mot · GN02T534 · 1999-10-05 00:00:00 — Göteborg-Landvetter-BoråsByggs del ett först, kan tåg börja trafikera över"Kust-till-kust-banan" på delen och viaJönköpingsbanan.Götalandsbanan berör flera områden som är riksintressanta för friluftslivoch naturvård. Mellan och drabbas sjön , medmycket fritids- och permanentbebyggelse samt Ätrans dalgång vid Ulrice-hamns centralort. Vi anser att även alternativa sträckningar söder om sjönÅsunden bör studeras.Delsträcka två passerar enligt hittillsvarande projektering - liksom medplanerad nybyggnad på mellan och Gripenberg -känsliga landskap. Likaså kommer banan att gå genom tätbebyggda traktermellan och . Vi anser att man som ett alternativ börutreda möjligheten att förlägga banan längs motorvägen . Sträckan är kortare - mot över Gripenberg.Delsträcka tre motiveras av att nuvarande banan knappastär möjlig att bygga om för högre hastigheter. Västra stambanan mellanGöteborg och är också farligt nära kapacitetstaket. Byggs inteGötalandsbanan måste denna sträcka mycket snart förses med ytterligarespår.Delsträcka tre har föreslagits ansluta till Västra stambanan i . I valet mellan dessa förordar vi eftersom banan då kan drasvia flygplats, vilket kan ge många resande och en miljövänligareanslutningstrafik till flygplatsen. För att skona friluftsområdet mellanPartilleoch bör i så fall hela sträckan läggas i tunnel. I projektet ingårockså utbyggnad från två till fyra spår mellan och , varav ettnytt spår belastar denna bandel och det andra Västra stambanan. Det kandock visa sig att den föreslagna sträckningen via blir alltförmiljöbelastande. Vi anser då att även andra alternativ för anslutning tillGöteborg skall studeras, t.ex. längs nuvarande sträckning av Boråsbanan viaMölndal.För att skall komma till sin fulla rätt fordras attäven Nyköpingslänken och nytt dubbelspår Norrköping-Gistad byggs (seSödra stambanan, projekt 8.10). Dessa satsningar är också motiverade avsatsningen på Europakorridoren.20.12 Västra stambanan ()Vårt förslag: Höjd hastighet på vissa delar /t samt ytterligareett spår Göteborg-Partille.Västra stambanan är SJ:s guldägg som ekonomiskt bär upp stora delar avall annan interregional tågtrafik i landet.Banverkets förslag innehöll ursprungligen satsningar för över 3 miljarderkronor och innefattade nytt dubbelspår och hastighets-höjning /t. Relativt mycket, , har föreslagitsför linjerätningar trots att X2000 skall vara konstruerad för kurviga banor.Dessa pengar är viktigare att använda till Götalandsbanans första etapp.Kapacitetsproblemen närmast löses lämpligen ihop medbyggandet av Götalandsbanan. Sträckan byggs ut från tvåtill fyra spår, varav ett nytt spår belastar Götalandsbanan och det andraVästra stambanan.20.13 Mälarbanorna (/;)Vårt förslag: Kompletterande dubbelspår samt hastighetshöjningar.Satsningen på upprustning och nya spårdragningar runt harvarit den största satsningen för att vinna nya marknaderför järnvägen. Två järnvägar med hastighetsstandard /t rustasupp /t, så när som på sträckorna /(160km/t). Totalt kommer ca att ha investerats. Järnvägennorr om blir dubbelspårig och slutgiltigt klar , så när som påsträckan , medan den enkelspåriga södra är klar.Fastlagt i tidigare planer är ca för bl.a. nytt dubbelspårKallhäll-Kungsängen.I vårt förslag ingår utbyggnad till dubbelspår på sträckorna och Eskilstuna-Rekarne för att möjliggöra tidtabellsläggning somtillfredsställer alla önskemål. Hastighetshöjning /t för sträckanÖrebro-Västerås-Stockholm ingår också.Kolbäck-Flen (ingår i räta linjen )Bandelen ingår i