mot · GN02Fi212 · 1999-10-05 00:00:00 — I en situation med enorma behov av katastrofhjälpoch omfattande behov av bistånd till stöd för demokratiska och ekonomiskareformprocesser är det inte svårt att se angelägna ändamål för vår u-hjälp.Biståndsminister anförde att företagna begränsningaravseende utvecklingssamarbetet inte innebar att några pengar försvann, utanatt de blev disponibla . I budgetpropositionen framkommer dock attav de som stoppades av årets biståndsutbetalningaråterges enbart . Det saknas alltså 900miljoner kronor för att regeringen skall fullfölja sina utlovade åtaganden.Samtidigt lägger den socialdemokratiska regeringen återigen en begränsningpå utgiftsområdet för det internationella utvecklingssamarbetet. Ännu engång tvingas tidigare åtaganden skjutas upp och möjligheter att agera vidhastigt uppkomna situationer försvåras eller omintetgörs. Förtroendet försvenskt utvecklingssamarbete riskerar att urholkas och biståndets inriktningoch måluppfyllelse försämras allvarligt.Det är viktigt att slå fast att regeringens nedskärningar inombiståndspolitiken inte kan motiveras med uteblivna resultat. Tvärtom.Biståndet har i hög grad bidragit till positiva resultat. Investeringar i"mänskligt kapital" har exempelvis ofta varit mycket framgångsrika.Biståndet har främjat läskunnighet, försett människor med rent vatten, lärtdem vikten av hygien och gett dem tillgång till en fungerande hälso- ochsjukvård. Stödet till diktaturernas offer i och södra harinte bara varit humanitärt motiverat utan har också förbättratförutsättningarna för den demokratisering som pågår.Ett program motföretagsflyktenEn avgörande förutsättning för att den nuvarandekonjunkturförbättringen ska kunna växlas över i en merapermanent hög tillväxt i är en stark och vitalföretagssektor med starka privata svenska ägare. Regeringentycks fortfarande leva kvar i sin gamla föreställningsvärldom företag utan företagare. Skillnaden mot tidigare är nu tycks syfta till företag utan svenska företagare. Idetta kapitel redovisar vi dels förslag tillåtgärder för ett mera dynamiskt och uthålligt företagande iSverige, dels en diskussion av problemet med utflyttningfrån av viktiga delar av näringslivet, inte minstskattesystemets utdrivande verkan.Förslag och ställningstagandenbeträffande skatter och villkor förföretagande i SverigeDe förslag som regeringen lägger fram eller aviserar ibudgetmotionen med inriktning på företagen accepterarFolkpartiet: bl.a. utvidgade reserveringsmöjligheter, slopadestoppregler, möjlighet till återköp av egna aktier m.m. Dessaåtgärder är dock för få och för sena med tanke på bl.a.utflyttningen och är av begränsad betydelse när det gäller attfå en bestående expansion i av företagssektorn.För att få fler och växande företag på svensk botten krävs rejälaskatteändringar: lägre skatter och en förändrad mix av existerande skatter.Regeringen talar t.ex. om en skatteväxling, men den del som genomförs ärfrämst skattehöjningen. Det som istället borde ha varit en viktig del av engenuin skatteväxling, skattesänkningen på arbete, ges begränsad omfattning.De skatter som är skadligast mot jobb och företagande bör angripas först.Arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn bör sänkas i syfte att stimulera enuthållig tillväxt inom denna sektor.Det borgerliga trepartiförslaget om skattelättnader i hushållssektorn börgenomföras. Det handlar om både skattelättnader i syfte att ge flera jobb ochom att göra det lättare för människor att vara ärliga. Det är mycket beklagligtatt regeringen tydligen inte är intresserad av att delta i den försöks-verksamhet med lägre moms för vissa tjänster som EU öppnat möjlighet till.Dubbelbeskattningen av aktier innebär att beskattning först sker i företagetoch därefter hos ägaren. Detta är inte rimligt. Som framgår av texten nedanförstärker det kraftigt tendensen att svenska företag säljs ut. Att avskaffabeskattningen hos mottagaren är en enklare och för statskassan mindrekostsam metod än att gå via sänkt