mot · GN02U514 · 1999-10-05 00:00:00 — anser såledesatt en europeisk samordning av åklagarväsendet bör genomföras, dock inoga avvägda steg. Strävan skall framför allt vara att finna pragmatiskalösningar på problemen ovan. Målet ska vara att överbrygga existerandeskillnader mellan ländernas olika rättssystem, så att myndigheterna kansamarbeta effektivare över gränserna.4.2 Handlingsplaner för särskilt svåra brottKristdemokraterna anser att vissa former av grov brottslighet utgör såstora problem att gemensamma europeiska handlingsplaner ärnödvändiga. bör därför undersöka möjligheterna att fördjupasamarbetet speciellt på följande områden:Sexhandeln med kvinnor och barn är ett växande problem. Den snabbtaccelererande handeln med fattiga kvinnor och barn, allt oftare frånÖsteuropa, kan omsätta runt , och är synnerligenvälorganiserad. Däremot är påföljderna ofta alldeles för milda jämfört mednarkotikabrott. Ett juridiskt ramverk bör därför skapas för denna typ av brott.Högteknologisk brottslighet, inte minst den internationella pedofilin (somsprids via Internet), är mycket svåråtkomlig, trots att den är vittutbredd.Kristdemokraterna hoppas att gemensamt arbete inom EU kan underlättabekämpningen av sådana brott.Storstadsbrottsligheten blir alltmer påtaglig. Organiserade grupper, som ärsvåra att komma till rätta med gör storstäderna mindre säkra för våramedborgare, bl a genom narkotikaverksamhet. Även på detta område bör engemensam europeisk översyn av olika nationella erfarenheter vara värdefull.4.3 En generösare europeisk asylpolitikDen fria rörligheten inom EU är en värdefull vinst av det europeiskasamarbetet. Men detta får under inga omständigheter tas till intäkt för attstänga de asylsökande ute från . måste aktivt arbeta för engenerösare flyktingpolitik bland de övriga medlemsländerna. Detta är föross kristdemokrater en självklar del i vår vision om det framtida Europa.Ett som slår vakt om människovärdet, oberoende avnationsgränser, och som tar sitt ansvar i byggandet av en säkrare ochstabilare världsordning. Vi bör gå i spetsen, men inse attmedlemsländerna solidariskt måste ta hand om flyktingströmmarna.Reglerna för asylprövning ska harmonieras inom unionen, med denreservationen att minimiregler aldrig får användas som begränsning förländer som önskar föra en generösare flyktingpolitik.5 Generella frågorKristdemokraterna anser att bör reformeras föratt ytterligare tydliggöra unionens olika kompetensområden. EU börockså få en egen juridisk internationell identitet på dessa områden.Subsidiaritetsprincipen måste vidmakthållas som grundläggande princip.Det är positivt att så skett i Amsterdamfördraget, men vi anser attprincipen måste preciseras ytterligare. Att finna rätt nivå för olika beslutär viktigt, och en mekanism för utredning av beslutsnivåer bör därförskapas. För ett effektivt och smidigt samarbete krävs i vissa fall flexibelintegration, dvs att ett antal länder kan gå vidare även då några sagt nejtill att vara med. En större union med samarbete även inomutrikespolitiska frågor måste ha en sådan möjlighet. Däremot får inteflexibiliteten användas så att unionens huvudsakliga mål och intressenhotas.5.1 Institutionella reformerVi anser att en ökad öppenhet och insyn också är nödvändig för att säkramedborgarnas kontroll över unionen, och därmed öka dess legitimitet.Mycket har gjorts på detta område, men det är angeläget att fortsättaarbetet. De många och alltför generellt formulerade undantagen tilloffentlighetsreglerna måste ses över och begränsas. För ökadrättssäkerhet måste också arbeta för att den tredje pelarenomfattas av sådana regler.Europaparlamentets roll i den lagstiftande processen är viktig för dendemokratiska legitimiteten i samarbetet. Det är därför positivt attAmsterdamfördraget gett parlamentet ökade befogenheter genom förändradebeslutsprocedurer. Ytterligare en reform bör enligt vår åsikt vara attEuropaparlamentet kan avsätta enskilda kommissionärer, vilket skulle stärkaden demokratiska kontrollen av kommissionens arbete. Det är glädjande atten sådan möjlighet diskuterats inför tillsättandet av den nya kommissionen.Det