligheten måste kommunalskattelagen ändras ochförsöket begränsas.Företagandet är tillväxtens motor. En politik som underlättar för före-tagande ökar efterfrågan på arbetskraft och ger ökat välstånd. En ökning avvälståndet i vårt land kräver att en större andel av arbetskraften i framtidenfår sin utkomst från privat näringsverksamhet. Det är omöjligt att bortse frånskatternas hämmande inverkan på företagandet och därmed tillväxten när dennya regionalpolitiken diskuteras.För att åstadkomma fler och växande företag måste skatten på företagandeoch arbete sänkas:- Värnskatten måste avskaffas.- Dubbelbeskattningen måste slopas.- Fåmansbolagsreglerna måste ändras.- Förmögenhetsskatten måste slopas.- Egenavgifterna måste sänkas.- Kommunalskatten måste sänkas.- Tjänstebeskattningen måste sänkas.- Inkomster av royalty måste beskattas som kapital.- Fastighetsskatten måste slopas.- Förmånsrätten vid företagskonkurser måste ändras.- Skatten på kapital måste sänkas.- Skatt på vinstandelar måste slopas.- Personaloptioner måste beskattas som kapital.Skattesänkningar är nödvändiga men inte tillräckliga för att företagenskall bli fler och större. Även reglerna på arbetsmarknaden måsteanpassas till en ny tids krav. behöver därför en ny och merflexibel arbetsrättslagstiftning samt reformerad arbetsmarknadspolitikoch arbetslöshetsförsäkring. Krånglet måste minimeras för att företagenskall kunna utvecklas. Småföretagsdelegationens förslag kan i principgenomföras utan dröjsmål.En förbättring av företagens etablerings- och tillväxtvillkor i enlighet medvad vi här har förordat gör det selektiva företagsstödet onödigt. Bidragväxlas mot lägre skatter. Fördelarna med sådan växling är att alla företagbehandlas lika. Stöd som hotar att snedvrida konkurrensen mellan företagmåste avvecklas.6 Att bo och verka på landsbygdenDet är angeläget att boendet på landet underlättas. Regler ochbestämmelser måste utformas så att dessa inte utgör onödiga hinder förboendet. Endast starka skäl skall få hindra bebyggelse. Enligt vår meningbör glesbebyggelserätten återinföras. Den lagstadgade huvudregeln skallvara rätten att utan detaljplan bygga på landet.Lagstiftningen har särskilt försvårat bevarandet av en levande skärgård. Enökad möjlighet till bebyggelse i strandnära områden skulle kunna skapabättre förutsättningar för levande bygder.Ett ännu olöst problem för den bofasta skärgårdsbefolkningen är fastig-hetsskatten. Denna i kombination med förmögenhetsskatten leder till att denekonomiska situationen för många blivit ohållbar. Fastighetsskatten bör påsikt slopas helt och bör markvärdet endast tas upptill hälften.Under den borgerliga regeringen genomfördes flera valfrihets-reformer som underlättade skapandet av frivilliga och småskaliga lösningarinom skola och omsorg.Den socialdemokratiska regeringen har inte bara stoppat denna utvecklingutan också vridit klockan tillbaka:- Vårdnadsbidraget har avskaffats.- Avdragsrätten för barntillsynskostnader har avskaffats.- Kommunerna kan hindra nya friskolor.- Etableringsmöjligheterna för enskilda läkare och sjukgymnaster harförsämrats.Hemmets gemenskap och den lilla världen spelar ofta en stor roll på småorter. Storskaliga lösningar och centralistiska system fungerar sällan bra,allra minst på landsbygden. De nya sämre reglerna för friskolor minskarmöjligheter att rädda nedläggningshotade landsbygdsskolor genom attdriva dem som friskolor. Till dessa försämringar hör också deindragningar som skett av polis, åklagare och domstolar till följd avregeringens bristande engagemang för rättssäkerhet ochbrottsbekämpning.För att underlätta livet på landsbygden vill vi förbättra förutsättningarnaför nya friskolor, återinföra vårdnadsbidraget, återinföra avdragsrätt förbarntillsynskostnader, medge etableringsrätt för privatpraktiserande läkareoch sjukgymnaster samt skriva in rätten att välja i socialtjänslagen. I syfteattunderlätta för serviceetableringar i glesbygd bör ett enklare regelverkeftersträvas för exempelvis handel.Jordbruket