mot · GN02Ub287 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub287av Vallius, ()Rätten till modersmålsundervisning"Modersmålsundervisning och tvåspråkig undervisning har storbetydelse när det gäller att stödja och stärka minoritetsspråken.Nuvarande regler ger goda möjligheter till en sådan undervisning.Skolverkets tidigare uppföljning visar dock att reglerna inte alltid följs påett tillfredsställande sätt. Det är därför väsentligt att inomramen för tillsyn särskilt följer utvecklingen av modersmålsundervisningför minoritetsspråken." Dessa viktiga ord är skrivna i proposition1998/99:143 Nationella minoriteter i Sverige.Det har kommit till min kännedom från olika delar av landet att kommunerhar förvägrat modersmålsundervisning för barn som endast har en föräldersom använder ett annat modersmål än svenska som dagligt umgängesspråkmed motiveringen att modersmålet inte är huvudspråket i barnets miljö.Denna tolkning måste vara en feltolkning av skollagens 7 § där rätten tillmodersmålsundervisning regleras. Av den paragrafen framgår tydligt att förelever som har ett annat språk än svenska som dagligt umgängesspråk meden eller båda vårdnadshavarna får en kommun anordna delar av undervis-ningen i årskurserna 1-6 på umgängesspråket. Även 9 § skollagen germöjlighet för elever, som har en eller två föräldrar som har ett annat språk änsvenska som moderesmål, att få modersmålsundervisning om eleven a) hargrundläggande kunskaper i detta språk och b) eleven önskar få sådanundervisning.Såsom propositionen aviserar bör det inte vara någon skillnad mellanminoritetsspråket och andra språk som modersmål. Därför är det viktigt attSkolverket uppmärksammar tolkningsskillnader avseende skollagens 7 och9 §§ om rätten till modersmålsundervisning inom ochkontinuerligt informerar kommunerna om detta. Dessutom bör tolknings-företrädet av lagens mening vad som anses som dagligt umgängesspråk till-höra föräldern - inte kommunen. Det är ju endast eleven och föräldrarna somvet vilket språk som används som umgängesspråk. Även om det dagligaumgängesspråket kan vara torftigt ibland kan man ha grundläggandekunskaper i språket som är en förutsättning för rätten till modersmålsunder-visning. Dessutom är det vanligt att barnets språk - eventuellt två språk -som talas i familjen inte är helt utvecklat, vilket försvårar bedömningen avvad som är "grundläggande kunskaper". I vissa sociala grupper är språketbristfälligt och barnen tiger på två språk. Då är det extra viktigt attuppmuntra föräldern och barnet att tala och läsa sitt modersmål för annarshämmas även det svenska språkets utveckling som andra språk.Kommunerna har därför ett stort ansvar för eleverna när det gällermodersmålsundervisning och förutsättningar att lära sig svenska och klara avläroplanens mål i övrig undervisning.Det är viktigt att alla som enligt lagens mening är berättigade till moders-målsundervisning ges möjlighet till en bra undervisning oavsett modersmåloch oavsett var i man bor. Lagen är densamma även om förutsätt-ningarna kan vara olika i olika kommuner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förtydligande om rätten till modersmålsunder-visning.Stockholm den 5 oktober 1999Paavo Vallius (s)