bolagsskatt.Trots att det tycks råda stor enighet över partigränserna om att det behöverbli enklare att starta och driva företag i har alldeles för litet skettföratt förbättra villkoren för företagarna. Inte ens när det gäller i stort settkostnadsfria regelförenklingar - som förenklade blanketter, att införa ettenkelt bokförings- och deklarationspaket för egenföretagare, vettigare F-skatteregler eller solnedgångsparagraf för umbärliga företagsregler - harregeringen lyckats åstadkomma någonting konkret.I kan en blivande företagare registrera sitt företag, anmäla sig förolika skatter samt ordna eventuella tillstånd via Internet. Hela proceduren skainte behöva ta . I behöver en blivande företagarekontakta , skattemyndigheten (ofta flera olikauppbördsenheter) och . Dessutom kan tillstånd behövasfrån , kommunen eller någon annan myndighet. Rader avblanketter ska beställas och fyllas i.Vi anser att det ska införas en enkel blankett för registrering av företagetsom sänds till förslagsvis . Denna skall kunnakombineras med ansökan om F-skatt och momsregistrering etc.Vi anser att alla som vill ska kunna få ut en F-skattsedel för att kunnabedriva verksamhet i egen regi, givetvis under förutsättning att man inte harnäringsförbud, skatteskulder eller på annat sätt befinner sig ien sådan situation att F-skattsedeln skulle återkallas. För att få enF-skattsedel enligt dagens praxis bör företagaren inte tidigare ha varitanställd hos uppdragsgivaren, använda uppdragsgivarens utrustning, ha fåkunder som anlitar företagets tjänster under långa perioder, bedrivaekonomisk verksamhet av "allmän karaktär", ha en låg ekonomisk risk. Dettaär krav som verkar gjorda för att hindra en ny företagare inom tjänstesektorn.Särskilt många kvinnor drabbas av dessa regler.Låt företagaren betala in preliminär F-skatt i förhållande till faktiskintjänad inkomst för månaden som gått. Den som har F-skattsedel skaberäkna sin årsinkomst i förväg och sedan betala in beräknad F-skatt, oavsett om inkomsterna uppgår till beräknade belopp eller kommermera oregelbundet.För enmans- och fåmansföretag borde man kunna ha en förenklad blankettdär företagaren redovisar totala inkomster, löner och avgifter och enschablon för kostnader. Resten är skattepliktigt överskott.Inför en förenklad företagardeklaration på samma sätt som det finns enförenklad självdeklaration för löntagare. Skatte- och deklarationsreglerna är istor utsträckning gjorda för de större företagen. Mycket av det omfattandeuppgiftslämnandet och den detaljerade bokföringen är så kostsamt att det intestår i någon rimlig proportion till den tid och experthjälp som ensmåföretagare måste lägga ned respektive anlita. För många småföretagarekostar det åtskilliga tusenlappar att anlita hjälp för deklaration ochredovisning.Ändra reglerna för skattekontot så att redovisning och betalning ska hasänts in senast angivit datum. Företagare är skyldiga att se till att derasbetalning är inne på skattekontot ett visst datum, dvs. det är inte tillräckligtatt ha betalt in före en viss tidpunkt. Detsamma gäller skattedeklarationen,som dessutom ska postas separat. Eftersom det inte finns garantier för attpostgången fungerar, innebär det en osäkerhet för företagaren ominbetalningen och redovisningen verkligen kommit in eller ej. Och inte kommit in blir det skattetillägg även om företagaren betalat inmed marginal.Vi vill slopa skattetillägget för periodiseringsfel i momsredovisningen. Omföretagaren gör ett enkelt periodiseringsfel i sin momsredovisning drabbashan eller hon av skattetillägg. Att slopa skattetillägget skulle innebära enliten kostnad för statskassan enligt regeringens Småföretagsdelegation.Ett enkelt system är att inrätta servicecheckar, en obyråkratisk och enkelmetod för den som vill betala lön till någon annan på post eller bankeftersom det är mycket svårt att veta vilka regler som gäller om man anlitaren annan person att utföra tjänster. har redovisat hur dettaskulle kunna gå till.Sociala avgifter på vinstandelar bör slopas.Stoppa