tågets räta linje, med direkttåg Sala-Linköping-Tranås/. Längs delar av sträckan, t.ex. Västerås-Eskilstuna-Katrineholm, förekommer alla varianter av trafik. På delsträckan förekommer ingen persontrafik, medan godstrafiken består avtunga ståltåg. På delen består godstrafiken av norrgående tåg,som är omledda pga kapacitetsbrist på Avesta-Hallsbergssträckan.En satsning på "räta linjen" kan ta underlag från den planerade parallellavägen. Enligt underlag blir dock miljövinsten låg. Vårt förslagföljer , dvs hastighetshöjning /t mellan ochFlen.20.14 Dalabanan ()Vårt förslag: Höjd hastighet /t på stora delar av sträckanUppsala-Borlänge för att höja standarden och korta restiden.Vi anser att hela banan skall rustas till för /t. är så kurvig att stora ombyggnader krävs för att nå denstandarden. Den långsiktiga målsättningen bör dock vara /t på helasträckan.20.15 Vänerbanan/Värmlandsbanan (; )Vårt förslag: Höjning av standard, kapacitetsförbättringar samtombyggnad bangård.VänerbananBanan har delvis låg standard. Maxhastighet är /t (=ca 9 km) menhastighetsnedsättningarna dominerar. Det är inte svårt att förstå varförbusstrafiken är konkurrenskraftig. Inga större förbättringar har gjorts desenaste åren. En höjning /t där så är möjligt skulle förbättrasituationen.VärmlandsbananBanan trafikeras med snabbtåg till från , ochfortsättning till utreds. Banans standard är anpassad /t,vilket dock bara är möjligt att köra fläckvis. Allmän upprustning till 200km/t kommer att kräva många nya linjedragningar till höga kostnader.Banan ingår i TEN, varför visst bidrag dock kan erhållas. Olika alternativför spårförstärkningar kring , framför allt i riktning västerut börstuderas. Regionaltåg förekommer.Kils bangårdInte bara bansträckningarna är . Många bangårdar, dvsreseterminaler, är det också. Därför förordar vi denna ombyggnad, somgör det möjligt att köra fortare genom stationen. Finns inte med iregeringsramen.Banverket har också utrett en förkortning av tågvägen mellan Stockholmoch /med , genom ett genande spår (förbi ). Motsvarande vägförkortning kan dock fås om Nobelbananbyggs, varvid marknadsunderlaget utökas väsentligt (se projekt 20). Viförordar Nobelbanan före detta projekt.20.16 Norra stambanan (/) och Mittbanan(Atlantbanan) (Sundsvall-Östersund-Storlien-Trondheim)Vårt förslag: Bangårdar, dubbelspår , hastighet200 km/t där så är möjligt samt hastighetshöjningar,spårbyten m.m. Storlien-Sundsvall.Gävle-ÖstersundNorra stambanan är en av de fem mest belastade stråken, framför alltberoende på godstrafiken från . Hastighetsstandarden varierarkraftigt mellan och . Dubbelspårsutbyggnader har gjorts ochpågår mellan och . Med vårt förslag byggs ytterligare enbit dubbelspår. Anpassning till Sth /t sker upp till Östersund.Tillsammans med andra projekt bör detta möjliggöra att föra snabbtågmellan och på strax över 4 timmar.Storlien-SundsvallMittbanan har också låg hastighetsstandard, ihuvudsak /t. Standarden är bättre i så motto att samma hastighetgäller över längre sträckor. Fjärrblockering pågår mellan ochStorlien och maxhastigheten höjs /t mellan ochÖstersund.Vi föreslår kapacitetsåtgärder mellan och samthastighetshöjning , samt spårbyte . I enförlängning bör en ytterligare satsning ske på den s.k. Atlantbanan tillTrondheim.20.17 Trafiksäkerhet, miljö och övrigtDe allra flesta dödsolyckorna i samband med järnvägstrafik sker vidplankorsningar. omkom 186 personer iplankorsningsolyckor, 27 i elolyckor och endast 13 personer i sambandmed urspårningar och sammanstötningar. Huvuddelen avplankorsningsolyckorna