mot · GN02Fi611 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi611av , Per (kd)Allmänna bidrag till kommunerKommunsektorn inför 2000-taletPrincipiella utgångspunkterEtt samhälle byggs underifrån och uppåt i olika nivåer avgemenskaper. Det börjar med familjer och det civilasamhällets övriga gemenskaper och fortsätter med lokala ochregionala politiska gemenskaper till den statliga nivån.Därefter kommer internationella politiska organisationer ochsammanhang mellan länder, t ex EU och FN. Varje nivå ärägnad att lösa uppgifter som inte på ett tillfredsställande sättkan lösas på en lägre nivå. Varje gemenskapsnivå är såledesi första hand kompletterande till de lägre och inte avsedd attersätta eller beröva dem vare sig deras uppgifter eller frihet.Det ingår även i den subsidiära (stödjande) rollen att vidbehov värna medborgares rättigheter gentemotmellanliggande nivåer.De naturliga gemenskaperna motiverar en maktfördelning sinsemellan. Enfamilj har sina uppgifter och mål, som inte kommunen ska ta över. Familjenhar också rättigheter, som kommunen ska respektera. På samma sätt harkommunsektorn uppgifter och mål, som staten inte ska ta över. Kommunalarättigheter ska respekteras av staten, såsom de har erkänts av staten genomden kommunala självstyrelsen. I en kristdemokratisk vision av följersamhällets olika delar ett subsidiärt mönster. Kommunernas roll är att varasubsidiär i förhållande till gemenskaperna som bygger upp kommunen;landstingen/regioner i förhållande till gemenskaperna som bygger upp dem.Staten skall i sin tur vara subsidiär i sin relation till kommunerna ochlandstingen/regionerna. Bestämmanderätten över sådant de såväl naturligtsom effektivast kan sköta själva ska respekteras. Den logiska konsekvensenav detta resonemang är en maktfördelning och uppgiftsfördelning enligtsubsidiaritetsprincipen. Bevisbördan ligger på t ex staten i förhållande tillkommunerna att motivera, varför staten skall bestämma i uppgifter somligger eller borde ligga på kommunerna. Ytterligare en logisk konsekvens äratt regering och riksdag skapar en ekonomiskt stabil grund för den kommu-nala respektive regionala självstyrelsen med legitima och stabila skattebaser,så att den kommunala sektorn med viktiga uppgifter som undervisning,äldreomsorg, sjukvård etc. blir mindre sårbar för konjunktursvängningar. Ettsätt att öka kommunernas skattebas är att avveckla den statliga fastighets-skatten och införa en fastighetsavgift, som ger kommunerna enstabil avgiftsbas och som garanterar fastighetsägarna samhällstjänster i formav gatuunderhåll, brandförsvar och annan service.Saneringspolitiken ochkommunsektornVi konstaterar att kommunsektorn under de senastemandatperioderna använts som ett instrument i densocialdemokratiska regeringens saneringspolitik. Till följd avsuccessivt ökade allmänna egenavgifter harkommunsektorns skatteintäkter minskat med drygt 18miljarder kronor, eftersom egenavgifterna är avdragsgilla.Till detta kommer statliga reformer om ett ökat kommunaltansvarstagande, som inte finansierats av staten enligt dentidigare knäsatta finansieringsprincipen.Kommunsektorns skatteintäkter påverkas i hög grad av sysselsättningsut-vecklingen i den privata sektorn. långsiktiga tillväxtförutsättningarhade med all säkerhet varit mycket bättre, om inte regeringens politik en-sidigt inriktats på budgetsanering och alltför lite på att förbättra företaga-klimatet. Den kraftiga tillväxten som råder riskerar att blikortvarig, om inte strukturella åtgärder också vidtas. Den fortfarande högaarbetslösheten avspeglar sig naturligtvis i sämre utvecklingsmöjligheter ochhöga kostnader för kommunsektorn och därmed för många enskilda män-niskor.Den ekonomiska saneringspolitiken har varit särskilt tungför kommunsektorn. Det kraftigt ökande antalet äldre medborgare och dehöga födelsetalen i början av decenniet har dessutom krävt en kraftigutbyggnad av skola, vård och omsorg samt annan service. Detkraftiga skattebortfallet på grund av egenavgifterna och endast