mot · GN02Bo232 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Bo232av , ()En liberal bostadspolitik1 InledningDen svenska bostadspolitiken står inför flera stora utmaningar.Byggandet är fortfarande rekordlågt och även om regeringen ibudgetpropositionen spår en viss ökning av nybyggandet har vi förmodligen ännu inte sett toppen påbostadsbristen i de större städerna. rivs det hela fastigheter imindre städer runt om i landet på grund av dåligt underlag och stelhyressättning. Tillämpningen av bruksvärdesprincipen för hyressättninghar lett till orättvisor som cementerar snarare än löser problemen. Dentilltagande etniska och sociala segregationen blir ett bostadspolitisktproblem i och med de särskilt utsatta bostadsområden som befinner sig inegativa sociala spiraler.Hörnstenar i bostadspolitik är valfrihet för konsumenterna,avregleringar och konkurrens som sänker bygg- och underhållskostnader, enflexiblare hyressättning med bibehållen trygghet för hyresgäster mot oskäligahyreshöjningar och statlig neutralitet mellan olika boendeformer.2 De allmännyttiga bostadsbolagenEn hörnpelare i den svenska bostadspolitiken har varitde allmännyttiga kommunala bostadsföretagen. De är, trots sin förloradeskattemässiga särställning, fortfarande kommunernas huvudsakligaredskap för att föra en bostadspolitik. Framför allt har degenom bruksvärdessystemet en styrande effekt på hyressättningen även iprivatägda fastigheter genom sin lagfästa roll som hyresledare ochreferenspunkt vid bruksvärdesprövningar. fanns det totalt355 kommunala bostadsföretag som förvaltade sammanlagt cirka 940000 lägenheter.Drygt 80 % av dessa företag drivs som aktiebolag, en organisationsformsom växt markant . Det har även sketten markant förändring i hur de kommunala bostadsföretagen agerar. Deförväntas numera mer och mer hävda sitt existensberättigande genom att varaframgångsrika i konkurrensen om hyresgästerna med andra fastighetsägare.3 Kommuner bör inte äga bolagFolkpartiet har länge pekat på de stora problem som är förknippade medatt kommuner driver affärsverksamhet. Den verklighet vi ser i dagensSverige har givit oss rätt. Många kommuner har ekonomiska bekymmer,bland annat genom att de givit sig in i vidlyftiga affärer i stället för attkoncentrera sig på sina huvuduppgifter, som skola, vård och omsorg.En uppenbar brist med kommunala bolag är avsaknaden av demokratiskinsyn. För offentlig verksamhet som drivs i förvaltningsform finns klararegler som möjliggör insyn och debatt, men bolag drivs enligt aktiebolags-lagen och kan tillämpa en omfattande sekretess.Andra invändningar mot kommunala bolag är att de snedvriderkonkurrensen genom att spela med på den marknad som dess ägare bestämtspelreglerna för samt att de hotar att dränera kommunen på skattemedel ochdärmed skapa ekonomiska problem. Eftersom varje form av företagandeinnebär ekonomiska risker innebär även kommunalt företagande risker -risker som i kommunala bolag tas med de pengar som egentligen borde varaavsedda för skola, äldreomsorg, barnomsorg, sjukvård och andra viktigakommunala kärnområden.Folkpartiet menar att delar av de kommunala bostadsbolagen ska kunnasäljas för att minska den kommunala dominansen på hyresmarknaden. Vianser dessutom att det är angeläget att föra en diskussion om den framtidastrukturen på kommunernas bostadsbolag. Det finns ett flertal alternativavägar att gå, och kommunerna måste tillåtas göra sina vägval själva, utanpekpinnar från statligt håll.Försäljning till hyresgästerna genom bildandet av bostadsrättsföreningar ären väg som ställer sig positivt till. Det är beklagligt attregeringennu försvårat för de hyresgäster som vill ombilda sina hyreslägenheter tillbostadsrätter genom att kräva att minst 2/3 av hyresgästerna står bakom såvälintresseanmälan om som förvärv av en fastighet. Detta riskerar framför alltatt påverka intresset i förorter där det initialt brukar vara färre som ärintresserade av att bilda bostadsrättsföreningar.Försäljning av enskilda fastigheter eller större bestånd till annan fastighets-ägare är ett annat alternativ för kommunerna att avyttra delar av sitt bostads-bestånd. Länder som och har iolika omfattning överfört det tidigare kommunala bostadsbeståndet i nyaformer av ägande och förvaltning. Här finns gott om exempel på nyalösningar med fristående stiftelser under mer eller mindre samhälleligreglering, liksom försäljning av lägenheter till enskilda