mot · GN02Sf626 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf626av , ()Integrationspolitik m.m.Alla behövs!Alla människor behövs i samhället. Alla har rätt till ett gottliv.Segregation handlar om delaktighet. I sin mest negativaform är segregation att inte behövas, att inte vara delaktig idet som sker i närmiljön och i samhället. Att inte själv hamöjlighet att kunna ändra sina livsvillkor. Att varaoförmögen att försörja sina barn. Att inte kunna hjälpabarnen till rätta med skolgång eller läkarbesök kanske därföratt man inte kan språket.Arbete och kunskaper i landets språk är mycket viktigt.Den första gruppens invandrare - arbetskraftsinvandrarna - fick en direktanknytning till det svenska samhället i form av arbete. De ifrågasattes inte påsamma sätt som senare års invandrare. De kände att de behövdes.Segregationsfrågorna har fått en speciell aktualitet i sambandmed den ökande andelen invandrare som andelen arbetslösa ökatbåde inom inhemsk befolkning och hos invandrare. Vi har upplevt den värstalågkonjunkturen sedan kriget som invandrargrupper anlänt, oftamed svåra upplevelser bakom sig med åtföljande psykiska problem.Segregationen har också sin upprinnelse i den snabba moderniseringen avSverige. byggdes 100 000 lägenheter ,det s k miljonprogrammet. Detta var från början ett svar på den bostadsbristsom uppstod i samband med inflyttningen till storstäderna. Få och storaaktörer stod för en mycket rationaliserad produktion på bekostnad av socialaoch kulturella värden. Detta har lett till en historielöshet för människor därsociala banden klippts av och delaktighet undergrävts. En omfattandeanonymitet har blivit följden i många bostadsområden.När koncentrationen av svaga svenska grupper och invandrargrupper blevhög i samma stadsdel uppstod problem. Det är naturligtvis ingen slump att dekom att sammanfalla i våra miljonprogramområden.DelaktighetAnledningen till problemen är inte i första handbostadsplatsen utan problemen ligger djupare. Det är bristenpå delaktighet - att inte vara behövd och att inte ha möjlighetatt själv kunna ändra sina livsvillkor.Den enda möjligheten till verklig delaktighet är just att behövas, att ha ettjobb, att delta i samhällsdebatten, att kunna ta ansvar för sina barn.Arbetslöshet - sysslolöshetSegregationen är således ett komplext samhällsproblem sompåverkas av en mängd sociala och ekonomiska faktorer. Detär uppenbart att bostadspolitiken inte ensam kan ha någonstörre inverkan på segregationens effekter och konsekvenser.En god ekonomisk politik i förening med en näringspolitiksom ger fler människor arbete, är viktigare faktorer för enlösning av problemen i kombination med utbildning, kraftigasatsningar på kunskaper i svenska språket för allainvandrargrupper. Andelen högutbildade är oftast större i denya invandrargrupperna än i den svenskabefolkningsgruppen. Det finns en betydande kompetens attfå ta del av.Incitament måste skapas för företag, institutioner och myndigheter attetablera sig i segregerade områden. Satsningar på inflytande för de boendemåste kombineras med riktade åtgärder för företagsetableringar och syssel-sättning. Positiva skol- och fritidsmiljöer måste garanteras. Kvinnors, inteminst invandrarkvinnors, kunskaper och erfarenheter måste tas till varabättre.Ge människor möjligheterEn utveckling som leder till att fler bor och arbetar i sammaområde är önskvärd och gör att anknytningar till det lillasamhället blir starkare. Detta i sin tur medför attmedborgarna blir mer och mer intresserade, delaktiga ochberoende av den lokala utvecklingen. Ett boendeområde börha varierande bostads- och befolkningssammansättning så attden mänskliga kontakten mellan generationer, olikanationaliteter och yrkesgrupper blir naturlig och självklar.Boendemiljön måste utformas så att naturliga sociala enheterskapas som bryter isolering, stimulerar till aktivitet ochgemenskap samt ger möjligheter till vila och rekreation.Möjligheterna att ge alla människor en meningsfull tillvaro oavsettboendeplats ligger i en konsekvent utbildnings- och näringspolitik samt i attskapa möjligheter för enskilda individer att själva förändra sina livsvillkor.Detta bör kombineras med en successiv omvandling, förnyelse ochförsköning av miljonprogramsområdena - att göra dessa mänskligare att booch arbeta i, med mötesplatser och möjligheter till aktiviteter och friluftsliv,är nödvändigt.Segregation på gott och ontTryggheten i den lilla gruppen, i gemenskap medlikasinnade, kan i ett introduktionsskede vara positiv. Förnyanlända invandrare kan det vara en trygghet att bo blandmänniskor som talar samma språk och har sammaerfarenheter. Tolkservice, hemspråksundervisning ochinformation underlättas av att många invandrare talar sammaspråk. Invandrare som anländer till har vidankomsten