mot · GM02Fi45 · 1999-08-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi45av m.fl. (v)med anledning av skr. 1998/99:132 Redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet år 1998I regeringens skrivelse 1998/99:132 Redovisning av Allmännapensionsfondens verksamhet tecknas bilden av en i stort settlysande fondförvaltning. har AP-fondens tillgångar ökat frånknappt 408 miljarder till (). Dengenomsnittliga årliga nominella avkastningen har uppgått till . Även ifall avgiftsnettot -dvs. skillnaden mellan årliga avgiftsinkomster och pensionsutgifter -varit negativt under ett flertal år har avkastningen på fondförvaltningenmer än väl kompenserat dessa årliga underskott.Reglerna för hur AP-fondens medel ska placeras har emellertid varit för-hållandevis snävt formulerade. av de totala fondmedlen harvarit placerade i obligationer, i aktier och den resterandeandelen i fastigheter. Det finns stränga restriktioner när det gällerAP-fondens möjligheter att förvärva aktier, både i och utanför Sverige.Enbart av den totala investeringsportföljen omfattades avplaceringar i utländsk valuta under december 1998.Över tiden har det emellertid funnits en klart uttalad vilja att göraplaceringsreglerna mer flexibla. har denna vilja kommit till uttryck iatt fjärde, femte och sjätte getts möjligheter att investera iaktier. En viktig förklaring till denna önskan är naturligtvis den ojämförligthöga avkastningen på aktier: svenska aktieindex visar enökning på . Motsvarande ökning för desvenska statsobligationerna, enligt det s.k. OMRX-indexet, ligger på60 procent.De olika AP-fondstyrelsernas placeringsregler är helt dikterade av krav påhög avkastning, givet långtgående riskspridning och hög betalningsbered-skap. Några andra motiv bakom AP-fondernas placeringar anses inte nöd-vändiga. Denna ensidiga fokusering på avkastningsmålet återspeglas också iregeringens skrivelse om Allmänna pensionsfondens verksamhet år 1998.Trots att t.ex. har vissa, om än begränsade, möjligheter attinvestera i små och medelstora företag läggs inga näringspolitiska bedöm-ningar på denna verksamhet.I en nyligen presenterad överenskommelse mellan socialdemokraterna ochde fyra borgerliga partierna i fempartigruppen bakom det reformeradepensionssystemet föreslås - förutom förändringar av fondernas organisation- relativt långtgående justeringar av placeringsreglerna (Ds 1999:38AP-fondernas organisation och placeringsregler i det reformerade pensions-systemet). Möjligheterna att placera pensionssparande i aktier utvidgas.Enbart av fondmedlen måste i fortsättningen placeras iräntebärande papper med låg kredit- och likviditetsrisk. Dessutom föreslårgruppen att möjligheterna att placera i utländska värdepapper ökar upp till etttak motsvarande 40 procent.Utgångspunkten bakom de föreslagna förändringarna är uteslutande attunderlätta möjligheterna att realisera avkastningsmålen. Fempartigruppenbetonar att AP-fondens placeringar inte bör tillgodose t.ex. näringspolitiskaeller sysselsättningspolitiska mål. För att begränsa risken för ett ökatstatligtägande i spåren av utvidgade möjligheter att placera fondmedel i aktierföreslår gruppen dessutom att AP-fondens ägarandel inte får överstiga ettröstetal motsvarande i ett enskilt bolag.Vänsterpartiet delar inte alls den ideologiska och principiella uppfattningsom ligger bakom placeringsreglernas utformning. AP-fondmedlen bör istörre utsträckning utnyttjas för att möjliggöra en högre och uthållig tillväxtisvensk ekonomi. Den avgörande förutsättningen för att vi ska kunna klara depensionskostnader som följer , och som påverkas av en oför-månlig demografisk struktur, är att vi kan upprätthålla en hög sysselsätt-ningsfrekvens och en låg arbetslöshet. Det förutsätter framgångsrika små ochstora svenska företag, en fortsatt utveckling i kunskapsintensiv och hög-förädlande riktning samt en väl fungerande offentlig sektor. Ett starkt svensktnäringsliv förutsätter en aktiv och målmedveten näringspolitik. AP-fond-medlen skulle i större utsträckning än kunna utnyttjas för att möjliggöraen sådan näringspolitik. Men det förutsätter en mindre snäv fokusering påavkastningsmålen. Det förutsätter också färre ideologiska blockeringar isynen på statligt ägande i näringslivet.Det finns ett utbrett missnöje med de utpräglat kortsiktiga place-ringshorisonter som styr mycket av verksamheterna på investeringsmark-naderna. har vi kunnat se en rad exempel på hur snävaavkastningsmotiv bidrar till oro på finansiella marknader med negativaåterverkningar på sysselsättning och produktion. uppfattningär att AP-fondmedlen inte bör utnyttjas i snävt spekulativa syften utansnarast bör förvaltas med samhällsekonomiska utgångspunkter, för atttillgodose sysselsättnings- och tillväxtmål. avser att åter-komma med en mer utförlig motion om AP-fondernas betydelse ur såvälekonomisk-demokratisk som näringspolitisk synpunkt under allmännamotionstiden.Mot bakgrund av att en betydande del av AP-fondmedlen kommer attplaceras i både i börsnoterade och icke-börsnoterade bolag bör vi rimligenkunna förutsätta att AP-fondens årsredovisning också omfattar en närings-politisk bedömning av dessa investeringar. finns inte ens någon ansatstill näringspolitiska perspektiv på AP-fondernas placeringar. Nästa årsredovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet bör omfatta ettnäringspolitiskt avsnitt. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en näringspolitisk utvärdering avAP-fondens årliga placeringar.Stockholm den 12 augusti 1999Johan ()()()()()Gotab, 1999