är ur demokratisk synpunkt viktigt att de små ländernas starka positioni bl a rådet garanteras för framtiden, så att alla unionens medlemsländerkänner sig delaktiga i samarbetet och bibehåller sin möjlighet att påverka dengemensamma politiken. Nuvarande proportioner vid viktningen av röster böralltså bevaras. Även de nationella språkens ställning bör värnas.Beslutsformerna inom unionen måste reformeras inför utvidgningenösterut. Beslut med enkel eller kvalificerad majoritet bör på några områdenanvändas i större omfattning, om alltfler medlemmar ska kunnaagera effektivt tillsammans. Risken finns annars att samarbetet kollapsar, ioch med att en minsta gemensam nämnare för samtliga länder alltid måstehittas; detta är inte acceptabelt. Emellertid måste beslut såsom fördrags-ändringar, utvidgningsfrågor, ökning av egna ekonomiska åtaganden samtvitala säkerhetspolitiska intressen alltid vara föremål för enhällighetsbeslut.Det är nödvändigt för att garantera medlemsstaternas grundläggande själv-bestämmanderätt även i framtiden.Europas kulturella, ekonomiska och lokala mångfald bör enligt vår åsiktbejakas genom ett stärkande av . Det är glädjande att såskett genom Amsterdamfördraget. Regionala och lokala organ kan ofta föraen politik mer anpassad till specifika förhållanden för medborgare i olikadelar av medlemsländerna, inte minst genom samarbete sinsemellan. Därförbetyder de och mycket för att praktiskt realisera EU:ssubsidiaritetsprincip. Även det europeiska utbildnings- och ungdomsutbytetbör uppmuntras.5.2 En rättvisare finansieringSverige betalar en oproportionerligt stor medlemsavgift till unionen.Sverige ger i bidrag till Storbritanniensavgiftsrabatt. Denna situation är i längden ohållbar. Kristdemokraternaanser därför att bör driva på hårdare för en rättvisare finansieringav EU:s budget. Vidare bör ett generellt tak införas för begränsning avskillnaden mellan inbetalningar och återflöde. Därutöver vill vi se enstörre sparsamhet med gemensamma medel, och utgiftstaket på 1,27 %av medlemsländernas BNP bör ligga fast. EU skall inte heller i framtidenha någon egen beskattningsrätt, medlemsavgifter är bättre ägnade attfrämja ländernas deltagande och känsla av samhörighet.6 Hemställan6 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett införlivande av konvention ommänskliga rättigheter i ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gemensamma europeiska åtgärder förfunktionshindrade,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten att införa hårdare miljöregler,64. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om majoritetsbeslut i miljöfrågor,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mer harmoniserad beskattning i EU,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en europeisk miniminivå för koldioxidskatt,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om harmonisering av transportpolitiken och dessregleringar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ekologiskt hållbar jordbrukspolitik,69. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avreglering av produktstandarder,610. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reformering av lagstiftningen gällande genetisktmodifierade produkter,611. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en generösare och mer effektiv europeiskbiståndspolitik,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättslig samverkan över gränser,413. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gemensamma europeiska handlingsplaner försärskilt svåra brott,414. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en generösare och mer samordnad europeiskasylpolitik,515. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om institutionella reformer,116. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en rättvisare finansiering av Europasamarbetet.217.Stockholm den 2 oktober 1999Holger ()()()()()()()()()()1Yrkandena 1 och 15 hänvisade till KU.2Yrkande 16 hänvisat till FiU.3Yrkandena 4-6 hänvisade till SkU.4Yrkandena 12 och 13 hänvisade till JuU.5Yrkande 14 hänvisat till SfU.6Yrkandena 3 och 8-10 hänvisade till MJU.