ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02N366 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N366av , ()Utlokalisering av statliga verk till länStatsmakterna bör vid ny- eller omorganisation av myndigheterutlokalisera statlig verksamhet till . I en första etappbör minst 380 arbetstillfällen lokaliseras till länet . Följande verk bör lokaliseras till länet: ,Patentbesvärsrätten, Riksutställningar, Arbetarskyddsstyrelsen ochPosten . Det utgör sammantaget i storleksordningen 380nyanställningar i länet.Det är viktigt att bryta den negativa befolkningsutvecklingen och denensidiga myndighetsstruktur som vi har i landet. Parallellt med en radregionalpolitiskt tillväxtfrämjande åtgärder som satsningar på kompetens-utveckling och utbildning, IT och bredbandsteknik, sänkta arbetsgivar-avgifter för små företag och åtgärder för enklare regler krävs det ettomlokaliseringsprogram för de svenska myndigheterna. Myndigheterna skaserva hela men de är i mycket stor utsträckning koncentrerade tillStockholmsregionen. I övriga delar av landet minskar andelen myndigheteroch statliga arbetstillfällen. Det gäller i hög grad län.Sned tillväxtDet är storstäderna som är vinnare och glesbygden som är förlorarna av1990-talets arbetsmarknads- och regionalpolitik. Storstadsregionerna ochuniversitets- och högskoleorterna visar snabb tillväxt medanutvecklingen är den omvända för stora delar av landet, inte minst förVästernorrlands län. Färsk statistik från visaratt av alla arbetstillfällen har tillkommit istorstadsregionerna, där hälften av befolkningen bor, medan drygt tioprocent tillkommit i skogslänen.Det är tjänstesektorn, framför allt inom IT, som växer och skapar arbets-tillfällen i storstäderna. av IT-jobben finns i Stockholmtrots att just den typen av jobb med rätt regionalpolitik hellre skulle kunnavara lokaliserade till glesbygden. Storstadskommunerna har under 1990-taletökat sin befolkning med i genomsnitt - mer än dubbelt så mycketsom riket totalt - medan befolkningen i glesbygdskommunerna minskat medi genomsnitt . Utvecklingen för de statliga arbetstillfällena följersamma trend. Denna utveckling tillåts fortgå trots att vid fleratillfällen betonat att en utlokalisering ska prövas vid förändringar av denstatliga verksamheten.En jämnare fördelning av den statliga verksamheten är angelägen såväl avregionalpolitiska rättviseskäl som i fråga om närhet och tillgång till denservice som statens verksamhet företrädesvis står för.Länet har drabbats hårt av nedläggningar både av statlig verksamhet(har tappat flera tusen) och annan verksamhet under mycket långtid.Informationsteknikens utveckling möjliggör nu lokaliseringar av verksam-heter till de regionalpolitiskt högst prioriterade delarna av landet på ett sättsom tidigare föreföll otänkbart. De möjligheterna har som ovan nämnts ännuinte tagits till vara.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet till ,2. att hos regeringen begär åtgärder i en första etapp fören utlokalisering av , Patentbesvärsrätten, Riks-utställningar, Arbetarskyddsstyrelsen och tillVästernorrlands län.Stockholm den 5 oktober 1999Birgitta ()
mot · GN02N368 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N368av , ()Regionalpolitiska konsekvensanalyser i budgetpropositionerBakgrundRegionalpolitik har blivit ett begrepp som för många har en negativladdning. Inte sällan omnämns regionalpolitik nedlåtande på ett sätt somför tanken om bidragspengar till den fattige kusinen från landet. ,Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, bekräftar den bilden. Irapporten om regionalpolitiken (Ds 1999:50) beskrivs satsningar påregioner med svagare tillväxt som tveksamma och att de till och med kanha negativ påverkan på den totala tillväxten i landet.Regioner med svag tillväxt beskrivs i nämnda rapport som regioner sominte kan växa av "egen kraft". Vi menar att det är dags att ändra på detsynsättet. Att storstäder och universitetsstäder har högre tillväxt än andradelar av landet beror på en mängd olika strukturella faktorer. En innevånare iett tillväxtcentrum har inte av egen kraft bidragit mer till tillväxten än eninnevånare i inre delen av . Skillnaderna i tillväxt är ett resultat avskillnader i förutsättningar för tillväxt. Genom politiska beslut kan dennatendens motverkas.All politik är regionalpolitikDe flesta politiska beslut har en regional dimension. Såväl budgetensintäkts- som utgiftssida har specifika regionalpolitiska konsekvenser. Detgäller skattepolitik likväl som transfereringar