diskrimineringen av fåmansbolagen. Skattereglerna, särskilt de s k3:12-reglerna måste ändras. Utöver en rimlig arbetsinkomst bör all utdelningbeskattas som inkomst av kapital.De som vill starta eget företag eller vidareutbilda sig bör få möjlighet att taut ett pensionsår i förväg.Vi vill ha enklare avdragsregler för företagare med hemmet som arbets-plats. Informationstekniken gör det lättare, rationellare och allt vanligare attegenföretagare arbetar hemma.Den farliga utflyttningen av företagoch enskilda människor från SverigeUnder senare år har svenska företag i rask takt sålts tillutlandet, gått samman med utländska företag eller valt attflytta utomlands. En följd av denna process är en utarmningav det svenska företagsklimatet. Ett kraftigt sänkt skattetryckför ägande, för svenska hushåll och småföretagare, förefalleross vara den enda vägen ur detta dilemma. Utförsäljningenav svenska börsnoterade företag kan annars komma attfortsätta så länge som dagens svenska skatte- ochföretagspolitik gynnar utländskt ägande på bekostnad avsvenskt ägande.Är denna process något att oroa sig för? Flyttas ett huvudkontor ut urlandet medför detta förlust av en arbetsmarknad för högutbildade ekonomer,tekniker och jurister. tappar den unika kompetens som styrning ochledning av i synnerhet storföretag representerar. Framtida beslut omexpansioner startar inte längre med en bas i svensk favör. somlokaliseringsort blir ett land bland andra. försvagas incitamentethos dagens ungdom att söka sig till näringslivet för att göra karriär. Tillhuvudkontoren hör också en rad specialistfunktioner vars marknadförsvinner med huvudkontoret. Det gäller olika konsulter, skatteexperter,revisorer och jurister. Dessutom brukar nya företag växa upp i skuggan avhuvudkontoret som avknoppningar från det stora företaget. Till bilden hör atthuvudkontoren utgör en del inte bara i den kommersiella omgivningen utanäven i den kulturella miljön och i miljön för forskning och debatt. När Volvopersonvagnar styrs från och kommer Volvos ledning inte attvara lika intresserad som tidigare att stödja säg , Operan iGöteborg, i och andra lokala aktiviteter. Enföljd av en ensidig utflyttning av huvudkontor från blir således enutarmning av det svenska näringslivsklimatet. Vi märker till en början inteatt vårt land tappar tillväxtpotential och utvecklingsmöjligheter. Men medtiden blir dessa negativa effekter allt starkare - och då är det för sent.Skall vi inte acceptera globaliseringens spelregler; att i en internationa-liserad värld kommer utlandet att äga svenska företag? Jo - men spelreglernamåste som ett minimum vara desamma för svenskar som för utlänningar.Den politiska slutsatsen måste dock vara mera ambitiös än så: det svenskaföretagsklimatet måste vara så bra att det blir naturligt för både svenskaföretag, EU-företag och utomeuropeiska företag att betrakta som enattraktiv lokaliseringsort med klara fördelar framför alternativen.Det svenska skattesystemets betydelse belyses i tabellen för två typer avtillgångar: aktier i "stora" börsnoterade svenska företag och obligationer.Tabellen omfattar följande kategorier av ägare: svenska hushåll, svenskaförsäkringsbolags pensionsfonder, svenska stiftelser och andra skattegynnadesubjekt samt utländska fonder, vilka här representerar det utländska ägandet.För varje typ av ägare beräknas den totala skattebelastningen på enförmögenhet på med en avkastning som uppgår till 1 000kronor före alla skatter för aktier och obligationer. Hänsyn har tagits tillsamtliga förekommande skatter, dvs bolagsskatt, skatt på löpande avkastningoch förmögenhetsskatt. Vi är alltså intresserade av den totalaskattebelastningen. Det är den relevanta aspekten i detta sammanhang. Denbestämmer vem som kan lägga det högsta budet på ett företag. Ju lägre skatt,desto högre blir budet, allt annat lika.Utländska ägare av svenska aktier och inhemska skattegynnadeinstitutioner får den lägsta beskattningen med dagens system. En utländskpensionsfond möter en skattesats