hyresgäster.Det väsentliga är att kommunerna tillåts fatta besluten själva, och hitta delösningar som passar dem bäst. Regeringen cementerar tyvärr de nuvarandeägarförhållandena genom det sanktionssystem som innebär att en kommunsom säljer aktier eller andelar i ett kommunalt bostadsföretag i sådanomfattning att kommunen inte längre har det bestämmande inflytandet iföretaget, får statsbidragen minskade av vinsten frånförsäljningen.Folkpartiet vände sig mot systemet när det infördes . Det utgörett tydligt exempel på bristande respekt för den lokala demokratin och, vilketäven Lagrådet konstaterar i sitt yttrande från , ett allvarligtingrepp i den kommunala självstyrelsen.4 En modern social bostadspolitikKommunerna måste även ha ett ansvar för människor medbehov av socialt anpassat boende och för sociala förturer. Därmed intesagt att de måste äga och förvalta bostadsbolag i den form som de gjorthitintills. och , för att fortsätta att användadessa länder som exempel, uppvisar ett spektrum av lösningar för ettfortsatt samhällsansvar, en social bostadspolitik, även efter det attkommunerna släppt ägar- och förvaltaransvaret för bostadsbeståndet. IStorbritannien finns exempel på nybildade fristående bostadsstiftelser därkommunen, hyresgästerna och privata finansiärer har en tredjedelstyrelseposter var. I löses den sociala förtursförmedlingengenom förhandlingar mellan kommunen och de privata icke-vinstdrivande bostadsstiftelser som övertagit delar av det kommunalabeståndet.Utländska exempel bör dock inte vara mer än inspirationskällor. Detviktigaste är att en förutsättningslös diskussion förs om nya ägande- ochförvaltningsformer och hur en modern social bostadspolitik kan utformas. Ijanuari väntas första delen av den statliga utredningen avallmännyttiga bostadsföretag samt utvärdering av bruksvärdessystemet (Dir.1999:32) läggas fram för regeringen. Det är från liberalt håll önskvärt attdiskussionen som då följer öppnar för nya lösningar snarare än klamrar vid föråldrade sådana, samt att resultatet blir så få pekpinnar sommöjligt.5 Rättvisare hyrorBruksvärdessystemets yttersta syfte när det tillkom var att skapa etthållbart besittningsskydd för hyresgästerna och motverka kraftigahyreshöjningar på bostadsmarknader med brist på bostäder. Det innehöllett konstruerat marknadsinslag då det skulle ge hyresrelationer mellanolika lägenheter som speglade ett slags marknad. Hyresskillnadernaskulle utgå från en genomsnittlig hyresgästs bedömning av bruksvärdetför olika lägenheter och vara resultat av förhandlingar mellan parterna påhyresmarknaden.Bruksvärdessystemets tillämpning har dock lett till en struktur på hyrornasom i vissa fall avviker väldigt från ett tänkt resultat av en ren marknads-prissättning. Attraktiva lägenheter i centrala lägen är underprissatta medanhyresgäster i mindre attraktiva områden betalar för hög hyra än vad som kanmotiveras utifrån uppfattningar i den allmänna opinionen. Resultaten kännervi; en ständigt växande svart hyresmarknad i centrala delar ochproblem med vakanser i mindre attraktiva lägen.Folkpartiet menar att det är nödvändigt att tillåta en mer differentieradhyressättning som bätte avspeglar utbud och efterfrågan på hyresmarknaden.Lägesfaktorn måste helt enkelt ges en tyngre vikt. Förutom detta rättviseskälskapar en flexiblare hyressättning en större mångfald i utbudet, med störresannolikhet att nya hyresgäster ska hitta något som överensstämmer medderas egna önskemål.6 Att häva segregationen6.1 Lokal utveckling och demokratiBara människor förvandlar bostäder till hem. Bara människor förvandlarbostadsområden till hembygd. Vi är övertygade om att det i en radbostadsområden och stadsdelar behövs en radikal förbättring avlevnadsvillkoren. Tyvärr har alltför mycket kretsat kring själva boende-miljön, som om utsattheten satt i betongväggarna och kunde avlägsnasmed en ny fasad. Det viktigaste är att man låter den lokala utvecklingenstyras av de människor som bor i områdena. Det måste bli ett slut påstyrandet uppifrån och projekttänkandet.Det är väsentligt att människorna själva tillåts släppa loss sin skaparkraft.Lokalt näringsliv, föreningsliv, studieförbund, invandrarföreningar, kyrkor,boendegrupper och andra lokala aktörer ska ges möjlighet att förändra sinvardag och bygga upp lokala strukturer. Det kan aldrig vara ett handslagmellan kommunalråd och statsråd som skapar lokal utveckling.Vidare måste