och investeringar. Vissautgifter är dessutom endast defensiva försörjningskostnader, andra äruttryck för offensiva och framtidsinriktade utvecklingssatsningar. I en delfall är utgifterna kompensation för marknadskrafternas effekter. Iandra fall understöds just marknadskrafternas drivkrafter. Effekterna påden regionala strukturen är betydande.Det är viktigt att vara medveten om dessa effekter när politiken utformas.En skattepolitik som gynnar redan starka tillväxtregioner ifrågasätts intemedan en politik som medvetet söker styra till fördel för regioner medsvagare tillväxt anses konstlad och ifrågasätts. Samma fenomen återfinns idiskussioner om exempelvis infrastrukturinvesteringar där man någottillspetsat kan uttrycka att satsningar i tillväxtregioner ses som investeringarmedan satsningar i glesbygd och skogslänen ses som kostsamma bidrag.Regionalpolitiska konsekvensanalyserSom redan anförts är det att förändra synen på regionalpolitik och istället föra in en medvetenhet om politikens samlade effekter för olikaregioner. Målet måste vara att alla större beslut i skall åtföljasav regionala konsekvensanalyser. Detta är ett långsiktigt mål somförslagsvis kan inledas med att fattar beslut om attbudgetpropositioner alltid skall åtföljas av regionalpolitiskakonsekvensanalyser över de samlade effekterna av budgetförslagen. Detär även viktigt att statliga myndigheter och bolag i sinverksamhetsplanering tar det regionalpolitiska ansvar som redan åliggerdem.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om införandet av regionalakonsekvensanalyser i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 3 oktober 1999Camilla ()()()()()()()()()()()
mot · GN02N369 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N369av Kenneryd, ()Regional utveckling i länHallands län är ett län med goda tillväxtbetingelser och en växandelänsbefolkning. Detta faktum döljer för många ett annat faktum,nämligen att det inom länet finns starka inomregionala skillnader. Kortsammanfattat och schabloniserat kan det uttryckas som att kustregionenexpanderar medan inlandet tappar befolkning. Även inom kustregionenfinns exempel på orter och församlingar med vikandebefolkningsutveckling. Det förhållandet att länet som helhet växer fåralltså inte leda till slutsatsen att länet inte är i behov av regionalautvecklingspengar.En avgörande faktor för att nå ett lyckat resultat i detta hänseende är att detfinns kreativa, framtidsinriktade människor som är beredda att ta krafttag föratt utveckla sin hembygd och att hålla den levande och vital. Därtill krävsofta en inledande uppbackning och stöd från samhället såväl ekonomiskt somkunskapsmässigt. Goda exempel på detta är - bland flera andra - ,och . Där har entusiastiska, kreativa och engagerademänniskor i kombination med ett visst inledande stöd åstadkommitimponerande resultat i form av företagsutveckling och aktivitetshöjning. Detvisar att resultaten kommer när förutsättningar ges.Det visar också att satsning av regionalpolitiska medel i regioner med godaförutsättningar ger goda resultat och en snabb återbetalning av satsadepengar. Min slutsats är därför att den fördelning av regionalpolitiska medelsom ska ske bör präglas av ovan framförda fakta och attHallands län därmed bör tillföras relativt större del av dessa medel äntidigare. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad andel regionala medel till län.Stockholm den 5 oktober 1999Rolf Kenneryd (c)
mot · GN02N370 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N370av , ()och i det nationella stödområdetRegeringen föreslår en ny indelning i det nationella stödområdet som skaträda i kraft den l januari . Den indelning som beslutas ska sedangodkännas av EU. Därför styrs de nationella områdena i hög grad av EUoch dess strukturfonder. Det har fått regeringen att dra den förhastadeslutsatsen att den själv kan besluta om de nationella stödområdena utanatt ge möjlighet till inflytande. Vi anser att detta är enoacceptabel centralisering.I det förslag som regeringen nu presenterar är det häpnadsväckande nog såatt större tillväxtkommuner hamnar inom stödområde B medan flera småglesbygdskommuner som varit med lämnas utanför. Så är fallet medSäffle och . Båda kommunerna har en vikande arbetsmarknad och fyllerväl de kriterier som är uppsatta när det gäller behovet av olika arbets-skapande projekt. För dessa små kommuner är det av avgörande betydelse attvara del av stödområdet. bör besluta att och ävenfortsättningsvis ska ingå i stödområde B.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att integrera och i stödområde B.Stockholm den 5 oktober 1999Viviann ()()
