mot · GN02So488 · 1999-10-05 00:00:00 — I rapporten föreslås åtgärder för att få tillstånd en mer allsidig bedömning av den funktionshidrades behov av anpassatfordon. visar man även alternativa lösningar på vissa problem iutformningen av bilstödet. Enligt uppgift bereds frågan om regelförändringarför närvarande inom . Vi välkomnar att regeringen tagit ettinitativ på detta område och ser fram emot det brådskande förändrings-förslaget.14 FärdtjänstDen nya lagen om färdtjänst har varit i kraft sedan den 1 januari 1998.Man kan redan märka vissa allvarliga tendenser och försämringar. Ettexempel är att rätten att ha med ledsagare på resorna har inskränkts i storutsträckning. En sådan restriktiv tolkning ställer till problem förexempelvis synskadade. Många synskadade men också andrafunktionshindrade är beroende av en ledsagare för att komma dit man skasedan man klivit ur taxin. Man bör i detta sammanhang se till helareskedjan och inte bara själva bilresan.Ett annat problem är att exempelvis studerande som inte skriver sig påstudieorten inte heller kan anlita färdtjänst. Det finns heller inget somförpliktigar deras hemkommuner att anordna färdtjänst för dem påstudieorten. Eftersom andra studerande kan använda kollektiva transport-medel är det rimligt att funktionshindrade studerande kan använda färdtjänstutan att behöva skriva sig på studieorten. är det angeläget att ävenkollektiva transportmedel så långt som möjligt anpassas till funktions-hindrade.15 ByggnationerEn del problem har uppstått för funktionshindrade vid nybyggnation.Byggherren är ytterst kvalitetsansvarig. Det är inte alltid somkontrollplaner upprättas. Det finns några riktlinjer förbyggherren om olika handikappåtgärder. fanns olika utarbetadechecklistor. Nya har försämrat möjligheterna förhandikappråd att fungera som remissinstans vid byggnation.Kravet på tillgänglighet finns kvar i lagstiftningen, men åligger ansvaretför kontrollen byggherren själv med krav på att uppvisa intyg från sakkunnigpå att bestämmelserna är uppfyllda. Men det finns inga regler som säger vemdenne sakkunnige ska vara. (eller motsvarande) har idagingen skyldighet att granska efterlevnaden av tillgänglighetskraven isamband med bygglovs givande. Efter att ha sett flera exempel pånybyggnationer där tillgängligheten bevisligen har kommit på undantag ärdet vår uppfattning att det bör ställas krav på tillgänglighet i samband med attbygglov ges.16 Hjälpmedel - lyft fram barnens behovLandstingen skall enligt 3 a § hälso- och sjukvårdslagen erbjudahjälpmedel för funktionshindrade. Barns och vuxnas behov avhjälpmedel för att kompensera ett funktionshinder skiljer sig åt i fleraavseenden. Som exempel kan nämnas hjälpmedel för att stimulerabarnets utveckling. Ett barn kan också behöva hjälpmedel för lek i syfteatt träna olika funktioner eller lämplig anpassning av leksaker för att detska kunna leka som andra barn. Barn utvecklas genom leken och detgäller även barn med funktionshinder.Barn har andra behov av fritidsverksamhet än vuxna. Barn går i skolan ochkan behöva hjälpmedel både där och . Hjälpmedelscentralernaspraxis är mycket olika. Oklara regler gäller ifråga om rollfördelningen ochbeslutanderätten mellan å ena sidan habiliteringsläkaren och habiliterings-organisationen och å den andra hjälpmedelscentralerna.Hjälpmedel för utveckling beviljas numera inte. Trehjuliga cyklar, somtidigare hänfördes till "förflyttningsmedel" betecknas nu som "fritidshjälp-medel" och beviljas exempelvis inte. Många barn och ungdomar tvingasdärför att använda rullstol fast de skulle kunna cykla. Elever som får etthjälpmedel i skolan, t ex en dator, får inte motsvarande för användning ihemmet, trots att behovet är lika stort där. Digitala läroböcker föranvändning i datorbaserade hjälpmedel saknas i stor utsträckning förrörelsehindrade elever men finns tillgängligt för synskadade.Hjälpmedelsutredningen (SOU 1989:39) anförde, sid 228, att "enligt våruppfattning ingår i ansvaret för hjälpmedel i det dagliga livet sådanahjälpmedel som behövs för att ett barn med funktionshinder skall utvecklasså normalt som möjligt i förhållande till sin ålder". Denna aspekt synes hatappats bort i proposition 1992/93:159 med förslag till nuvarande lydelse av3 a § hälso- och sjukvårdslagen. (Se sid 127-128 och 201 i prop.). Därförbehövs en komplettering med att hänsyn skall tas till barns och ungdomarssärskilda behov.17 Hemställan17 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör göra en analys av hurkommunernas schablonsystem har påverkat handikappade barnsmöjligheter att välja skola,22. att hos regeringen begär förslag till en nationellhandlingsplan för att öka stödet till barn med dolda funktions-nedsättningar såsom DAMP, dyslexi och näraliggande diagnoser,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om teckenspråkskunnig personal i specialskolornaför döva, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ändra reglerna för Ami-s så att väglednings-stöd även kan ges till hörselskadade som är anställda,45. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om auktorisation av teckenspråkstolkar, 36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om handikappanpassning av högskolor ochuniversitet, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en bättre samverkan mellan försäkringskassanoch handikapporganisationer,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rehabilitering för barn med hjärnskada,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en generell lag mot diskriminering av personermed funktionshinder,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om schablonisering av assistansersättningen,11. att beslutar att göra ett tillägg i 7 § LSS med lydelsen"Samma bedömning av omvårdnadsbehovet skall göras då det gälleren ansökan från ett barn som från en vuxen person.",12. att beslutar att göra ett tillägg i 9 a § första stycketLSS med lydelsen "hjälp med aktivering och motivation" bland därnämnda exempel på grundläggande behov för att säkerställa psykisktfunktionshindrades rätt till assistans,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om IT-tekniken i tjänst för personer med funktions-hinder,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att byggherre skall bevisa tillgänglighet förplanerat byggprojekt i samband med att byggnadsnämnd ger bygg-lov, 515. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sanktionssystem för domstolstrots, 116. att beslutar att till 6 f § socialtjänstlagen lägga"personligt stöd",17. att beslutar att till 8 § lagen (1992:1574) ombostadsanpassningsbidrag göra följande tillägg: "Särskilt skäl kan varaatt den funktionshindrade lagt ned rimligt arbete på att finna en förhonom och hans familj lämplig bostad och kommunen inte inom enför den funktionshindrade rimlig tid kan anvisa en bostad som denfunktionshindrade skäligen bör godta. ", 518. att beslutar göra en komplettering i 10 § förordningen(1988:890) om bilstöd så att lydelsen blir följande: "Om det finns skälfrån trafiksäkerhetssynpunkt, medicinsk synpunkt eller väsentligtändrade förhållanden, får dock bidrag lämnas tidigare.",19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om komplettering av 3 a § hälso- och sjukvårds-lagen.Stockholm den 5 oktober 1999Chatrine ()()()()()()()()()()()()()()()()1 Yrkande 15 hänvisat till KU.2 Yrkandena 1-3 och 6 hänvisade till UbU.3 Yrkande 5 hänvisat till NU.4 Yrkande 4 hänvisat till AU.5 Yrkandena 14 och 17 hänvisade till BoU.