ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sf203 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf203av , ()Bidraget till adoptionkostnaderRedan när adoptionskostnadsbidraget infördes den 1 januari1989 påtalades det att möjligheterna att adoptera barn inteskulle vara förbehållet de ekonomiskt starka grupperna isamhället. tenderar det att bli det eftersomadoptionskostnaderna kraftigt stigit men samhälletsekonomiska stöd har inte följt med i utvecklingen.Bidraget från statens sida var från början högst och höjdessedan till högst . Avsikten var att bidraget skulle täcka hälftenav vad en adoption kostar. kan kostnaderna stiga upp till 100.000kronor. Om staten har kvar ambitionen att adoptioner inte skall vara enklassfråga och att staten skall ansvara för hälften av kostnaderna bordeadoptionskostnadsbidraget höjas med det dubbla mot vad det är idag.Vid kontakter med blivande adoptionsföräldrar har vi vid upprepadetillfällen fått klart för oss att en översyn av adoptionskostnadsbidraget ärmotiverat om vi ska få fler par att adoptera barn . Det finns cirka 40miljoner föräldralösa barn i världen. Barn som behöver ett hem.Barn är inte bara kostnader för ett land. Det är oerhört viktigt för samhälletatt vi får fler barn.Människor som har förutsättningar att bli fina adoptivföräldrar avstår idagfrån att adoptera barn på grund av att kostnaderna blir för höga. Särskiltekonomiskt kännbart blir det att adoptera ett syskon.Adoptionsorganisationerna är medvetna om detta problem och arbetar medatt de administrativa kostnaderna skall vara så låga som möjligt.Adoption får inte bli en klassfråga. Vi anser därför att adoptions-kostnadsbidraget bör ses över och att riktlinjerna för bidraget åter blir attbidraget motsvarar hälften av vad de faktiska adoptionskostnaderna är.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av adoptionskostnadsbidraget.Stockholm den 20 september 1999Rigmor ()()
mot · GN02Sf204 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf204av , ()ÄnkepensionernaSedan den 1 april 1997 gäller att folkpension i form avänkepension och pensionstillskott skall inkomstprövas. Avde 37.500 änkor vars inkomster prövades under mars månad1997 blev 27.800 av med hela pensionen. Deras ekonomiskavillkor försämrades i ett slag med . Deåterstående änkorna blev av med delar av sin änkepension.Ett undantag utgör änkor efter statstjänstemän. Derasänkepensioner är nämligen en del av ett statligtbruttosamordnat pensionssystem. Enligt detta kompenserasde så att totalpensionen blir oförändrad. Ovanstående visaratt regeringens åtgärd i högsta grad är otillständig.När änkepensionen infördes var denna inte villkorad. De avsättningar somgjordes för änkorna uppfattades därigenom på goda grunder som garantierför ekonomisk trygghet vid makens frånfälle.Med det beslut som en majoritet i fattade, har inte enbartenskilda människors ekonomiska planering slagits i spillror, man har också,genom de uppenbara orättvisor som blir följden av beslutet, allvarligt skadattilliten till staten som garant för tryggheten i samhället. Inkomstprövningenbör därför avskaffas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avskaffa inkomstprövning av folkpensions-delen i änkepensionerna och återställa nivåerna till vad som gälldeföre i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 23 september 1999Inger ()()
mot · GN02Sf205 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf205av , ()ÄnkepensionernaRegeringen aviserar i sin budgetproposition att "det går braför ". För att tydligt understryka detta föreslås blandannat att de som varit med och "betalat" för saneringen avekonomin nu skall få kompensation för detta. Ett exempel påsådant förslag är sänkta inkomstskatter för att kompensera detidigare höjda egenavgifterna.Några som det fortfarande inte går så bra för är de änkor som genomriksdagens beslut miste sin änkepension. Det beslutetinnebar inte enbart en besparing, utan var ett brott mot regeringsformen(1 kap 2 §, 2 kap 10, 16 och 18 §§) och den europeiska konventionen an-gående skydd för de mänskliga rättigheterna. Beslutet om behovsprövning avänkepensionen utgör konfiskation och strider mot grundlag.Återställ därför nivån i änkepensionerna!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återställda änkepensioner.Stockholm den 23 september 1999Elizabeth ()()
