mot · GN02Sk769 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk769av , ()Ekonomisk vardagsmaktI Socialdemokraternas är det genom Lottovinster människor kanskapa en ekonomisk frihet och därmed den trygghet det innebär att kunnabe någon fara och flyga. Vi vill att detta inte bara ska gälla "".Vi vill att det ska kunna gälla oss alla. Därför behövs en ny politik. Somhelt enkelt ökar möjligheterna för den enskilde att faktiskt kunna ha enårslön på banken.Genom att äga sin egen bostad, ha många arbetsgivare att välja mellan ochatt ha lite egna pengar på banken har man det oberoende som kan ge trygghetoch frihet att bestämma mer själv. av socialdemokratisktankehegemoni har man lämnat en linje att vanliga människor skulle kunnavara oberoende av överheten i form av arbetsgivare, affärsägare, hyresvärdaroch myndigheter. Egnahemsbyggen, konsumentkooperationen och spar-banken är några exempel på institutioner som ursprungligen skapades idenna anda. har det i stället blivit högsta norm att hyrasin bostad av kommunen, att arbeta i och att inte tjäna ihopnågra pengar på eget arbete och företagande. Tryggheten ska komma oss allatill del genom att de statliga och kommunala verksamheterna och bidragenger oss skydd. Detta leder naturligtvis till att människor som i en tidigare tidskulle varit beroende av brukspatron eller hyresvärden för sin vardags-trygghet nu är beroende av politiska beslut och regler som kan ändras likasnabbt som får ett infall.Det yttersta utfallet av detta socialdemokratiska folkhemsbygge, som merän människornas egna folkhem blivit politikernas folkhem, är synen på atttjäna och spara pengar. Att tjäna sina pengar på hårt arbete, att ta ansvar ochrisker och sen lyckas är näst intill belagt med skampåle. Att alls tjäna litemerär inte något som ska uppmuntras. Höga skatter på arbete och vinster är ettutslag av denna attityd. Att däremot tjäna pengar på improduktivt spel äracceptabelt, om inte till och med beundransvärt. Ju mer slump dess bättre. Såär det till och med mer accepterat i de politiskt korrekta kret(s)arna att vinnapå lotteri eller lotto, som inte kräver någon kunskap, än på trav eller fot-bollstips. Att däremot "vinna" på goda aktieplaceringar har belagts meddubbelskatt, skuld och skam och en period till och med en särskild"valpskatt".Den politiska ambitionen att människor skulle ges möjlighet att äga etteget litet hem, eller för den delen en bostadsrättslägenhet, har förbytts iambitionen att lägenheter så långt möjligt ska ägas och kontrolleras avkommunerna. Det egna sparandet för ålderdomen skulle bli obehövligt medATP-systemet, ett kedjebrev som skulle göra det nödvändigt med högre ochhögre avgifter för den enskilde att betala, men som inte knöts till den egnapensionsrätten. Sparande skulle inte bara bli obehövligt, för stora grupperlåginkomsttagare och barnfamiljer är det inte heller ekonomiskt möjligt.Äntligen har vi fått ett nytt pensionssystem. Ett system med raka rörmellan avgifter och förmåner, ett hållbart och robust system vi kan lita framöver och ett pensionssystem som innehåller en andel heltindividuellt pensionsparande. Visserligen hade vi liberaler önskat att denindividuella delen skulle varit större, och att en del andra moment blivit liteannorlunda men just genom att pensionssystemet nu är så brett överens-kommet kan vi också lita på att ändrade majoriteter i inte river uppsystemet.De flesta människor finner det rationellt att försäkra sig mot sådant somkan inträffa och då får stor ekonomisk effekt, men förhoppningsvis och oftastinte inträffar. Därför har vi hemförsäkring och bilförsäkring. Därför har visjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring. Men de två senare vet vi inte vadvi verkligen får för, och våra avgifter stämmer inte med försäkringensinnehåll. Detta skapar en stor otrygghet för människor.Skatter, bidrag och avgifter har konstruerats så att det för stora