som är på utdelning frånsvenska aktiebolag, att jämföras med svenska hushåll vars skattesats är 62procent. Svenskt ägande missgynnas alltså i förhållande till utländskt. Det ären viktig förklaring till det ökade utländska ägandet på den svenska börsen,och även en viktig drivkraft för utflyttning av huvudkontoren. Här spelarockså inkomstskatten en roll. Höga skatter på arbetsinkomster i gerincitament till utflyttning av företagsledningen och andra specialist-funktioner.Eftersom en utländsk ägare inte har samma krav på effektivitet, dvs på högavkastning, som en svensk ägare innebär detta att svenska företag riskerar attövertas av mer ineffektiva utländska ägare. Det hävdas ibland att utländskaägare är mer effektiva än svenska och därför köper de svenska företag. Dettaargument är missvisande. I själva verket leder dagens skattesystem till ökadineffektivitet i vårt näringsliv och följaktligen i svensk samhällsekonomi i såmåtto att utländska ägare kan vara sämre, dvs ineffektivare, som ägare menändå bjuda över dagens svenska ägare. Ägarkompetensen i vårt land sjunkermed nuvarande politik.Små och medelstora företag har en särskilt utsatt situation. De kan sällanvända sig till utländska finansiärer då de vill anskaffa kapital för sinainvesteringar, bl a beroende på alltför stora transaktionskostnader samt påplaceringsregler för utländska fonder vilka hindrar investeringar i småföretag. Svenska småföretag är därför hänvisade till de inhemska hushållenmed deras höga anspråk på kapitalavkastning före skatt för att en rimlig,konkurrenskraftig ersättning skall kunna skapas efter skatt. Som redannämnts är dessutom ägare till dessa företag i allmänhet utsatta för denutomordentligt krångliga och för företagaren tidskrävande fåmans-företagslagstiftningen. Den medför att de mest riskabla investeringarna ärännu hårdare beskattade än de genomsnittliga bland de stora börsföretagen.Avkastningen utöver en viss schablon () beskattas sominkomst av tjänst. Den högsta skattebelastningen på utdelningar är här imånga fall inklusive bolagsskatten. Effekten blir att mångainvesteringar aldrig kommer till stånd på grund av otillräcklig lönsamhetmed negativa effekter på vår tillväxt och sysselsättning.Tabell 4. Skatter på aktieutdelningar ochobligationsräntorTabell 4: (Aktier i stora företag )Källa: , kommande artikel i och EMUFolkpartiets fem steg till EMUSverige bör fastställa en tågordning för närmandeoch inträde i EMU i fem steg:- Regeringen bör avge en avsiktsförklaring där avsikten att avseratt gå med i redovisas. Det är av vikt att denna avsiktsförklaringgörs tidigt inför ordförandeperiod i EU första halvåret 2001.- En nationell övergångsplan bör göras upp snarast.- En folkomröstning om EMU bör genomföras. Siktet bör vara inställt påatt den genomförs hösten år 2000.- efter ett ja i folkomröstningen bör en förhandling om svensktinträde i tas upp med de andra EU-länderna och ECB.- går med i . 15 efter folkomröstningen börSverige kunna gå med i EMU:s tredje fas.Regeringens obefintliga ledarskap iEMU-frågan"Politik är att vilja", är ett berömt yttrande av statsministern själv angivit EMU-frågan som denviktigaste frågan för under hans ämbetstid slår hanssvaga ledarskap starkt tillbaka mot honom själv.Sveriges valsituation förändrades i grunden . år 2002-2003 riskerar att stå ensamtutanför EMU när , , sannolikt har gått med.Flera av ansökarländer är på väg in i EMU.Det politiska prisetEMU:s politiska mål är stabilitet, fredlig konfliktlösning ochsäkerhet genom ett tätare europeiskt samarbete. Det är heltoacceptabelt att genom att säga nej till EMU ihandling tar avstånd från dessa grundläggande motiv.Debatten har dominerats alltför mycket av ekonomiskaresonemang och fått en stabiliseringspolitisk slagsida påbekostnad av ekonomiska strukturfrågor, utrikes- ochallmänpolitiska överväganden.Efter det att EMU startat har de politiska aspekterna på EMU-frågan blivitallt viktigare för ställningstagande. De andra länderna har lämnatbakom sig frågan om ja