mot · GN02Sf206 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf206av , ()Återställande av änkepensionenÄnkepensionen infördes för att ge änkorna garantier förekonomisk trygghet vid makens frånfälle. Enligt avtal skulleänkor erhålla änkepension till den månad de fyller 65 år.Riksdagen bröt detta löfte genom sitt beslut den 18 december1996 som innebar att änkepensionen i fortsättningen skulleinkomstprövas. Genom beslutet, som en majoritet iriksdagen fattade, har inte enbart enskilda människorsekonomiska planering slagits i spillror utan förtroendet förstaten som garant för tryggheten har också skadats.Anmärkningsvärt är att beslutet om inkomstprövning avänkepensionen inte bara gällde framtidens änkor utan ocksådrabbade de änkor som blivit beroende avänkepensionen. Det är givetvis helt oacceptabelt att ändrapensionerna retroaktivt. Många änkor har genom dettaförfarande förlorat i månaden.Detta har självklart fört med sig stora försämringar sombland annat inneburit att många änkor tvingats lämna sinainvanda bostäder.Regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag somundanröjer avtalsbrott, retroaktiv lagstiftning och de uppenbara orättvisorsom drabbat så många änkor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättvisa åt änkorna.Stockholm den 23 september 1999Stefan ()
mot · GN02Sf207 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf207av , ()Förtroendeläkares provisionDen solidariska vårdenMänniskor har olika förutsättningar och behov, ochinsatserna inom vård och omsorg måste utgå från detta.Vården och omsorgen får inte grundas på den enskildesekonomiska förutsättningar utan ska finansieras solidariskt.Den enskildes önskemål måste i högre grad tillgodoses inomvården och omsorgen och patientens makt måste stärkas.Trygghet och kvalitet skall vara utgångspunkter inom vården. Vården skallockså grundas på medicinsk kompetens - och utövas i enlighet med veten-skap och beprövad erfarenhet.Se över förfarandet gällandeförtroendeläkarnasprovisionMed utgångspunkt från en solidarisk vård får det i ingasammanhang förekomma att anställda ges provision iförhållande till om de minskar utbetalningar inomsocialförsäkringarna. Det kan leda till orättfärdigabedömningar och minskad rättstrygghet för den enskilde.Socialförsäkringar ska bedömas enligt strikta neutrala regler.Detsamma gäller förtroendeläkare.Vårt socialförsäkringssystem måste ses över och besparingar bör göras,men att uppmuntra sparandet genom att ge förtroende-läkare provision på sparade medel måste ifrågasättas.Förtroendeläkarna skall på ett objektivt sätt bedöma de ärenden som blirdem ålagda. Att då ge dem provision på besparingar kan göra attobjektiviteten åsidosätts på bekostnad av omtanken om den egna plånboken.Utifrån detta bör en utredning göras gällande provision till förtroendeläkare.Den som är sjuk, fysiskt eller psykiskt funktionshindrad, måste ha rätt attfå sitt ärende bedömt på ett objektivt och riktigt sätt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en utredning görs gällande provision tillförtroendeläkarna.Stockholm den 21 september 1999Sofia ()
mot · GN02Sf211 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf211av , ()Ändrad sjukpenning i samband med löneförhandlingarEtt genomgående drag i löneförhandlingarna på den svenskaarbetsmarknaden är att avtal slutits efter det attavtalsperioden löpt ut. De nya avtalen har dock i de flestafall någon form av retroaktiv ersättning för arbete under dentid som förlupit sedan det gamla avtalet slutade gälla.En kategori som dock inte kan få något av dessa retroaktiva ersättningar ärde som varit sjukskrivna . Enligt gällande bestämmelser ilagen om allmän försäkring kan man erhålla höjd ersättning först sedan ettnytt löneavtal har trätt i kraft och någon retroaktiv verkan finns ej.Denna inkomstskillnad utgör en stor orättvisa som bör undanröjas. Denviktigaste orsaken är förhandlingsordningen mellan arbetsmarknadens partersom bör kunna startas och avslutas så att dessa problem inte uppstår.En annan åtgärd vore att göra sådana förändringar i sjukförsäkrings-systemet att den i motionen påtalade orättvisan i inkomstvillkor mellanarbetande och långtidssjukskrivna kan undanröjas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrad sjukpenning i samband med löneför-handlingar.Stockholm den 29 september 1999Rinaldo ()()