är en viktig näring för det öppna landskapet och en levandelandsbygd. Vi vill förbättra villkoren för jordbruksnäringen så attarbetstillfällen och produktion av högkvalitativa svenska livsmedel kanbibehållas. Vi har i andra sammanhang föreslagit flera viktiga skatte-sänkningar för lantbruket, såsom sänkt skatt på diesel och slopad elenergi-skatt. Vi vill att jordbruksbyråkratin i minskas genom fri handel medmjölkkvoter och en enklare utformning av miljöstöden. Vidare anser vi attlivsmedelsnäringen ej skall belastas av kartavgiften och kostnaden fördjurregistret.7 Bättre vägar i hela landetSverige behöver bra vägar. Med vårt läge i norra och våra storageografiska avstånd är en väl utbyggd infrastruktur även på vägområdeten absolut förutsättning för att hela skall kunna växa ochutvecklas. Bra vägar minskar också riskerna i trafiken och är enligt vårmening den första och viktigaste förutsättningen för färre skadade ochdöda i trafiken.Det svenska vägnätet är i stort behov av upprustning, både vad det gällernybyggnation och underhåll. Särskilt det enskilda vägnätet är i stort behov avupprustning. Där så är möjligt bör alternativa finansieringsformer prövas. Vihävdar att man därmed kan öka takten i utbyggnaden av det nationellavägnätet.Den svenska drivmedelsbeskattningen är högst i och vi motsätteross den av regeringen föreslagna höjningen av dieselskatten. Det leder tillhöjda transportkostnader och försämrad miljö. För skogsbruket i inreNorrland får en sådan höjning dramatiska konsekvenser och motverkareffektivt varje regionalpolitisk insats. Åkerierna, en viktig del i landsbygdensnäringsliv, tappar i konkurrenskraft gentemot utländska åkerier vilket innebärfärre jobb i regioner med redan hög arbetslöshet.Den ekonomiska integrationen, den allt hårdare konkurrensen och därmedökade krav för industrin på just in time-leveranser, samt den ökanderörligheten understryker behovet av en ny trafikpolitik för vårt land.Mot bakgrund av infrastrukturens betydelse för den svenska samhälls-utvecklingen föreslår vi en kraftfull och långsiktig satsning på vägar.Sammanlagt bör avsättas . Avdessa används inom utgiftsområde 22Kommunikationer de kommande tre åren. Denna avsättning möjliggörsgenom pengar som frigörs genom privatiseringar.Vi anser detta nödvändigt för att säkerställa näringslivets konkurrenskraft,i synnerhet för skogsnäringen och turismen, och därmed förbättra vårabygders möjligheter att leva och utvecklas.8 Den informationstekniska infrastrukturenFör företagens utveckling är en god infrastruktur av stor betydelse. Tillinfrastrukturen hör det fysiska transportnätet, men också IT-motorvägar.Den informationstekniska infrastrukturen spelar en helt avgörande rollför etableringen av de nya snabbväxande företagen.Informationstekniken behöver nät med hög kapacitet för att kunnanyttiggöras fullt ut. Inte minst utbildning över stora avstånd krävermöjligheter till interaktivitet. Tekniskt sett finns olika möjligheter atttillgodose kapacitetsbehovet. Optisk kabel är bäst teknik i vissa områdenmedan satelliter kan vara det i andra. Utvecklingen förändrar dessutomhela tiden både de tekniska möjligheterna och de kommersiella villkoren.Normalt sett är utbyggnad av överföringskapacitet en fråga för marknadensaktörer. I de mer tätbefolkade områdena av kan detta fungera.Annorlunda är det emellertid i de mer utsatta delarna av vårt land. Särskilt deinre delarna av har dålig försörjning av överföringskapacitet.Begränsningar av överföringskapacitet för information kan därmed kommaatt utvecklas till det svåraste hindret för en allsidig regional utveckling. Vimenar att regionalpolitiska insatser bör inriktas mot att undanröja dettautvecklingshinder. Att bidra till en snabb utbyggnad av den informations-tekniska infrastrukturen är en viktig del i den regionalpolitik vi förordar. Vivill mot den bakgrunden föreslå att staten inleder ett program för regionalutbyggnad av informationsteknisk infrastruktur. Det kan antingen ske genomupphandling eller