avsåg länsjärnvägar, där korsningsstandardenofta är sämre.Tätheten av plankorsningar på stomnätet varierar mellan mindre än 0,1 perkm på t.ex. stora delar av till mer allmänt omkring 0,5 påandra huvudbanor och upp till 1-2 på mindre trafikerade stomjärnvägar.I samband med föreslagna hastighetshöjningar på många banor och för allmänt minska plankorsningsolyckorna är det angeläget att minskaantalet plankorsningar. Därför bör en allmän ram avsättas för att bygga bortplankorsningar på stomnätet. En mindre del av denna ram bör också kunnaanvändas för miljöåtgärder typ bullerskydd, där detta bedöms angeläget.Eftersom plankorsningsstandarden är särskilt låg på länsjärnvägarna böräven medel ur det regionala anslaget kunna användas till att åtgärdaplankorsningar.20.18 Älvsborgsbanan ()Vårt förslag: Hastighetshöjning /t och radioblock.Älvsborgsbanan förbinder läns norra och södra del.Trestadsområdet och har via förbindelser med Stockholm.SJ önskar sätta in direktförbindelser med X2000 till . I första handär en upprustning /t motiverad på sträckan ,eftersom även regionaltåg får nytta av den förbättringen. Boråsarnasförbindelser med förbättras med Götalandsbanan, varförytterligare förbättring till ännu snabbare hastigheter inte är motiverad. På enså lågtrafikerad bana som Älvsborgsbanan, är det mer motiverat medradioblock än fjärrblockering vilket är mindre kostsamt.Även sträckan bör rustas /t i enförsta omgång. Det är däremot osäkert om man därefter bör gå längre. Förtrestadsområdet erbjuder Kinnekullebanan de kortaste förbindelserna tillStockholm.20.19 Europakorridoren (Helsingborg-Jönköping-[])Vårt förslag: Byggandet av Europakorridoren påbörjas ,förutsatt att närmare utredningar visar att projektet är realistiskt.Projektgruppen för Europakorridoren föreslår en bana för /t ochförutsätter att och Nyköpingslänken byggs, att förbättras /t och att Mariatunneln byggs iHelsingborg. Helst skall också en järnvägstunnel byggas under sundet. Ingengodstrafik är tänkt på banan.Vi anser att det sannolikt inte är vare sig ekonomiskt möjligt eller lämpligtatt i starta trafik med höghastighetståg av samma slag som i t.ex.Tyskland och . En inriktning på en ny bana Jönköping-Helsingborgför hastigheter bör dock vara fullt möjlig. Den skulletillsammans med ovannämnda förbättringar möjliggöra restider på 3 timmarStockholm-Malmö. skulle därigenom på allvar kunna ta uppkonkurrensen med flyget.En utbyggd Europakorridor avlastar också från desnabbaste resandetågen. Blandningen av tåg med olika hastigheter begränsarhär kapaciteten. En utbyggnad av Europakorridoren möjliggör att väsentligtmer trafik på huvudgodsstråket genom kan överflyttas från landsvägtill järnväg.Vi föreslår att får i uppdrag att närmare utreda projektet och attdet påbörjas förutsatt att gjorda utredningar visar sigvara realistiska.20.20 Nobelbanan (Örebro-Karlskoga-[])Vårt förslag: Ny bana byggs.Banan är motiverad från befolkningssynpunkt eftersom fårjärnvägsanknytning och för att restiden i stråket Västerås-Örebro-Karlstad-Oslo kortas med . Däremot blir inte restiden Stockholm-Oslokortare över Nobelbanan, men tågen kommer att kunna gå genom betydligtstörre befolkningskoncentrationer än Hallsberg.Ett motiv för banan är att Värmlandsbanan öster om är liteansträngd (kapacitetsutnyttjande). borde få i uppdrag attgöra en ny utredning, där särskilt intrångsproblematiken, bl.a. vid dentilltänkta infarten till centralort, granskas för att få en brajämförelse med andra projekt. Nobelbanan är viktigare än ett genande spårmellan