mot · GN02Sf213 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf213av , ()ÄnkepensionenI ett beslut garanterades änkorna ett ekonomisktgrundskydd. Regeringen har brutit det löftet, vilket är bådeomoraliskt och oacceptabelt.Den inkomstprövning som dagens änkor blivit utsatta för är stötande. Deänkor som enligt tidigare övergångsregler haft änkepension i form av folk-pension - i princip kvinnor födda - skulle inte behöva drabbas avnågra försämringar. De har inrättat sina liv efter de regler som gällde vidmakens frånfälle.Riksdagsbeslutet gav dem garantier för fortsatt trygghet. Regeringenhar struntat i detta. Om nu regeringen ville inkomstpröva änkepensionernaborde det självklart endast ha gällt dem som blev änkor efter det nya beslutet.Att ändra pensionerna retroaktivt - och sätta många änkor i en oväntad ochännu svårare situation - var helt oacceptabelt.Många änkor har förlorat utöver alla deskattehöjningar och bidragsminskningar som de, liksom alla andra, drabbatsav.Den nya lagen har inneburit klara avtalsbrott, löftesbrott, retroaktivlagstiftning och konfiskation.Vi anser återigen att regeringen bör återkomma till med ett nyttförslag som undanröjer avtalsbrott, retroaktiv lagstiftning och de uppenbaraorättvisor som drabbat så många änkor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättvisa åt änkorna.Stockholm den 28 september 1999Ingvar ()()
mot · GN02Sf215 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf215av , ()Arbetsgivarinträdet i sjukförsäkringenDet är viktigt att det tillkommer nya mindre företag och attnystartade företag har gynnsamma förutsättningar.En del av ett mindre företags svårigheter är att säkert kunna beräkna ochförutse verksamhetens kostnader.Detta är särskilt viktigt för nystartade företag och företag med få anställda.En kostnad som är omöjlig att beräkna och förutse är arbetsgivarinträdet föranställd vid sjukskrivning de första veckorna.För stora eller väl etablerade företag har detta inte samma betydelse, bl.a.genom den lägre arbetsgivaravgiften.För nystartade företag är det viktigt och nödvändigt att noga göra uppkalkyler som säkert förutser alla kostnader.Det bör därför vara möjligt för ett företag att välja att inte ha arbets-givarinträde med en högre arbetsgivaravgift eller att ha och den lägre arbetsgivaravgiften.Valet kan förslagsvis genomföras och därmed säkerställs be-räkningen av arbetskraftskostnaderna för kommande år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten för mindre företag att välja frånvilken dag företaget ska ha arbetsgivarinträde för anställda.Stockholm den 27 september 1999Roy ()
mot · GN02Sf216 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf216av , ()Sjuklön för anställda i uthyrningsföretagAvregleringen av arbetsförmedlingarna har inneburit att detblivit fritt fram att starta rekryterings- ochbemanningsföretag. utgör bemanningsföretagenen begränsad del av arbetsmarknaden - menbranschen växer snabbt.Bemanningsföretagens affärsidé att hyra ut personal till företag som iställetför att anställa egen personal anlitar ett bemanningsföretag kan innebära attarbetsgivaransvaret blir otydligt. Personalen är anställd av uthyrnings-företaget men arbetar på annan arbetsplats jämsides med det beställandeföretagets egen personal.Ofta har personalen på bemanningsföretaget eller mindreav lönen garanterad. I många fall får de anställda lön bara under den periodde är uthyrda.En viktig fråga blir då ansvaret för sjuklön. Bemanningsföretagen bekostarofta sjuklön bara om arbetstagaren skulle varit uthyrd, men inte annars. I detsenare fallet täcker inte sjuklönen och den anställde blirutan ersättning av en sjukperiod.Men självklart måste arbetsgivarens skyldighet att betala sina anställdasjuklön gälla också då personalen inte är uthyrd. Även underdessa perioder är personalen anställd och står inte till arbetsmarknadensförfogande och har därför ingen rätt att uppbära a-kassa för att täcka upp dendel av lönen som inte garanteras av bemanningsföretaget. Konkurrensensnedvrids.Skyldigheten för arbetsgivaren att betala sjuklön måste därför preciseras ilagstiftningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om garanterad sjuklön till anställda i bemannings-företag.Stockholm den 27 september 1999Lena ()()