gruppermänniskor är hart när omöjligt att påverka sin egen ekonomiska situation.Hur du än gör, bli det likadant. Detta innebär naturligtvis att den egnamakten och friheten är kraftigt beskuren. Varför ska politiker bestämma attden barnfamilj som satsar lite mer på boende ska få ökat stöd, men den som istället vill ha en bil att ta sig till jobbet och spara tid, tid för barnen,inte fårdet?Att kunna äga sin bostad är en önskan många människor har. Att varaherre i sitt eget hus. Att kunna lägga undan lite till att komplettera denstatliga och avtalade pensionen är också något många människor skulleönska att de kunde. Att kunna förverkliga en dröm eller affärsidé kräver oftaett startkapital. Att kunna spara ihop till sådant är att spara ihop till sinfrihet.Vi vill ge människor den friheten.Barn är oss en stor glädje, men småbarnstiden är också den period dåvarken tid eller pengar vill räcka till. Det är då många känner att deinte själva riktigt kan forma vardagen efter egna önskemål. Visst är våraönskningar ofta motstridiga, med en vilja både till att lyckas i karriären ochbygga upp boende och andra materiella tillgångar som vi villtillbringa med barnen. Ekvationen är svår att gå ihop, menpolitiken borde underlätta. ser verkligheten för de flesta barnfamiljer utsom raka motsatsen. Kvinnojobb med usel lön, ingen valfrihet i barnomsorg,ekonomi helt utan marginaler och ingen möjlighet att påverka någondera avförhållandena. Vi vill ändra på det.Ekonomisk styrka - svenska hushåll jämfört med andra ländersEkonomisk styrka ger makt över den egna livssituationen. Frånvaron avekonomiskt svängrum och marginaler ger maktlöshet.I jämförelse med omvärlden har svenskens ekonomiska styrka försvagats.Det vanligaste sättet att mäta detta internationellt är genom att mäta dentotala produktionen av varor och tjänster, BNP, per person, korrigerat förskillnader mellan länderna i köpkraft. Mätt på detta sätt har relativaposition försvagats från att ha legat på 3-4:e plats bland de utveckladeindustriländerna till att ligga på delad 18:e plats enligt . (SCB:s senaste revidering har fört upp till delad 15:eplats, åtminstone tills övriga länder gjort liknande revideringar! )De övriga nordiska länderna har utvecklats bättre än . somnu ligger på ungefär samma inkomstnivå låg ca 25 %under . Även och hade då lägre BNP per person änSverige men ligger nu över den svenska nivån. ligger påtredje och på femte plats bland . positionpåverkas naturligtvis av oljeinkomsterna.För svensken i allmänhet märks inte den relativa försämringen direkt i detdagliga livet. Det märks möjligen vid semesterresor: "Vad dyrt alltingblivit!" Bakom en sådan observation ligger oftast inte att det blivit dyrt förinnevånarna i det aktuella turistlandet utan att det är svenskens inter-nationella köpkraft som försvagats.BNP per person ger en god indikation men säger inte allt. Man bör gåvidare och även se på delar av ekonomin. Den senaste internationellajämförelse vad gäller olika delar av BNP som gjorts avser 1996. Denenskilde individen har ett särskilt intresse för konsumtionen. BNP består avbåde investeringar och konsumtion. En hög investeringsnivå ger på kort siktmindre utrymme för konsumtion men ökar förhoppningsvis konsumtions-möjligheterna på . I denna OECD- och Eurostatundersökningfinner man att investeringsnivån i låg klart lägre än genomsnittet förde övriga EU-länderna. Vid en given BNP-nivå ger detta svensken ett relativtsett större utrymme för konsumtion.KonsumtionDen totala konsumtionen per person i , offentlig och privatsammantaget, ligger under genomsnittet för EU-länderna, lägre.Länder med en högre konsumtion än genomsnittet är ,, , , , , , Frankrikeoch . , och har också högrekonsumtion.Den privata konsumtionen, som är ett mera direkt mått på den individuellastandarden, ligger i under EU:s genomsnittsnivå per person.Det är i stort sett de ovan nämnda länderna som också har en