mot · GN02N371 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N371av Beijer, ()VarvsindustrinSedan början av 1990-talet och den borgerliga regeringens tid har svenskvarvsindustri väntat på att övriga världen skall förbjuda subventioner avfartygsbyggnationer. Då slopade nämligen den borgerliga regeringenensidigt varvssubventionerna i . Svensk varvsindustri är nu ensamom att bygga fartyg och båtar utan statligt stöd. I EU, , ochNorge subventionerar staten nybyggnationer upp till 10 %.Svensk varvsindustri har försökt övervintra och hoppats att löftet om attsubventionerna skulle tas bort för deras konkurrenter skulle infrias. Svenskvarvsindustri är ingen stor näring. Men är den av betydelseför vissa regioner. Allt talar dessutom för att det även kommer attbyggas fartyg av olika slag. Sjötransporter är både miljömässiga ochtransporteffektiva. Modern fartygsproduktion handlar inte enbart om storaskrov utan också om avancerad teknik. Det vore minst sagt märkligt om inteen del av denna framtida fartygsproduktion skulle hamna i . Enförutsättning för detta är dock att svensk varvsindustri kan konkurrera pårimligt rättvisa villkor.Regeringen har i meddelat sin bedömning att övriga länderkommer att avveckla sina varvsstöd . Vi ser positivt pådenna utfästelse då detta därigenom skulle säkerställa rättvisakonkurrensfördelar för den svenska varvsindustrin. Därmed skulle ävenhuvudskälen till eventuella svenska stödåtgärder för varvsindustrin bortfalla.Om övriga länder ej avvecklar sina stödåtgärder bör dock regeringen ånyopröva frågan om att ge likvärdiga konkurrensförutsättningar för den svenskavarvsindustrin. I sådant fall bör regeringen återkomma i samband med denekonomiska vårpropositionen med en förnyad bedömning av frågan.Vad som ovan anförts angående likvärdiga konkurrensförutsättningar för densvenska varvsindustrin bör som sin mening ge regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om likvärdiga konkurrensförutsättningar för svenskvarvsindustri.Stockholm den 4 oktober 1999Lennart Beijer (v)()()
mot · GN02N372 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N372av , ()Utgiftsområde EnergiAnslagsberäkningarCenterpartiet, Socialdemokraterna och slöt enöverenskommelse om framtida energiomställning till ett hållbart energi-system. Omställningen till ett framtida hållbart energisystem är påbörjad.De omfördelningar som regeringen föreslår i budgetförslaget ligger inomramen för denna överenskommelse.Centerpartiet biträder dock inte finansieringen av samarbetet med fordons-industrin. Regeringens förslag innebär att forskningsanslag omfördelas frånuniversitet och högskolor till fordonsindustrin. Detta är inte acceptabelt. Ettutökat samarbete med svensk fordonsindustri kring utveckling av mermiljövänliga och energieffektiva fordon får inte gå ut över statens anslag tillforskning och utveckling inom energiområdet vid universitet och högskolor.För att inte skära ner på forskning och utveckling inom energiområdet viduniversitet och högskolor anslår i sin budgetmotion ytterligare100 till anslaget B 4 Energiforskning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 21Energi enligt följande uppställning:Tabell 1: (Anslag (tkr) Regeringens förslag Anslagsförändringar )den 2 oktober 1999Eskil ()()()()()
mot · GN02N373 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N373av , ()Utgiftsområde NäringslivAnslagsberäkningSvenskt jordbruk och livsmedelsnäring tvingas arbeta med betydligthögre kostnader i form av skatter och avgifter än vad som är fallet förmotsvarande näringar i konkurrentländerna. Den svenska jordbruks- ochlivsmedelsindustrin är i stort behov av konkurrenshöjande åtgärder.Inom utgiftsområdet anslår för ensatsning på forskning och utveckling inom livsmedelssektorn. Under 2000anslås till ett program för gårdsbaserad livsmedels-förädling. föreslår vidare satsningar på trädgårdsnäringen. Ettstödprogram för strukturomvandling av växthusodlingen till en kostnad av 7miljoner kronor bör genomföras. Vi anslår även som enkollektiv resurs för trädgårdsbranschens utveckling. Medlen bör tillförasutgiftsområdet genom ett nytt anslag för jordbruks- och livsmedelsnäringenskonkurrenskraft.Idag importerar mer miljöanpassad teknik än vi exporterar. För attförstärka den svenska exporten av miljöanpassad teknik föreslår Center-partiet att anslås till exportfrämjande insatser på dettaområde. avsätter därför 25 miljoner mer än vad regeringenföreslår till anslaget E 2 under utgiftsområde 24.I enlighet med det moratorium för reala anslagsökningar till statligamyndigheter som presenterar i sin budgetmotion föreslåsminskning för anslagen A 1, A 5, D 3, E 1, och F 3.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde 24Näringsliv enligt följande uppställning:Tabell 1: (Anslag (tkr) Regeringens förslag Anslagsförändring )den 4 oktober 1999Eskil ()()()()()