mot · GN02Sf217 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf217av , ()ArbetsskadeförsäkringenArbetsskadeförsäkringen har försämrats kraftigt de senasteåren. Man kan inte längre säga att den uppfyller vissagrundläggande krav. Den ger inte längre någon trygghet förstora grupper som oförskyllt blir skadade i sitt arbetet. Denger inte heller någon informativ signal till arbetsmiljöarbetetoch om farliga arbetsplatser eftersommänniskor inte längre tjänar på att anmäla arbetsskador.De svenska socialförsäkringarna är inte generellt könsdiskriminerande.Men de förändringar i arbetsskadeförsäkringen som trädde i kraft medskärpta bevisregler innebar att det främst var lågavlönade kvinnor iarbetarklassen som förlorade. De kunde inte längre få sina belastningsskadorgodkända som arbetsskador. Männens belastningsskador har däremotgodkänts i högre utsträckning. Förändringarna 1993 strider mot EG-rättenslikabehandlingsprincip som stipulerar ett generellt förbud mot indirekt köns-diskriminering i socialförsäkringarna. Denna indirekta könsdiskriminering iarbetsskadeförsäkringen måste upphöra. De kvinnor som genom långvarigtrepetitivt arbete fått belastningsskador ska naturligtvis få sina belastnings-skador godkända.Den 1 juli 1993 avskaffades dessutom arbetsskadesjukpenningen, vilketinneburit att folk inte bryr sig om att anmäla sin skada, vilket i sin tur gördetsvårt för samhället att bekämpa arbetsskador.Samhället skulle vinna på att kunna upptäcka, förebygga ochrehabilitera arbetsskador. Genom att arbetsskador inte anmäls till följd avutebliven ersättning kan de samhällsekonomiska kostnaderna i framtidenkomma att bli betydligt större och svårare att komma till rätta med.Regeringen bör se över arbetsskadeförsäkringen för att nå ökad jämställdhetoch ökad total samhällsekonomisk effektivitet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsskadeförsäkringen.Stockholm den 28 september 1999Lena ()()
mot · GN02Sf218 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf218av , ()Arbetsgivarinträdet i sjukförsäkringenIdag ansvarar arbetsgivaren för sjuklön till anställda under deförsta av en sjukdomsperiod, s.k.arbetsgivarinträde. av sjukfrånvaron räknassom en karensdag. Om en ny sjukperiod påbörjas inom femdagar skall den anses som fortsättning på den tidigaresjukperioden i fråga om karensdag, ersättningens storlek ochsjuklöneperiodens längd.Regeln om sjuklöneperiod infördes ursprungligen delvis för att tvinga framrehabiliteringsinsatser från arbetsgivarens sida. Genom att sjukskrivnings-kostnaderna skulle vara kännbara för arbetsgivaren var tanken att denneskulle få ett ekonomiskt incitament att satsa på arbetsmiljö och före-tagshälsovård.Det går emellertid att på goda grunder ifrågasätta om denna förändring avsjukförsäkringen som arbetsgivarinträdet innebar har fungerat på avsett vis.Det förebyggande arbetsmiljöarbetet har tvärtom eftersatts sedansjuklöneperioden infördes . I stället för att vidareutveckla arbetsmiljönfinns en uppenbar risk att arbetsgivarna undviker att anställa den som är sjukofta eller har ett handikapp av något slag. I stället för att föra arbets-miljöarbetet framåt har sjuklöneperioden bidragit till en ökad utslagning. Detleder till stora kostnader för samhället och de enskilda individerna.För små och medelstora företag skulle ett avskaffande av arbetsgivar-inträdet i sjukförsäkringen vara en viktig och angelägen förändring. Det voreockså intressant att ta reda på i vilken utsträckning arbetsgivarenssjuklöneansvar leder till en tvekan att anställa över huvud taget. Därför är detangeläget att se över på vilket sätt arbetsgivarinträdet har påverkat tillexempel anställningarna och det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Det kanfinnas anledning att pröva om inte en avprivatisering av sjuklöneperiodenskulle få positiva samhällsekonomiska konsekvenser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sjuklöneperiod i sjukförsäkringen.Stockholm den 28 september 1999Lena ()()
mot · GN02Sf220 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf220av , ()ArbetsskadeförsäkringDen ändring i gällande lagstiftning som genomfördes har gjort det näst intill omöjligt för den skadade attfå ersättning för förslitningsskador som är arbetsrelaterade.Nu gällande bevisregler, enligt lagen om arbetsskadeförsäkring, gör detnärmast omöjligt att få en skada godkänd, trots att det i många fall framstårsom självklart att skadan är arbetsrelaterad. Det är också helt orimligt attförsäkringskassan ofta inte utreder arbetsskador förrän de skadadeomplacerats och gjort en väsentlig inkomstförlust eller beviljats sjukbidrageller förtidspension.1992 godkände försäkringskassorna 67 000 skador, varav 48 800 vararbetsrelaterade sjukdomar. uppskattas antalet