genom att staten tar hela ansvaret och privatiserar projektetnär det har genomförts.Den utbyggnad av den informationstekniska infrastrukturen som vi härföreslagit skall ses tillsammans med vårt förslag att ge alla skolor tillgångtillgoda kommunikationsmöjligheter med hjälp av informationsteknik.9 StrukturfondernaGenom medlemskapet i EU har vårt land tillgång till EU:sstrukturfonder. Det innebär ett väsentligt resurstillskott till regionalautvecklingsinsatser. Bidrag från strukturfonderna måste matchas med iprincip motsvarande resurser från stat, landsting och kommun.Det framtida strukturfondsarbetet måste på ett bättre sätt än utgåifrån de små företagens förutsättningar och villkor. En bättre samordningmellan nationens och EU:s regionalpolitik är nödvändig för att nå effektivitetoch förenkling. Vidare är näringslivets deltagande i strukturfondsarbetetviktigt för att på ett bättre sätt anpassa villkoren till företagens situation.Ettav de stora problemen i inledningsskedet har varit att hitta nationell med-finansiering. Vi vill möjliggöra för enskilda företag att delta i medfinansie-ringen. Det skulle ge projekten en bättre kommersiell inriktning samt geföretagen en garanti för större inflytande och styrning.Strukturfondsmedel bör i större utsträckning än styras över motprojekt från privata näringslivet. Det vore önskvärt att hitta en modell därutbetalningarna från strukturfonder sker kontinuerligt allteftersom projektenfortskrider.10 TillväxtavtalenTillväxtavtalen är inget huvudspår för tillväxt. Risken är stor att dessapolitikerstyrda tillväxtavtal blir negativa för tillväxten genom attpolitiken blir alltför ensidig och hämmar mångfalden. För att tillväxtenskall blomstra är det viktigt att konkurrens sker på lika villkor.Planstyrda snedvridningar där särintressen gynnas, såsom särskildaföretag, branscher eller regioner, hämmar tillväxten. Dessutom är deresurser som varje län skall förhandla om betydligt mindre än detverkliga behovet.Det positiva med tillväxtavtalen är de analyser som gjorts i samband medutarbetandet av tillväxtavtalet inom varje region och att dessa analyserarbetats fram tillsammans med det lokala näringslivet.11 Statlig helhetssynVi vill betona att statsmakterna måste ha en helhetssyn på den regionalautvecklingen. Det gäller i synnerhet inom verksamheter där staten har ettägaransvar. Sektorsvisa rationaliseringar och nedläggningar får inteinnebära ökade kostnader i andra sektorer som är gränsande till densektor som är föremål för rationalisering. En sådan brist på helhetssyninnebär försämrad service och uteblivna besparingar. Beslut omomstruktureringar bör föregås av konsekvensanalyser som präglas avhelhetssyn och tvärsektoriella avvägningar.För att ska få ett mer dynamiskt företagarklimat för fler riktigajobb krävs en helhetssyn och insatser på områden som i första hand intetillhör den traditionellt regionalpolitiska arenan. Det gäller skatter, arbets-marknad, energipolitik, regelförenkling, kunskapsutveckling och Sverigesengagemang i EU.Regionalpolitik i all ära, men det allmänna företagsklimatet betyder merför den enskilde företagaren. Detta vare sig hon eller han bor i eller iGnosjö.12 Hemställan12 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den förändrade ekonomins förutsättningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de höga skatternas skadliga inverkan på regionalutveckling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utgångspunkter för starkare regioner,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bo och verka på landsbygden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av bättre vägar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den informationstekniska infrastrukturen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om strukturfonderna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillväxtavtalen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statlig verksamhet och helhetssyn.Stockholm den 5 oktober 1999Per ()()()()()()()()()()