högre privatkonsumtion än Sverige.Mot detta hävdas ibland att vi i betalar högre skatter men i gengäldfår så mycket mer, att behovet av egen konsumtion är lägre. Men ochEurostat visar att detta inte stämmer då man gör en annan uppdelning. Dentotala konsumtionen delas upp på offentlig kollektiv och individuellkonsumtion. I det första ingår de offentliga tjänster som hushållen kollektivthar nytta av: försvar, rättsväsende etc. I den individuella konsumtionen ingårinte bara det hushållen köper direkt, den privata konsumtionen, utan ävensådant som finansieras och betalas med skatter men som konsumerasindividuellt såsom sjuk- och hälsovård, undervisning m.m.Tabell 1. Köpkraftskorrigerad konsumtion per person 1996Index EU15 = 100Tabell 1: (Kollektiv offentlig konsumtion per person Privat konsumtion perpersonIndividuell konsumtion per person )*Prel.Källor: , och det gäller den offentliga kollektiva konsumtionen skulle vi enligtdenna undersökning ligga klart över EU-genomsnittet tillsammans medbl.a. Även om det inte finnsanledning betvivla att detta är en riktig redovisning är det dock knappastså att den allmänna upplevelsen är att håller en god ochtillfredsställande nivå på kollektiva tjänster som polis- och rättsväsende.Tillfredsställelsen med dessa offentliga tjänster är knappast så mycketstörre i än i de jämförbara länderna som denna mätning skullekunna ge anledning att tro.Vi konstaterade ovan att ligger under EU-genomsnittet vadgäller den privata konsumtionen per person. Men även ifråga om individuellkonsumtion, där den privata konsumtionen kompletterats med de individuelladelarna av den offentliga, ligger under EU-genomsnittet. Av deländer som ligger närmast vad gäller BNP per person har ochFinland en lägre konsumtion medan och har högre. AttSverige i betydande grad låter en del av den individuella konsumtionen gåvia det offentliga och bekostas med skatter ger oss således inte en lika högkonsumtionsstandard som EU-medborgaren i allmänhet.Om man ser till delarna av den individuella konsumtionen finner man attden svenska livsmedelskonsumtionen ligger under genomsnittet iEU. Det nordiska klimatet medför att en relativt sett större del avkonsumtionen i går till boende och uppvärmning. Men vi vet juockså att har mycket höga boendekostnader till följd av regleringaroch bristande konkurrens på boende och byggande.Argumentet för de höga skatterna och det relativt andra länder låga privatakonsumtionsutrymmet har varit att svensken också får något för skatterna.OECD:s och undersökning belyser detta. De s.k. välfärdstjänsternaåterfinns som hälso- och sjukvård samt fritid, nöjen, kultur. Som synes avtabell 2 är inte nivån vad gäller hälso- och sjukvårdskonsumtionen högre iSverige än i andra länder. Tvärtom ligger vi under EU-genom-snittet. Även om skillnaderna inte är särskilt stora har de övriga nordiskaländerna högre hälso- och sjukvårdskonsumtion än Sverige.Tabell 2. Individuell konsumtion av vissa tjänster 1996Index EU15 = 100Tabell 2: (Hälso- och sjukvård Fritid, nöjen, kultur )*Prel.Källor: Se tab. 1När det gäller konsumtion som klassas som fritid, nöjen, kultur liggerdock över EU-genomsnittet. Den höga svenska konsumtionenligger främst inom delgruppen nöjen, rekreation, kulturella tjänster.Underlaget medger inte en uppdelning på nöjen och rekreation respektivekultur. Vi vet således inte om den relativt höga nivån beror på störrenöjeskonsumtion eller mera traditionella kulturyttringar.Sverige ligger också över EU-genomsnittet vad gäller konsumtion avundervisning, som räknas in under denna rubrik, högre. (Hänsyns-tagande till torde höja nivån något ytterligare.) liggerdock påtagligt lägre än de övriga nordiska länderna. ligger 63 %över, över och över EU-genomsnittet.Sammantaget ger denna undersökning knappast underlag för påståendet atten i förhållande till omvärlden låg privat konsumtionsnivå i Sverigekompenseras av en så mycket