eller nej till EMU och för varje statsminister- ochEcofinmöte som passerar blir litet mera politiskt akterseglat.Utflyttning från - en alltviktigare aspekt i svensk förbisåg den nu hett debatterade fråganom utflyttning av nyckelpersoner och hela eller strategiskadelar av företag från . Utflyttningen har förvisso fleradrivkrafter men att bortse från att den svenska attityden tillEMU spelar roll i sammanhanget är omöjligt för praktiskttaget alla beslutsfattare i näringslivet. Få anser att landetsEMU-politik saknar betydelse för företagenslokaliseringsbeslut, eller att lokaliseringsfrågorna skullesakna relevans för den långsiktiga utvecklingen av svenskekonomi.Ökad stabilitet och förutsägbarhetDe tidigare problemen med en instabil ränte- ochfinansmarknad i brukar av alla parter anges som detenskilt viktigaste ekonomiska argumentet för landets EMU-medlemskap. Den svenska kronan har rört sig kraftigt vidinternationella kriser, och det skapar återkommande problemför svenska företag och medborgare. Så fort det blir oro ivärldsekonomin smittar detta av sig på den svenska kronan.Debatten har mycket handlat om en situation där skulle vilja, menav EMU hindras, att försvaga sin valuta. Men att tillgripa kronförsvagningsom stabiliseringspolitiskt motmedel har i verkligheten visat sig inte vara enlångsiktigt bra medicin. I ljuset av erfarenheter före-faller inte kronförsvagningen vara ett bra ekonomisk-politiskt instrument.Det påpekades också av många i samband med att denbortsåg från att utvecklingen fram till en devalveringsmogen situation iSverige undantagslöst har haft en dyster inhemsk förhistoria, som kanske inteupprepas om är med i EMU.Inte svårare med reformer avarbetsmarknaden som och flera andra har argumenterat för attarbetslösheten först måste ner innan kan gå med iEMU. För att få ner arbetslösheten krävs en rad reformer påarbetsmarknaden. Denna typ av reformer måste genomförasmed eller utan EMU. Men den intressanta frågan är i vilkenekonomisk-politisk miljö som det blir lättast att genomföradenna typ av reformer? Utanför EMU, eller som medlem avEMU? Med den nuvarande regeringen förefaller det i allahändelser inte ske några reformer över huvud taget påarbetsmarknaden. Vi menar att det är lättare att genomföralångsiktigt nödvändiga och principiellt viktiga reformer omSverige är medlem av EMU.Sverige skall inte åka snålskjutsRegeringen försöker glida undan ett ställningstagande iEMU-frågan genom att hävda att naturligtvis intemotsätter sig att andra länder fullföljer den monetäraunionen. Innebörden är att skulle åka snålskjuts påandra länders ansträngningar och risktaganden när det gälleratt utforma och delta i internationellt ekonomiskt samarbete.Om , , och på 50-taletagerat på samma sätt hade varken ellerEEC någonsin kommit till stånd, och hade inteEG och den inre marknaden utvecklats. hade varitsplittrat, ekonomiskt och politiskt. Specialisering,internationell arbetsfördelning och årtiondens stora vinsterav inomeuropeisk handel hade inte uppstått i sammaomfattning, löntagarna hade haft lägre inkomster ochkonsumenterna färre varor och tjänster att välja mellan.Ingenting är helt riskfritt här i världen, allra minstinternationellt ekonomiskt samarbete. Men det innebär inteatt man inte skall försöka.Såväl vår utrikeshandel som EU:s östutvidgning är av central ekonomisktoch politisk betydelse för framtid. Om EMU skulle få problemframöver - trots den lyckosamma starten - skulle det vara negativt förefterfrågan på svensk export från Euroland, men också negativt föransökarländerna och processen med EU:s östutvidgning. Den processenskulle försenas om EMU får problem. Ett ökat välstånd och en långsiktigstabilitet på andra sidan främjas av att EMU och den nyacentralbanken allmänt uppfattas som en legitim och kompetent bevakare avlåg inflation och goda offentliga finanser. EMU och den nya centralbankensansträngningar på den punkten skulle underlättas väsentligt om Sverigeskulle deklarera sin avsikt att gå med i . En sådan avsiktsförklaring