etappvisaåterföringar i form av ökade statliga bidrag har krävt ett stort förändrings-och omstruktureringsarbete inom kommunsektorn för att uppnå ekonomiskbalans. Förändringskravet har medfört både negativa och positiva kon-sekvenser. Verksamheterna har ofta en hög effektivitet och god kvalitet, mensamtidigt utnyttjas personal ofta alltför hårt. Arbetsmotivation och arbets-glädje måste återställas.Budgetpropositionen för år2000I budgetpropositionen för föreslås inga nyaresurstillskott till kommunsektorn. De extra statsbidrag somtillförs presenterades och är en återföringav det minskade skatteunderlaget till följd av de avdragsgillaegenavgifterna som infördes . Då har ännu ingenkompensation getts för de ökade åtaganden som skettexempelvis för assistansersättningen inom LSS.De enligt budgetpropositionen kraftigt ökade skatteinkomsterna 2000 (+25 miljarder kronor) visade sig vid en närmare gransk-ning inte vara riktigt så stora. Effekten av regeringens skattesänkningsförslag(de minskade avdragen mot kommunalskatten för den allmänna pensions-avgiften) på ingår i de av regeringen redovisade ökadeskatteinkomsterna. Men denna del av skatteinkomstökningen regleras enligtfinansieringsprincipen genom en sänkning av det generella statsbidraget medmotsvarande belopp. Ytterligare ca av de ökade skatte-inkomsterna förklaras av att slutavräkningen av skattemedel från år 1998betalas ut . Den underliggande utvecklingen av skatteinkomsterna förkommunsektorn , ca , är alltså intemycket större än normalt vid en hyfsad konjunktur. I reala termer är den tilloch med lägre än den skatteinkomstökning som skedde mellan 1994 och1995 som en följd av den kraftiga konjunkturuppgång som fyrpartiregeringenlämnade efter sig.Underfinansierat maxtaxeförslagDen underfinansierade maxtaxan inom förskolan är inte baraytterligare ett sätt att med ekonomiska medel söka styrabarnfamiljerna val av barnomsorg. Den tvingar ocksåkommunerna att prioritera bort annan angelägen verksamhetför att finansiera det socialdemokratiska vallöftet.Regeringen har avsatt 1,7 miljarder och 3,4miljarder kronor för allmän förskola, rätt till förskolaför barn till arbetslösa och maxtaxa inom förskola ochskolbarnsomsorg. Förutom att reformen är ett brott mot denkommunala självstyrelsen och förmodligen mot den avstaten knäsatta finansieringsprincipen kostar den enligtberäkningar som gjorts av Svenska Kommunförbundetomkring för kommunerna. Kristdemo-kraterna avvisar regeringens planer på en statligt bestämdmaxtaxa och föreslår i stället en familjepolitik för ökadmångfald och valfrihet inom barnomsorgen. Denna politikutvecklas närmare i en särskild motion med anledning avutgiftsområde 12.Äldreberedningen och HSU 2000 är två utredningar som presenterats detsenaste året och gemensamt visar att kommuner och landsting behöver rejältförstärkta resurser för att minska köerna inom sjukvården, ge en trygg ochvärdig äldreomsorg och god vård och omsorg till människor med funktions-hinder av olika slag och omfattning. Det är främst en fortsatt utbyggnad ochmer personal för att erbjuda god kvalitet som prioriteras. siktbör även en sänkning av avgifterna inom äldreomsorgs- och handikapp-området kunna ske. Vi delar Äldreberedningens och HSU 2000:s uppfattningom det långsiktiga resursbehovet. Regeringen tycks inte ta problemen påallvar.BalanskravetDet kommunala ekonomiska arbetet för de kommande årenbör inriktas mot mer än att klara balanskravet. För attlångsiktigt trygga en god vård och omsorg måstekommunernas ekonomi utvecklas från en förvaltande nivåsom med liten marginal klarar balanskravet till enutvecklande ekonomi som tål tillfälliga påfrestningar. Dettamöjliggör för kommuner och landsting att varakonkurrenskraftiga arbetsgivare. Förändringsarbetet måstefortsätta också i syfte att undvika ökade kommunalautdebiteringar.Mot bakgrund av det nya pensionssystemet skulle en ökad kommunalskattvara ett dråpslag inte minst mot pensionärerna. Regeringen föreslår ingaförstärkningar för pensionärerna i form av bidrag