bifall till 7 300,varav 2 700 var arbetsrelaterade sjukdomar.Eftersom det mest är kvinnor som har de tunga och monotona jobben, ärdet i högre grad kvinnor som drabbas av förslitningsskador. Med nuvarandebevisregler, i arbetsskadeförsäkringen, är det mycket svårt att få ersättningför dessa skador. Skadetillfället kan inte bevisas som vid arbetsolyckor.Lagen om arbetsskadeförsäkring har två syften. Det första handlar om attden som förvärvsarbetar och utsätts för skaderisker ska ha ett fullgottförsäkringsskydd. Lagens andra syfte - att verka förebyggande - har gåttförlorat. Genom att betydligt färre skador anmäls och ännu färre prövas ärlagen inte längre ett effektivt verktyg i det förebyggande arbetsmiljöarbetet.Arbetsskadeförsäkringen bör ses över så att vi får en humanare syn påförslitningsskador och arbetsrelaterade sjukdomar än vad som är fallet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsskadeförsäkringen.Stockholm den 22 september 1999Britt-Marie ()()
mot · GN02Sf221 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf221av de , ()Delårsrapport från allmän försäkringskassaI lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring framgår det ikap. 18, 20 och 21 §§ att delårsrapport skallupprättas och lämnas till (). Vidare framgårdet att delårsrapporten skall skrivas under av samtliga styrelseledamöteroch direktören.Rent praktiskt innebär det att delårsrapporten föreligger för under-tecknande mitt . Beslutad delårsrapport skall vara RFVtillhanda . RFV skall i sin tur skicka beslutad delårsrapport förriket till departementet . Detta medför en hel delpraktiska problem och innebär kostnader inte bara för kassan utan inte sällanäven för enskilda styrelseledamöter.Man kan tänka sig olika lösningar på detta problem. En lösning kan varaatt endast presidiet och direktören undertecknar. En annan att suppleanter fårunderteckna. En tredje lösning vore att framskjuta tiden för undertecknandeti . Detta skulle emellertid få andra följdverkningar. Det enklastevore att i ovannämnda lag ändra vad avser delårsrapporten så att endastordförande, vice ordförande och direktören undertecknar.Vi bedömer inte att värdet av en delårsrapport - undertecknad avstyrelsens ordförande, vice ordförande och direktör - skulle devalveras isådan utsträckning att dess trovärdighet eller, som i dessa fall, demokratiskaförankring allvarligt skulle rubbas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att ändra berörd lagstiftning så attavlämnande av delårsrapport för allmän försäkringskassa förenklas.Stockholm den 28 september 1999Marietta de ()(m)
mot · GN02Sf223 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf223av , ()En friare användning av socialförsäkringsmedlenDe reumatiska sjukdomarna är som grupp betraktad en av destora folksjukdomarna i . teknologi (CMT) vid harvisat i 1999:5 "Samhällsekonomiska kostnaderför reumatiska sjukdomar" att den totalasamhällsekonomiska kostnaden uppgår till hela 27miljarder kronor penningvärde. Samma studievisar att det råder en kraftig obalans mellan samhälletskostnader för denna grupp. De indirekta kostnaderna, det villsäga framför allt socialförsäkringskostnaderna, står för hela80 %, medan de direkta kostnaderna i form av vård ochläkemedel endast står för . Det kan således inte ilängden vara rimligt att taket för att aktivt försöka påverkade sjukas situation är så starkt begränsat när taket för attpassivt avvakta förloppet får kosta samhället väsentligt mer.Mot denna bakgrund bör prövas alla möjligheter till enteknisk lösning där socialförsäkringspengarna ges en friareanvändning.Reumatologin är en tämligen ung och resursmässigt liten specialitet inomhälso- och sjukvården. råder det till exempel brist på reumatologer ochvid flera reumatologenheter i landet finns vakanta tjänster. harprimärvårdens betydelse ökat allt mer för denna patientgrupp.Det är mot denna bakgrund viktigt att reumatologi får ett ökat utrymmebåde finansiellt och personellt. Modern forskning har visat att tidig diagnosoch därmed tidigt insatt behandling är starkt avgörande för hur länge det såkallade behandlingsfönstret står öppet. En sen diagnos kan därför innebäraatt färre behandlingsalternativ finns att tillgå som hela sjukdoms-förloppet kan komma att få ett negativare utfall.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att utreda en friare användning avsocialförsäkringens medel.Stockholm den 28 september 1999Kenneth ()