ärsannolikt det enskilt viktigaste bidraget vi som nation kan ge till vår egen ochEuropas ekonomiska stabilitet.KommunernaInledningEn mycket viktig del av välfärden organiseras ochfinansieras av kommuner och landsting. Hur kommunernasköter denna verksamhet är av avgörande betydelse förmänniskors vardag.Folkpartiet har inte haft någon avvikande bedömning frånregeringen vad gäller den totala volymen av statsbidragen till kommunerna.Eftersom vi förordat att den s k Finsam-modellen för samverkan mellanförsäkringskassor och landsting skulle tillåtas hade vår politik ändå givitkommunsektorn större resurser. Vi har stött de ökade statsbidragen på grundav den situation som uppstått i välfärdssektorn, framför allt beroende på densocialdemokratiska regeringens oförmåga att effektivt bekämpa massarbets-lösheten.Sedan vårbudgeten har prognosen för kommunernas skatteinkomster år2000 ökat med , efter korrigering för tekniskaomläggningar. Enligt budgetpropositionen stiger kommunernas egnaskatteinkomster med . Även omdet inte alltid märks ute i de enskilda verksamheterna, har de kommunalautgifterna stigit och beräknas också stiga nästa år.Produktiviteten tycks inte stiga som tidigare, i vart fall inte inomlandstingssektorn. Enligt landstingsförbundets senaste halvårsrapport stegprestationerna med bortemot trots att resursernaminskade med . Resultatet per krona steg således de åren medbortemot . har minskningen av resurser tyvärr åtföljts avminskade prestationer. Detta exempel visar vikten av förnyelse ochutveckling av verksamheterna.Det handlar inte enbart om hur stora summor som kan disponeras.Kommunerna måste göra rätt saker och de måste göra saker rätt. En effektivupphandling, koncentration till kärnverksamheterna och mångfald inom denkommunalt finansierade servicen gör att medborgarna får mer valuta för sinaskattepengar. Som vi nu bedömer det ekonomiska läget för kommunsektornsäger vi ja till de i budgetpropositionen angivna utökningarna avstatsbidraget. För de senare åren i perioden tar vi definitiv ställning när denfortsatta ekonomiska utvecklingen kan bedömas.Den kommunala självstyrelsen är en viktig del av det svenska samhället.En i självstyret är rätten att bestämma den egna skattesatsen ochgöra en avvägning mellan vad kommunen ska svara för och vad den enskildeska bära ansvaret för. Det är dock ofrånkomligt att det ibland uppstårkollisioner mellan de politiska ambitionerna i rikspolitiken och den lokalapolitiken.Det kan krävas lagstadgade rättigheter för människor även om de går utöver den kommunala självstyrelsen. Ett aktuellt sådant exempel ärassistansersättningen för människor med funktionshinder.Något motsvarande starkt skäl kan knappast åberopas för ingrepp i denkommunala taxesättningen för barnomsorgen. Vi är inte främmande för enspärregel som förbjuder kommuner att ta ut oskäliga avgifter i äldre-omsorgen, men den detaljreglering som maxtaxe-förslaget för barnomsorgeninnebär avvisar vi. Taxesättningen måste få avgöras i samband med lokaladiskussioner om standard, personaltäthet, öppettider etc. Vi har förespråkat enhetliga dagistaxor, men avgörandet måste ske lokalt.Under senare år har kostnaderna för kommunernas socialbidrag stigitkraftigt. Till stor del har detta sin orsak i den höga arbetslösheten. Ungefärhälften av socialbidragskostnaderna torde bero på arbetslöshet. Vi har stannatför att det är rimligt att staten och kommunerna delar på kostnaderna försocialbidragen.Regeringen har på olika sätt försvårat för kommuner och landsting attbedriva sin verksamhet i nya former. Stopp för försäljning av kommunalabostadsbolag, försvårande av start av friskolor och planer på förbud motprivata entreprenörer inom sjukhusvården, är några flagranta exempel påideologiskt betingade ingrepp.Minska bolagssektorn - det gerresurser till vård och skolaProblemen i den svenska skolan och vården är på många hållstora. är resurstillskott nödvändiga. Redan i det kortaperspektivet finns dock stora besparingsmöjligheter i mångakommuner.