högre nivå på de tjänster det offentligatillhandahåller. På vissa av dessa områden ligger över EU-genom-snittet, på andra områden under. Den totala individuella konsumtionen liggerför svenskens del strax under EU-genomsnittet, tabell 1. Åtta EU-länder harhögre konsumtionsnivå. Detta gäller också för , och . (ligger över .) Att siffrorna avser 1996 och inte1999 torde inte göra någon större skillnad. Flertalet EU-länder har haftsnabbare tillväxt än sedan 1996.InkomsterDen relativt mediokra konsumtionsnivån kan hänföras till en låg tillväxtav produktion och därmed också av inkomster. har dennominella inkomsten för en industriarbetare ökat medanden reala inkomsten efter skatt har ökat med . Förtjänstemannen är detta än mer tydligt. Medan den nominellalöneökningen varit ungefär densamma som för industriarbetaren har denreala ökningen stannat vid drygt 1/per år.Svensken håller i viss mån uppe konsumtionen genom ett lågt sparande.Jämfört med många andra västeuropeiska länder har en låg sparkvot.Detta betyder att skillnaderna mellan och andra länder blir än störreom vi ser till inkomster och inte till konsumtion.I en undersökning som omfattade åtta länder låg den svenska köpkraftenhos nettolönen efter skatt praktiskt taget genomgående på den lägre halvanför ett antal yrken.Ser vi till genomsnitthushållets disponibla inkomst - dvs. inkomst efterskatt och avgifter och inklusive bidrag och socialförsäkringsersättningar -finner vi att det är endast , och som har lägregenomsnittliga disponibla inkomster per person än . harpraktiskt taget samma inkomstnivå som Sverige.PriserEn del av förklaringen till att svensken får ut ett så relativt magert utbyteav sina ansträngningar är att prisnivån är hög i . Den svenskaprisnivån på privata konsumtionsprodukter ligger högst inom EU, 27 %över genomsnittet. ligger på praktiskt taget samma nivå, 26 %.Det är i allmänhet inom områden där konkurrensen brister som densvenska prisnivån är hög: livsmedel, drycker, tobak, bostäder ochbränsle, hälso- och sjukvård, böcker, tidningar, undervisning, vissafritidsartiklar, restaurangbesök och liknande tjänster.För de offentliga tjänsterna är kostnaden också hög, över EU-genomsnittet, även om länder som och här har enkostnadsnivå som ligger över den svenska.Tillgångar och skulderMen en låg inkomst kan för kompenseras av tillgångar fråntidigare inkomster. De svenska hushållens situation i internationelljämförelse framgår av tabell 3. Uppgifter föreligger endast för de sjustora samt och Finland.Tabell 3. Hushållens finansiella tillgångar och skulder i några länder1997I procent av hushållens disponibla inkomsterTabell 3: (Finansiella tillgångar Skulder Finansiella netto- tillgångar )*Tillgångarna sannolikt underskattadeKällor: och , universitetDet svenska genomsnittshushållet har förhållandevis låga finansiella till-gångar, sett i relation till inkomsten. Skuldsättningen är jämförelsevishög varför de finansiella nettotillgångarna är låga. (situationpåverkas av oljetillgångarna som inte redovisas i hushållssektorn. )Att man tar hänsyn till hushållens tillgångar förbättrar därmed inte detsvenska hushållets situation relativt omvärlden.Sammanfattningsvis kan vi konstatera att den relativa försämring avSveriges situation vad gäller BNP per person som skett under lång tidåterspeglas i låga inkomster och konsumtionsmöjligheter jämfört med fleraandra EU-länder. Inte heller ett hänsynstagande till den individuella konsum-tion som kommer oss till del via den offentliga verksamheten förbättrarSveriges relativa position särskilt mycket. kan sägas vara medel-måttigt eller ligga under genomsnittet i euroepisk jämförelse vad gällerinkomster och konsumtionsmöjligheter.Ekonomisk styrka sett från hushållets synpunktInkomster och marginaleffekterI en undersökning utförd av visas vilken disponibelinkomst olika typhushåll har. (Med disponibel inkomst menasnettoinkomst efter skatt och