en mycket begränsad kunskap om bostads-marknaden på den ort de anvisas bostad. De är i storutsträckning utlämnade till vänner, ofta med samma etniskaursprung, eller den policy som tillämpas av den lokalabostadsförmedlingen.Asylsökande flyktingar lever ofta som inneboende hos släktingar ochflyttar därför oavbrutet , som kan bli mångårig. Kontinuiteteni relationer, som är särskilt viktig för barn, blir obefintlig.Anmärkningsvärt är att en asylsökande barnfamilj endast har rätt till 1 000kronor för att bekosta det egna boendet i kommunerna, oavsetthur många barn som finnas i familjen.Detta medan bostadsbidraget för låginkomstfamiljerna med ett barn utgårmed och för hushåll med fem barn eller fler ,enligt . Detta gäller dock endast för personer som ärfolkbokförda i Sverige.Regeringen bör ge i uppdrag att särskilt se över villkorenför de asylsökande barnen i eget boende. Detta har tidigare påpekats avBarnombudsmannen.Ett problem för rörligheten på bostadsmarknaden är att hyresvärdar, bådeprivata och kommunala, med olika motiveringar nekar att hyra ut bostädertill invandrare. eller motsvarande myndighet ikommunen bör bevaka en sådan utveckling och vid behov anmälahyresvärden för brott mot lagen om olaga diskriminering.Medveten lokaliseringLokaliseringen av statliga och kommunala organ,småindustrier och hantverksbyar, vuxenutbildning m m, kanmedverka till att områdets status höjs. Speciellt bör man tasikte på att utnyttja den språkliga kompetens sominvandrarna har. Högskoleinstitutioner för språkundervisningskulle med fördel kunna placeras där språken lever - deinvandrartäta områdena.Det handlar om att skapa incitament för företag, institutioner ochmyndigheter att etablera sig och därmed göra negativt segregerade områdenmer attraktiva både för dem som bor där och för andra att komma dit.Konkret kan det handla om stöd till etableringskostnader, lönekostnaderliksom stöd till förmånliga hyresvillkor för anställda hos företag som flyttarsin verksamhet till området.För de storstadsområden där andelen invandrare blivit mycket hög börkommunerna utarbeta förslag till statushöjande insatser. Detta kan naturligt-vis med fördel ske med aktivt deltagande av de boende i respektive områden,både invandrare och svenskar. Att förbjuda inflyttning av invandrare vid ettvisst uppnått procenttal, leder inte till att områdets attraktionskraft höjs.Många av dem som bor i våra segregerade miljonprogramsområden ochsaknar arbete är invandrare med god utbildning och duktiga entreprenörer.Vad som saknas är eget kapital. Bristen på lokalt förankrade banker försvårarmöjligheterna att låna pengar. Särskilda möjligheter till förmånliga lån bordeskapas.Regionalpolitiska medel, liksom EU-stöd för utvecklingsgrupper ochbyaråd måste vara möjliga vägar till finansiering av förändringsprocesser,där hyresvärdar och hyresgäster m.fl. intressenter samverkar, för trivsel- ochstatushöjande åtgärder. Åtgärder som motiverar ekonomiskt starkare hyres-gäster att bo kvar i konkurrens med andra mer attraktiva områden.Blandade boendeformer -skön arkitekturMiljonprogramsområdets ensidiga hyresrättsboende kan medfördel uppblandas genom möjligheter till omvandling tillbostadsrätt. Blandad ägarstruktur i bostadsområden kan geett positivt bidrag till segregerade områden.Miljonprogrammens storskaliga byggteknik och kortsiktiga ekonomiskabebyggelseplanering, manövrerade ut det arkitektoniska, det sköna. Att lyftafram skönhet och kvalitet i boende är viktigt för människors välmående.Sverige är ett mångkulturellt samhälle. Den svenska kulturen har underårhundraden berikats av kulturelement som invandrare och minoriteterbidragit med. har grunden för det svenska samhället visat sigstabil. De grundläggande kristna värderingarna finns ännu som enklangbotten. Som kristdemokrater vill vi förstärka denna grundsyn. Denhjälper till att motverka rasism, diskriminering och segregering och ser varjeny medborgare som en individ med människovärde och unika möjligheter -en tillgång för Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av delaktighet som ett medel motnegativ segregation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skapa incitament för företagsetablering ochsysselsättning i miljonprogramsområdena,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av varierande bostads- och befolknings-sammansättning så att kontakten mellan generationer, nationaliteteroch yrkesgrupper blir naturlig och självklar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheter att motverka etnisk diskriminering,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om begäran att regeringen gerInvandrarverket i uppdrag att särskilt se över villkoren för de asyl-sökande barnen i eget boende.Stockholm den 3 oktober 1999Ulf ()()()()()Skånberg (kd)()()()()()