de förutsättningar storstädernas utsatta bostadsområden ochstadsdelar ges vara likvärdiga dem som ges på andra håll. Stelbent hanteringav lokala initiativ, bristande tilltro till människors kapacitet och kraft,revirgränser och bristande samverkan mellan förvaltningar, myndigheter ochandra lokala aktörer är ett alltför vanligt problem. Förändringar på dessapunkter ska inte begränsas till ett fåtal orter. Tanken att endast ett mindreantal bostadsområden ska få möjlighet att vidareutveckla sitt arbete för attåstadkomma en varaktig förbättring, och därigenom fungera som nationellaexempel, är fel. Vi behöver inte mer av nationella exempel, vi behöver lokalamöjligheter.6.2 Ökat ägande- och boendeinflytandeStörre inslag av privat ägande i boendet ger människor större inflytandeöver vardagslivet. I privat ägande av sitt boende har den enskilde enlångtgående bestämmanderätt och ansvar.Ombildning av fastigheter från hyres- till bostadsrätter är ett sätt attförsöka komma tillrätta med den segregation som uppstått i miljonprograms-områdena. Det ökar de boendes inflytande över sin bostad, skaparengagemang för området och skapar ökad stabilitet med minskadomflyttning. Dessutom leder det till en bättre blandning av olika upplåtelse-former i områden där hyresrätten ofta är den helt dominerande upplåtelse-formen. är det kommunala bostadsföretaget också dendominerande fastighetsägaren.Även inom ramen för hyresboendet kan mycket göras. Det finns mångalyckade exempel på hur man skapat möjligheter till ett långtgåendeinflytande och ansvar för sitt boende och sin närmiljö, där inflytandet ochansvaret verkligen har delats av det stora flertalet boende.6.3 All segregation inte av ondoDet är för många människor naturligt att bo nära sina anhöriga ochvänner. Detta är ett önskemål som ska bejakas och inte motverkas. Förandra är blandning i mindre invandrartäta områden attraktivare. Inget avdessa val är bättre eller sämre än det andra. Det viktiga är att denenskildes önskemål får styra. För oss kan det aldrig bli aktuellt attförsöka bryta segregationen mellan människor vare sig genom att försökatvinga folk att bo kvar i eller flytta till ett visst område.7 Missriktade lokala investeringsprogramDen mest uppmärksammade delen av regeringens program för"ombyggnation av till ekologisk uthållighet" är de 5,4 miljarderkronor som öronmärkts till stöd för lokalainvesteringsprogram. Programmet är inte, och var aldrig tänkt att enbartvara ett miljöprogram för den byggda miljön. Det finns även en tydligarbetsmarknadsaspekt inbakad i idén. Det är därför inte förvånande att dehittills uppnådda resultaten fått kritik från olika håll.Naturskyddsföreningen konstaterade , efter att de första tremiljarderna portionerats ut till av godkända projekt ute ikommunerna, att miljönytta bara uppnåtts gentemot två av punkterna påNaturvårdsverkets lista med de 14 allvarligaste miljöhoten. Dessutomkonstaterades att en stor del av projekten var tänkta att genomföras ändå,oavsett om staten anslagit resurser eller inte.Även det arbetsmarknadspolitiska resultatet känns knapphändigt. Ibudgetpropositionen framgår att regeringen beviljat 1,4 miljarderkronor i statsbidrag till 47 kommuners lokala investeringsprogram . Vidare framgår att de åtgärder som beviljats stöd under1999 väntas ge ca 3500 direkta arbetstillfällen, men endast 600 beståendearbetstillfällen.Tidigare i höstas kom även skarp kritik från ().Revisorerna anser att miljöeffekterna i många av projekten har överskattats.Vidare har kostnaderna och förväntade effekter på sysselsättningenuppskattats för grovt. Problemen kan i många fall, anser RRV, spåras tillMiljödepartementet som brustit i bedömningen av ansökningarna.Folkpartiet menar att det finns all anledning att ifrågasätta såvälmiljönyttan som sysselsättningseffekterna av regeringens program. Detbygger på ett centralistiskt uppifrånperspektiv med statligt utportioneratgodis till dem som lyckas presentera idéer som tillfredsställer Miljö-departementet. Det finns en betydande risk att bidrag och subventioner görmottagarna alltför beroende. Mycket talar för att styrmedel i form av skatteroch avgifter är effektivare sätt att nå miljöresultat, och att sänkt skatt påarbete och en reformerad arbetsrätt är effektivare för att öka sysselsättningenmer än tillfälligt. yrkar därför avslag på regeringens förslag påytterligare till de lokala investeringsprogrammenunder år 2000.8 