inklusive bidrag ochsocialförsäkringsersättningar.) Men där visas också vad som återstår avdenna disponibla inkomst efter standardiserade utgifter för mat, hyra,arbetsresor m.m. Då framgår att det främst är i hushåll med barn ellerhushåll där någon arbetar deltid som marginalerna är små.Tabell 4. Netto efter skatt och standardiserade utgifter för olika hushåll1998Kronor per månadTabell 4: (Ensamstå. utan barn Ensamstå. med barn, deltid Ensamstå. med barn,heltidSammanbo. utan barn Sammanbo. med 2 barn )Källa: KonsumentverketSom synes är det främst ensamstående med barn som har den sämstaekonomin. Men även för sammanboende med barn är marginalerna småeller obefintliga.Det finns således ett betydande antal hushåll som har mycket småmarginaler.En låg (netto)inkomst är lättare att fördra om man vet att det finnsmöjligheter att arbeta sig ur den. Därför är t.ex. låga ingångslöner förungdomar inget stort, permanent problem. Det viktiga är att det inte finnsstora hinder mot att förändra situationen.Marginaleffekter genom skatter och inkomstberoende bidrag är ett hindermot att förändra den ekonomiska situationen. Förekomsten av marginal-effekter har kartlagts av den statliga Expertgruppen för studier i offentligekonomi (). Enligt denna ligger den genomsnittliga marginaleffektenstrax . Detta torde innebära att ca 1 miljon inkomsttagare harmarginaleffekter på eller över. Vidare har ca en kvarts miljon löntagaremarginaleffekter . De höga nivåerna beror av kombinerade effekterav skatt, bostadsbidrag, underhållsstöd, barnomsorgsavgift och socialbidrag.Bland medelinkomster och högre inkomster beror marginaleffekternasstorlek främst av den s.k. värnskatten och av om man betalar statliginkomstskatt eller ej.Bland lägre inkomster spelar avtrappningen av bidrag en viktig roll.Några exempel belyser marginaleffekternas storlekI det första fallet gäller det ett hushåll med två vuxna och tre barn. Den eneav makarna är arbetslös med a-kassa om . Den andremaken arbetar heltid med en lön på . Familjenbetalar en hyra om , har tre barn varav två på dagisoch ett på fritids. Maken byter arbete eller får av andra skäl höjd lön till23 per månad.Tabell 5. ArbetsbyteKronor per månadTabell 5: (Före Efter Skillnad )Av bruttoökningen på får familjen behålla , dvs.marginaleffekten är . Familjen får bara behålla av inkomst-ökningen.I det andra exemplet går en ensamstående förälder med två barn upp iarbetstid, från till heltid. Förutsättningarna är att lönen ökar från 11250till . Barnens tid på daghemökas till full tid.Tabell 6. Från deltid till heltidKronor per månadTabell 6: (Deltid Heltid Skillnad )Av inkomstökningen får denna person bara behålla . I skatt ochavgifter försvinner . Det ekonomiska utfallet kan också bli direktnegativt.I det tredje fallet kan vi som exempel välja en ensamstående förälder somgår från arbetslöshet till arbete, från en a-kasseersättning på 10 400 till ettjobb som t.ex. undersköterska med . Hyran är 3 000kronor. De båda barnen går från att ha varit på dagis tillatt vara där på heltid.I dessa exempel förutsätts att inget av hushållen har socialbidrag. För de ca8 % av befolkningen som har socialbidrag ärmarginaleffekten . Närmare 370 000 hushåll hade socialbidrag någongång . Detta är allvarligast för de ca 100 000 hushåll som leverpå socialbidrag praktiskt taget hela året.Sparande och krediterMänniskor i sparar lite jämfört med t.ex. vad som gäller i deflesta andra europeiska länder. Skillnaderna i sparande mellan olikahushåll är avsevärda.Tabell 7. Sparande i olika hushållProcent av antalet hushållTabell 7: (Låg inkomst Övriga Samtliga )Källa: KonsumentverketMedan av de sammanboende med medelinkomster eller högreinkomster sparade regelbundet var det t.ex. inte ens hälftenav de ensamstående med låg inkomst, och låg utbildning, som sparaderegelbundet.För dessa hushåll är det också svårare att få krediter.Tabell 8. Förekomsten av krediterProcent