eller minskade skatter.Därför skulle en höjd utdebitering slå hårdast mot pensionärernamen också utgöra en tung börda för låginkomsttagarna i övrigt. Kristdemo-kraternas politik för pensionärer, och på skatteområdet, redovisas i ensärskild budgetmotion för under avsnitt 5.Många kommuner och landsting tycks trots hårda besparingar inte kunnaklara balanskravet 2000. I regeringens förslag till budget för år2000 och utgiftstak har därför avsatts medel för attstödja kommuner med avsevärda ekonomiska svårigheter. Beslutet om dens.k. kommunakuten förstärker intrycket av att tillväxtfrämjande åtgärder ute-blivit, att utjämningssystemet inte fungerar och att kommunernas skattebasmåste utökas för att klara de kommande årens stora åtaganden, främst inomäldreomsorgen. Med en konstruktiv näringspolitik för hela landet under desenaste åren hade behovet av dessa medel varit långt mindre.Regeringens politik har på olika områden inneburit att minskade statligakostnader i transfereringssystemen har vältrats över på kommunerna i formav ökade socialbidragskostnader. Det är först somen viss minskning av de totala kostnaderna för socialbidrag skett. För 1999beräknas socialbidraget uppgå till , vilket är en litenminskning sedan tidigare år.Kommunalt självbestämmandeDet finns en risk att förslag som t ex maxtaxan på daghemvid otillräcklig finansiering tvingar kommunerna att minskaresurserna till vården för att klara det lokala genomförandetav statliga beslut.Liknande undanträngningseffekter finns redan inom flera av kommunernasverksamheter. Socialbidraget, som är det yttersta skyddsnätet för människorsom inte klarar sin försörjning, är en tung post i den kommunalabudgeten.Den statliga övervältringen är särskilt tydlig när det gäller lagen om stödoch service till vissa funktionshindrade, LSS. Reformen har inneburitväsentligt förbättrade livsvillkor för människor med funktionshinder. Mensedan reformen beslutades har förändringar skett som inte följt finansierings-principen. Därmed tvingas kommunerna, för att leva upp till lagen, görabesparingar på andra områden.TABELL 4 KOMMUNERNAS SOCIALBIDRAGSKOSTNADERMiljoner kronorTabell 1: (År Socialbidrag, Löpande priser Ökning från föregående år )Källa: SocialdepartementetEtt ytterligare område som tenderar att öka inomkommunerna är insatser inom arbetsmarknadspolitiken. Detökade samarbetet mellan kommunerna ocharbetsmarknadsverket genom arbetsförmedlingsnämndernahar medverkat till bättre träffsäkerhet när det gäller lokalainsatser och samverkansprojekt. Men det något ljusnandeläget när de gäller sysselsättningen måste åtföljas avminskade kommunala åtaganden för att minimera risken förstatlig övervältring.Mot denna bakgrund är det enligt bra att regeringengenom höjda statsbidrag återställt en del av denreala resursindragning som skett.Det behövs mer änstatsbidrag för att tryggakommuninvånarnasframtida behovDen kommunala sektorns möjligheter att finansieraangelägen och nödvändig service av god kvalitet är docklång ifrån enbart avhängig av statliga bidrag. Statsbidragentill kommunsektorn motsvarar av de totalainkomsterna. Den viktigaste enskilda faktorn som påverkarkommunsektorns finanser är sysselsättningsutvecklingen iövriga sektorer. Fler sysselsatta betyder fler skattebetalareoch därmed ökade skatteinkomster för kommunerna. Menfler sysselsatta betyder också färre arbetslösa och färrepersoner i de arbetsmarknadspolitiska åtgärder somkommunerna till stor del administrerar och finansierar.Med ökad sysselsättning följer därför minskade kostnaderför kommunernas arbetsmarknadsåtaganden.Behoven ökar snabbare än resursernaNya befolkningsprognoser och utvärderingar av dekommande resursbehoven indikerar att behoven avutbildning, vård och omsorg på den kommunala sidan ökarmed 0,7-0,till följd av den demografiskautvecklingen. Detta kan jämföras med att hela befolkningenväxer med 0,1-0,. Enligt Kommunförbundetsbedömning växer behoven snabbare än resurserna dekommande åren. Skillnaden för hela perioden 1997-2001uppgår