Bostadsbidragen8.1 Växling av bostadsbidrag för minskad fattigdomsfällaBostadsbidragssystemet är vid sidan av skatter, barnomsorgstaxor ochunderhållsbidrag det som gör att många låg- och medelinkomsttagare fårkraftiga marginaleffekter och tröskeleffekter då de går från arbetslöshettill arbete, från deltid till heltid, befordras i sitt jobb eller helt enkeltfårlöneförhöjning. Utöver socialbidragstagare är det nästan enbartbarnfamiljer som drabbas av dessa effekter, eftersom det främst ärbarnfamiljer som får bostadsbidrag.Folkpartiet menar att det stora beroendet av bostadsbidrag i barn-familjernas ekonomi bör minska genom att det generella barnstödet ökas ochbostadsbidragen minskas. Kombinerat med sänkta inkomstskatter ger dettasåväl förbättrad privatekonomi som minskade marginaleffekter.Barnbidragen ska höjas med per barn. Vi föreslår därför för år2000 att den del av bostadsbidraget som i praktiken utgör ett rent inkomst-prövat barnbidrag trappas ned med per barn. Därmed sparas 500miljoner kronor, vilka vi använder för att ytterligare öka det generellabarnstödet i form av barnbidrag med per barn. upprepas detta,så att barnbidragen alltså sammanlagt höjs med per barn och månad.Genom denna förändring kommer ca 20 000 bidragsmottagare ut urfattigdomsfällan genom att de är beroende av bostadsbidraget ochde slipper därmed 20 procents marginaleffekt vid en inkomstökning.8.2 Behovet av nya regler för bostadsbidragenYtterligare angelägen reformering av bostadsbidragssystemet innefattardels slopande av de individuella inkomstgränserna, dels begränsningar aveffekterna av bidragsgrundande yta. Det är orimligt att en familj kantjäna på att flytta till en mindre, men dyrare bostad och få dennafördyring kompenserad genom höjt bidrag. Det är också orimligt att enfamilj där den ene föräldern exempelvis studerar eller är hemarbetandekan få höjt bidrag om den föräldern med liten/ingen inkomst ökar sininkomst. För en liberal är det självklart att vi alla är individer och attinkomster och ägande är individuellt ur statens synvinkel. Men bostadenär gemensam i en familj, och föräldrar har gemensamt försörjningsansvarför sina barn. Bostadsbidrag och inkomstberäkning bör därför varagemensam för dem som delar bostad och försörjningsansvar.Dessutom anser att ungdomar under 29 utan barn inte ska varaberättigade till bostadsbidrag. Detta bör ses i ett sammanhang med enreformering av studiestödet.9 FastighetsinvesteringsbolagVillkoren för fastighetsägande har stor betydelse för bostadspolitiken.Det finns en rad hinder för att öppna ägandet av fastigheter så att mångaaktörer kan komma in. Det finns ett stort kapitalbehov som detfinns ett intresse för att placera i fastigheter, men det föreligger hinder föratt sammanföra kapital med kapitalbehov. För att skapa möjligheter mångfald på fastighetsmarknaden bör fastighetsinvesteringsbolaginföras. Fastighetsaktier ger direktinvesteringens fördelar meddirektavkastning och möjlighet till värdestegring utan att medföranackdelar i form av de stora enheter som krävs för ett direktägande ochden bristande likviditet det innebär. Genom möjlighet till skapande avfastighetsinvesteringsbolag kan kapital flyttas utan att fastigheten i sigbyter ägare och förvaltare. Det är till fördel för hyresgästerna.Genom en sådan förbättrad kapitalplaceringsmöjlighet kan kapital-kostnaden minska och därmed boendekostnaden för hyresgästen bli lägre.Trygghet och långsiktighet i förvaltningen kombineras med likviditet ocheffektiv prisbildning.Införande av fastighetsinvesteringsbolag kan få särskilt stor betydelse föratt de s k allmännyttiga bolagen ska kunna säljas till annan ägare änkommunen. Detta i sig är bra såväl för kommunerna och dess skattebetalaresom för de boende i de kommunala bestånden.Beskattningen måste förändras och lagreglering ske som möjliggörfastighetsinvesteringsbolag. Frågan har utretts . Vi anserattregeringen bör återkomma till med sådant förslag.10 FastighetsskattenFastighetsskatten utgör en stor del av många människors boendekostnad.Den omfattar totalt ca . Skatten har ocksåupplevts som mer och mer orättvis, antagligen just för att de successivthöjda skattesatserna sätter fokus på de olika belopp som gäller förlikvärdiga bostäder på olika orter, eller att marknadsvärdet och därmedtaxeringsvärdet kraftigt kan förändras efter det att den enskilde gjort sittfastighetsförvärv.För att ha symmetri i