av antalet hushållTabell 8: (Låg inkomst Övriga Samtliga )Källa: KonsumentverketSom synes är det betydligt vanligare att "normalinkomsttagare" harkunnat utnyttja kreditmöjligheter än låginkomsttagare. utvärdering av skuldsaneringen är det människor medde lägsta inkomsterna som har de sämsta krediterna, alltså krediter medmycket hög ränta och i övrigt dåliga villkor. Detta är inte bara enkunskapsfråga, utan i hög grad en fråga om att kunna uppfylla villkor förbättre lånemöjligheter.Vi kan konstatera att människor i i allmänhet har en inkomst- ochkonsumtionsstandard som ligger på den nedre europeiska halvan. Inte hellerhar svensken tillgångar som kompenserar för den relativt sett låga inkomsten.En politik för ökad makt över vardagen och denegna ekonominDet är en grundmurad liberal ståndpunkt att det ligger ett egenvärde i attden enskilde kan påverka sin egen situation. Det innebär både att haneller hon inte genom politiskt beslutade åtgärder, t.ex. beslut om skatter,ska hamna i en sådan situation att inte ens en genomsnittlig inkomst geren marginal efter skatt för oförutsedda händelser, byte av yrke ellerbostadsort etc. Och naturligtvis inte heller att det ska vara omöjligt attpåverka sin egen situation på grund av höga marginaleffekter.Det ligger ett egenvärde i att människor har egna pengar, att självadisponera och ha beslutsrätten över. Vi vill ju så olika saker, därför blircentralt beslutade lösningar rätt för den ene men inte den andre. Även densom inte haft möjlighet att spara stora egna summor ska kunna kännatryggheten och friheten i att inte vara utlämnad till andras beslut. Att genomsystemförändringar ge individen större summor att faktiskt disponera själv ärdärför nödvändigt. Att genom regelförändringar minska den del avinflytandet som politik och byråkrati har och öka den som individen självhar. Att öka möjligheterna för den enskilde att faktiskt kunna få en årslön påbanken.För att det som för de flesta är en utopi ska kunna bli verklighet krävsförstås en rad förändringar i de villkor för människor som ställts upp avstaten. Men det krävs framförallt en attitydförändring, att en annan värderingblir ledande för politiken. Med en liberal hållning blir besluten annorlunda.Vi behöver en radikal omläggning av politiken inom en lång rad områdenför att människor ska få ökade möjligheter att bestämma över sin egenekonomi, såsom rättvisa kvinnolöner, en politik för att kunna äga sin bostad,studiestödsreformer och reformerat försörjningsstöd för arbetslösa medsocialbidrag för att ta några viktiga exempel. Här vill vi dock särskilt peka påföljande förslag och områden som särskilt skulle öka människors möjlighetatt kunna spara lite själva.- InkomstskattenÅrhundradets skattereform slog fast att hälften kvar var vad människorskulle kunna räkna med. Det höll inte ens ett halvt decennium. Högamarginalskatter, såväl som höga totala, skatter leder till att människorinte finner det mödan värt att ta risker, förkovra sig, ta ansvar, öka sinaansträngningar. Det är givetvis otroligt allvarligt för hela samhälletsutveckling. Sänkta marginalskatter och ett stabilt skattesystem är därfören viktig pusselbit i en politik för utveckling och välstånd för nationen.Men dessa effekter drabbar givetvis den enskilde. Den som väljer attsatsa på en längre utbildning, eller att satsa på ett riskfyllt företagande,kanske förlorar ekonomiskt på detta även om man lyckas. Det inskränkermänniskors valmöjligheter. Den s.k.värnskatten måste bort.Århundradets skattereform slog fast att de flesta bara skulle betalakommunalskatt, endast de med de allra högsta inkomsterna () skullebetala den högre statliga skatten. har skatteskalan urholkats så atti dag av de heltidsarbetande, exempelvis sjuksköterskor, poliser,lärare etc., förutom kommunalskatt och egenavgifter betalar statlig skatt. löneökning för en lärare försvinner alltså långt mer än hälften i skatt.