och , som är alternativ. (SeVärmlandsbanan under projekt 8.15. )20.21 Norrbotniabanan (Umeå-Luleå-Haparanda)Vårt förslag: Börjar byggas i slutet av planperioden.Avser delen Umeå-LuleåEn tämligen lättbyggd bana med samma befolkningsunderlag och gods-underlag som söder om . Stambanan norr om är upprustadtill relativt god standard, varför behovet inte är lika stort förgodstrafikens skull.Kapacitetsutnyttjandet är dock något högre än söder om . Enutbyggd Botniabana underlättar dock även norr om resandesynpunkt är denna bana lika motiverad som , dvsrejält kortare restider mellan städerna längs Bottenvikskusten.20.22 Östersjöbanan (Sydostkorridoren)Vårt förslag: Höjd hastighet /t. Etappvis utbyggnad efter plan-perioden.Detta är ett förslag som ursprungligen förelade riksdagenunder . Grundidén är att knyta samman städernalängs på samma sätt som längs /. Tvåalternativa sträckningar beskrevs i motionsunderlaget. Till detta har ytter-ligare ett lagts till.Alt 1: Norrköping-Västervik-Kalmar-Torsås-Karlskrona. Innebärnybygge förutom och Västervik-Gamlebysom upprustas.Alt 2: Linköping-Västervik-Kalmar-Emmaboda-Karlskrona. Innebärupprustning , Mönsterås-Kalmar-Emma-boda-Karlskrona. Nybygge Västervik-Mönsterås.Alt 3: Linköping-Hultsfred-Kalmar-Emmaboda-Karlskrona. Innebärupprustning av befintlig bana.Alla alternativen förutsätter direktförbindelser med ,på det sätt som sker -97. Detta ökar befolkningsunderlagetmed 1,5 till 1,6 miljoner. Alternativ 1 ger , ochKalmar den kortaste förbindelsen med och ochmed varandra. I alternativ två blir sträckan längre, medan förbindelsenblir bättre med . Alternativ tre innebär ett brott mot grundidén,eftersom kuststäderna inte kopplas ihop. Alternativ 2 och 3 fårförmodligen som konsekvens att sträckorna och Berga-Sandbäckshult läggs ned. I alternativ 1 finns troligen få motiv för attbehålla Västervik-Linköping.I alternativ 1) ingår nybygge Kalmar-Torsås-Karlskrona. Detta kostarnågra miljarder, att jämföras med förupprustning av Kalmar-Emmaboda-Karlskrona, som ändå bör komma tillstånd för Kust-till-kust-banan. Nybygget blir kortare, vilket ger enrestidsvinst på brutto med snabbtåg. Befolkningsunderlaget är dock23 000 personer sämre.Östersjöbanan har en aning sämre befolkningsunderlag än Botniabanorna,men väljs alternativ två och tre är kostnaderna betydligt lägre. HuvudorternaKalmar, och har dock bättre förbindelsermed än och Umeå.En utbyggd Östersjöbana kan knappast avlasta från gods-eller persontåg mot . blir för lång. Snarare avlastas - vilket dock behövs. För tågfärjetrafik till via (se projekt 8) kan vissa tåg ledas över Östersjöbanan.Vi föreslår höjd hastighetsstandard på nuvarandeStångådalsbanan /t och Karlskrona-Spjutsbygd /t.Den nuvarande banan har genomgått en viss upprustning till 110km/t och genomgående tåg startade hösten -96. Hösten -97 går tågen ända till Stockholm.I ett längre perspektiv, med visionen att alla större tätorter har direktaspårförbindelser med varandra, är Östersjöbanan ett alternativ. Ett alternativsom dock måste granskas bl.a. ur intrångsperspektiv för att kunna placeras ini rätt turordning. En utbyggnad av banan efter planperioden kan ske etappvis,t.ex. i följande ordning:1. (kort nybyggnadssträcka; ger flerdirektförbindeler med och Linköping).2. (knyter ihop och ); Norr-köping-Gamleby.3. Elektrifiering.. 10F. P21 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om investeringar i nationella järnvägar - projekt-beskrivningar (avsnitt 8).Stockholm den 30 september 1999Birger ()()()()()()()()Per ()()()()()()()()