till . På landstingssidan finnsområden där kvaliteten behöver förbättras med hjälp avökade resurser, bland annat till nya platser på sjukhus.Nedrustningen av skolan måste avbrytas. Det krävs flerlärare till och gymnasiet för en nödvändigkvalitetshöjning av undervisningen.Bättre företagar- ochsysselsättningsklimat säkrar vårdenKristdemokraternas politik tar sikte på att skapa långsiktigatillväxtförutsättningar genom ett bättre företagarklimat ochlägre skatter för låg- och medelinkomsttagare. Omsysselsättningen ska ta fart måste det löna sig att arbeta.Skattepolitiken inriktas också på att skapa förutsättningar föratt behålla företag och kompetens i landet och på att förbättramöjligheterna till nya företagsetableringar. Sambandetmellan företagar- och sysselsättningsklimat ochkommunsektorns framtida resursbehov kan inte nog betonas.Om de nuvarande låga sysselsättningsnivåerna, med alltflermänniskor utanför arbetskraften får fortsätta kommerkommunsektorns resursgap att växa kraftigt de kommande10-15 åren. Inte minst av detta skäl behövs det en ny politiskinriktning när det gäller attityden till företagande och synenpå långsiktiga tillväxtförutsättningar.Potential för samordning ocheffektiviseringKommunsektorn är emellertid inte en gång för alla "färdig"till sina strukturer. På många håll finns det potential atteffektivisera och samordna verksamheter så att resurserfrigörs och kan användas där de bäst behövs. Den offentligaupphandlingen har i vissa kommuner förbättrats, men kanutvecklas väsentligt. Genom entreprenadupphandling visardet sig ofta att det går att få likvärdig kvalitet till ett någotlägre pris. En intressant modell är kommuner som anger ettpris på en viss tjänst som är lägre än vad den egnaverksamheten kostar och sedan låter olika entreprenörerkonkurrera med kvalitet i stället för med pris. ärdet viktigt att privata entreprenörer tillåts utveckla egna,långsiktiga verksamheter, och inte bara hänvisas till atttillfälligt överta kommunala verksamheter.Med hjälp av den nya informationstekniken och elektronisk handelkommer kommuner och landsting att kunna minska påmycket av den administration som egentligen inte hör till de kommunalakärnuppgifterna. Med en friare användning och lokal samordning av exem-pelvis arbetsmarknadsmedel kommer sannolikt också vissa vinster att göras iresurshänseende. Till detta kommer att det på många håll handlar om atthushålla bättre med de resurser som redan finns.Avskaffa utförsäljningsstoppetYtterligare en faktor som i stor utsträckning kan påverka dekommunala finanserna är kommunernas eget bostadsbestånd.På detta område finns det också anledning att verka för enstrukturförändring som gör att kommunerna påtagligtminskar sina, och därmed skattebetalarnas, risker som följerav för stora åtaganden på bostadsområdet. Kommunalautförsäljningar av bostadsbolag bör inte motverkas frånstatligt håll, som med den nuvarande socialdemokratiskapolitiken. Det utförsäljningsstopp som regeringen infört börsnarast avskaffas.Verksamheten i kommuner och landsting skall vara gemensamt finansie-rad. Att kommunen ansvarar för och finansierar en verksamhet behöver dockinte innebära att kommunen står som utförare av den. Entreprenader ochkonkurrensutsättning är inte mål i sig men ska ses som medel för en bättreverksamhet. En ökad konkurrensutsättning med tydliga och mätbarakvalitetskrav inom det kommunaltekniska området ger minskade kostnaderoch därmed frigörs resurser för kärnverksamheten. Med tydliga kvalitetsmål,uppföljning och utvärdering kan alternativa driftsformer öka valfriheten äveninom skolan och vården och tillföra ekonomisk och/eller ideell nytta.Kommuner ska inte konkurrera utföretagKommunala bolag bör avvecklas på marknader där privataföretag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera. Det ärockså viktigt att näringsverksamhet inte stridermot lagen. Ett sätt att stödja företagandet är att vidkommunala upphandlingar dela ordern i flera poster så attäven de mindre företagen kan vara med