bostadsbeskattning och avdragsmöjligheter mellanolika boendeformer bör egnahemsfastigheter beskattas. Däremot bör nivånpå beskattningen sänkas. Dagens beskattningsform är oacceptabel. Det finnsmånga brister i utformningen och nivån är för hög. En statlig utredningarbetar med att finna nya former för denna beskattning. vill varaen aktiv part i detta arbete. har varit drivande för att defastboende i attraktiva fritidsområden skulle få en tillfällig lättnad iavvaktanpå en generell förändring. Socialdemokraterna och hindrade imånga år en sådan, och därefter har man i utredningen inte kunna kommafram till en vettig metod. har också förordat en sänkt skattesats.Frysningen av taxeringsvärdena upphör 1/1 2001. Det skulle innebära enmycket kraftig skatteskärpning för hushållen i stora delar av landet.Folkpartiet motsätter sig detta. Det är dock inte heller rimligt att fortsättaatt"frysa" taxeringsvärdena, till slut blir det inget informationsvärde kvar idessa. I stället måste principerna för beskattning förändras.Folkpartiet anser att övervägande skäl talar för att man övergår till enschablonintäktsbeskattning, där en schablonintäkt utifrån taxeringsvärdetläggs som inkomst av kapital, och kapitalkostnaderna (främst räntor) dragesav. bör utarbeta och lägga fram ett sådantförslag, enligt tidsplanen ska detta ske . Vi anser detta mycketviktigt, för att förslag ska kunna läggas till om en helt reformeradfastighetsbeskattning inför 2001.11 BosparandeBoendekostnaderna har ökat kraftigt . Det är till stor delen konsekvens av att bostadssubventionerna dragits ned och att boendetdärmed får bära mer av sina egna kostnader.Folkpartiet anser att den pågående minskningen av bostadssubventionernaär en nödvändig utveckling. Men det innebär också att behovet av ett svensktbosparsystem har ökat. Vi vill därför föreslå att ett individuellt bostads- ochpensionssparande (IBPS) införs. Det innebär att en privat pensionsförsäkringskall kunna belånas för förvärv av egen bostad.De hushåll som vill bo i eget hus eller bostadsrätt måste ställain sig på en betydande andel egen finansiering, exempelvis topplån. I en sparform, Individuellt pensionssparande (IPS), som relativt lätt kanmodifieras till att även bli ett bosparande.Utformningen kan göras så att sparandet placeras på valfritt sätt inom ettauktoriserat institut försett med en speciell dispositionsbegränsning. Medlenskall inte kunna disponeras fritt före en viss ålder med undantag av förvärvav egen bostad och mot säkerhet i denna. Sparandet skall ske medskatteavdrag inom ramen för gällande pensionsförsäkringsregler.Systemet skall kunna kombineras med en lånerätt i institutet. Den som villspara i IBPS skall kunna erbjudas att låna motsvarande hela det sparadebeloppet eller mer till en förmånsränta som i princip motsvarar institutetsavkastning på medel placerade i bostadsobligationer. Lånet skall återbetalasinnan pensionen enligt avtal börjar falla ut.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utförsäljning av allmännyttiga bostadsbolag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en modern social bostadspolitik,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att uppmuntra omvandling från hyreslägenhetertill bostadsrätter samt vikten av en bättre blandning av olikaupplåtelseformer i områden där hyresrätten är den helt dominerande,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en mer flexibel och differentierad hyressättning itillämpningen av bruksvärdesprincipen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokal utveckling i utsatta bostadsområden,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av nya regler för bostadsbidragen,7. att beslutar ge regeringen i uppdrag att återkommamed ett förslag till införande av fastighetsinvesteringsbolag i enlighetmed vad som i motionen anförts,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör utarbeta ochlägga fram ett förslag till schablonintäktsbeskattning i fastighets-skatten,19. att hos regeringen begär förslag till ett individuelltbostads- och pensionssparande i enlighet med vad som anförts imotionen,10. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag för anvisar anslagen underutgiftsområde 18 samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeenligt uppställning.Tusental kronorTabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar )den 5 oktober 1999Yvonne ()()1Yrkandena 7 och 8 hänvisade till SkU.