i budgivningen. Ettannat sätt att uppmuntra företagande är att minimerabegränsningarna avseende etablering av livsmedelsbutiker.Sammantaget påverkas alltså förutsättningarna för att förbättra ochbibehålla den offentliga servicen på både av en bättre arbetsmark-nad och av egna strukturförändringar.Skillnad mellan kort ochlång siktPå kort sikt är det svårt att hävda att strukturomvandling ellerbättre ledning av verksamheter skulle göra att människormed vård- och omsorgsbehov får den hjälp de behöveroch har rätt till. Den kris som finns på alltför många hållinom skolan rättas inte heller till för dem som är elever ,genom en strukturomvandling som kanske tar attgenomföra. Därför är det motiverat med ökade resurser frånstatligt håll för den närmaste perioden så att dem människorsom nu behöver och har rätt till en fungerande service kan fådet. Inte minst för landstingens del är det angeläget att deresursbrister som vi redan nu kan se till en deltäcks av ökade statsbidrag. På är det emellertidendast en stark sysselsättningsutveckling som i kombinationmed fortsatta strukturreformer kan trygga verksamheternainom kommunsektorn.Mot ovanstående bakgrund förelår ett tillskott till kom-munsektorn på utöver det regeringen föreslagit.År 2001 föreslås ett tillskott utöver regeringens nivå med 1,1 miljarderkronor. anser att tillskottet bör vara 1,3miljarder kronor. Därmed blir det samlade tillskott som Kristdemokraternaföreslår över den kommande treårsperioden.Det kommunalautjämningssystemetFörena utjämning med incitament förtillväxtDet goda målet bakom det kommunala utjämningssystemetär att alla kommuner och landsting/regioner skall halikvärdiga förutsättningar för sin verksamhet och serviceoberoende av skattekraft och opåverkbara strukturellakostnader. En invånare i skall kunna få lika godsjukvård och service oavsett var hon eller hanbor. Detta mål ställer vi kristdemokrater oss bakom. Däremothör rimliga skillnader i servicenivå, servicestandard,effektivitet och skattesats till den kommunala självstyrelsenoch skall således inte kompenseras. Medborgarna skall självaavgöra detta genom demokratiska val av partier som förordarolika lösningar eller genom val av boende i kommun ochlandsting. Systemet skall förena en långtgående utjämningmed starka incitament för tillväxt och förnyelse. Det skallstödja och driva på en stark och solidarisk ekonomiskutveckling i hela landet. Utjämningssystemet måstedessutom vara tillgängligt, begripligt och demokratisktförankrat hos alla kommuner och landsting. Det skall varamöjligt för kommuner och landsting att kunna parera t exbefolkningsförändringar genom att styra och förändraverksamhet och ekonomi utan att behöva överraskas av detekonomiska utfallet i utjämningssystemet. Vi ställer ossnegativa till att inkomstutjämningen är inomkommunal ochatt den för med sig tillväxthämmande konsekvenser. Vidareär vi kritiska mot kostnadsutjämningens bristandeträffsäkerhet.InkomstutjämningenRegeringen bedömer att en långtgående inkomstutjämning är"en central del i ett utjämningssystem som skall gekommuner och landsting i hela landet likvärdiga ekonomiskaförutsättningar att ge sina medborgare en god kommunalservice." föreslås att ett nytt utredningsarbeteinleds, för att finna en alternativ utformning utan negativamarginaleffekter. Vi kristdemokrater är kritiska mot att dens.k. pomperipossaeffekten inte redan eliminerats, bl a pågrund av regeringens snäva direktiv till utredningenKostnadsutjämning för kommuner och landsting (SOU1998:151), som ligger till grund för nuvarande modell. Inuläget med en långtgående inomkommunal utjämning ärincitamenten för tillväxt och expansion inte bara små utandirekt kontraproduktiva. Enligt beräkningar från Stockholmsläns landsting drabbas 11 av 26 kommunerav att utjämningssystemet tar avintäktsökningarna vid 1 procents ökning av skatteunderlaget.Sådana konsekvenser är fullständigt oacceptabla.Statlig delegation och expertgruppRegeringen beslöt att tillsätta dels en delegation meduppgift att följa upp och utvärdera utjämningssystemet, delsen expertgrupp med uppgift att förenkla och göra systemetmer stabilt. Att avskaffa den absurda pomperipossaeffektenmåste vara en prioriterad uppgift. Vidare bör träffsäkerheteni kostnadsutjämningssystemet radikalt förbättras. Vi anserdessutom av principiella skäl att en övergång fråninomkommunal till statlig inkomstutjämning bör prövas. Vårmening är att nuvarande ordning med inomkommunalutjämning går emot grundlagens intentioner med denkommunala självstyrelsen, lokaliseringsprincipen och denkommunala beskattningsrätten. Systemet medinomkommunal utjämning leder med jämna mellanrum tillallvarliga motsättningar mellan kommuner och mellanlandsting. När vissa kommuner och landsting betalar storasummor i avgift och andra får del av bidrag i motsvarandeutsträckning skapas dessutom möjligheten till ochföreställningen om att medel från en kommun används tillolika icke lagstadgade verksamheter eller investeringar i enannan. Vi kristdemokrater anser att det enligtsubsidiaritetsprincipen är staten som skall stödja kom-munsektorn och utjämna de opåverkbara ekonomiskaförutsättningar som föreligger för kommuner och landstingatt bedriva den lagstadgade verksamheten. Nuvarandesystem splittrar landets kommuner och landsting.Förändringar somekonomiskt påverkarkommunsektornKommunsektorn påverkas indirekt av en rad förändringarsom vill göra på olika områden. Samtligadessa effekter regleras i enlighet med finansieringsprincipen.Den föreslagna beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst väntasminska kommunsektorns skatteintäkter med ca årligen.Införandet av en andra karensdag beräknas netto förstärka kommunsektornmed . Den höjda avdragsrätten för pensionssparandeminskar kommunsektorns skatteintäkter medan den slopade inkomstpröv-ningen av änkepensionerna verkar i motsatt riktning.Ett återinförande av vårdnadsbidraget på en högre nivå får en rad konse-kvenser för kommunsektorn. För det första ökar skatteintäkterna till följd avatt vårdnadsbidraget föreslås skattepliktigt. För det andra leder vårdnads-bidraget till en viss ökning av kommunernas intäkter från daghemsavgifter-na, eftersom dessa styrs av den sammanlagda inkomsten av tjänst, som ökarnågot för dem som på deltid använder kommunalt dagis. För det tredje väntaskommunernas kostnader för barnomsorg minska med drygt 2 miljar-der kronor varaktigt, eller av de totala kostnaderna för barnom-sorgen när föräldrarna får möjlighet till fler alternativa barnomsorgsalter-nativ. De inledande åren väntas effekten bli betydligt mindre. För det fjärdeväntas kommunsektorns skatteintäkter minska med ca 400 miljoner kronortill följd av avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader som även före-slås gälla kommunala daghemsavgifter för barn som fyllt ett men inte tre år.Den sänkta gränsen för reseavdrag leder till minskade skatteintäkter,liksom nettoeffekten av de slopade garantidagarna och det höjda garanti-beloppet i föräldraförsäkringen. Det höjda pensionstillskottet med200 kronor beräknas öka kommunernas skatteintäkter med 255miljoner kronor. De samlade effekterna enligt ovan för kommunsektorn tillföljd av politik framgår av tabell 8.1TABELL 8.1 EFFEKTER FÖR KOMMUNSEKTORN MEDKRISTDEMOKRATERNAS POLITIKMiljoner kronorTabell 2: (2000 2001 2002 )Av tabellen framgår att även om ramen för utgiftsområdetminskar, är nettotillskottet till kommunsektorn 1,1 miljarderkronor , samt år 2002.Till de ovanstående effekterna kommer ytterligare några förslag somindirekt påverkar kommunsektorns skatteunderlag, som samtliga regleras viastatsbudgeten för kommunsektorns räkning enligt finansieringsprincipen. Detviktigaste av dessa förslag är det höjda grundavdraget. Det skattebortfall somuppstår för kommunsektorn till följd av det höjda grundavdraget föreslåsdock inte regleras som en ramförändring på utgiftsområde 25, utan i ställetdirekt på statsbudgetens inkomstsida som en inkomstminskning för statenunder inkomsttitel Fysiska personers inkomstskatt.