mot · GN02N374 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N374av , ()Kompetensutveckling för de minsta företagenFör att nå sina syften bör strukturfonderna, i större utsträckning än undernuvande programperiod, utgå från de små företagens förutsättningar ochvillkor.Behovet av kompetensutveckling är stort inom de små- och medelstoraföretagen. är förutsättningarna för kompetensutveckling ofta sämreinom dessa företag än inom de större företagen.Orsaken finns både i bristande ekonomiska resurser och mindre flexibilitetatt integrera insatser för kompetensutveckling.Den oberoende utvärderingen av Växtkraft mål 4 visar att företag med 0-5anställda är kraftigt underrepresenterade och att insatserna nått de redanmedvetna företagen.Därför är det av största betydelse att åtgärderna inom nya mål 3 fokuseraspå de allra minsta företagen.Det är angeläget att enmansföretag även kan ges stöd inom insatsområde 2- verksamhetsrelaterad kompetensutveckling. Dock måste konstateras att denav mål 3-utredningen föreslagna modellen inte klargör under vilkaomständigheter enmansföretag skall kunna erhålla stöd. Nämnda utredninghar enligt min mening i alltför hög grad fokuserat på stora företag ochutvecklat beräkningsgrunder som utgår från dessa företags villkor. Därförbör medel öronmärkas för de allra minsta företagen och regelverken anpassastill dessa företags förutsättningar.I likhet med förslaget att fördela en viss procent av medlen inom åtgärd 2till den offentliga sektorn, bör särskilda medel avsättas till företag med 1-5sysselsatta.Hur det nationella programmet för mål 3 inom EU:s strukturfonderutformas är förvisso ingen fråga som underställs . Dock har det,som ovan framförs, en direkt koppling till budgetpropositionens förslag omsärskilda medel för kompetensutveckling för åren 2000-2001.Det skulle vara olyckligt om ett i grunden bra förslag om att stimulera tillkompetensutveckling utformas så att det inte kommer de riktigt småföretagen, inklusive de utan anställda, till del.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av medel för kompetensutveckling förde minsta företagen.Stockholm den 2 oktober 1999Åke ()
mot · GN02N376 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N376av , ()Nationella stödområdesindelningen och EU:s målområdesindelningI samband med den stora revision av nationella stödområden och EUsmålområden har stora förändringar i jämförelse med tidigare genomförts.Exempelvis har hela utom blivit inlemmade i någotav (1 eller 2), vilket också medfört att samtligaberörda Norrlandskommuner placerats inom det nationellastödområdesprogrammet A eller B. Därtill kan finnas många goda skäl.Men det är orimligt att i och , från att hatillhört det nationella stödprogrammet och EUs förutvarande mål 2,förpassats till att inte längre finnas med. Ännu orimligare ter sigförändringen då högskole- och universitetsorter såsom , ochdet mycket expansiva , tillika befolkningsmässigt största ochsnabbast växande kommun, inlemmats i både det nationella stödprogrammetoch i målområde 2. Medan , och i ,som uppvisar en minst tioårig stagnation och tillbakagång i flera avseenden,alls inte är med i något av programområdena.Att aldrig varit inlemmat i något av stödprogrammen kan förklarasav den relativa närhet som kommunen har till den expansiva . tredje största kommun har heller aldrigbegärt sig dit själv. Men dess tre landskapsgrannar uppvisar sammastrukturella bekymmer som flertalet Norrlandskommuner i övrigt, vilket förövrigt även gäller för samtliga Bergslagskommuner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fråntagna placering i de nationella ocheuropeiska stödområdesprogrammen och det synnerligen utsatta lägedetta medför,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och behov av att tillhöraettdera programområdet.3.Stockholm den 5 oktober 1999Kenth ()
mot · GN02N378 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N378av , ()kan erhålla statligt stöd vid etablering inom det nationellastödområdet. Även EU kan under vissa förhållanden bevilja stöd i olikaformer. Stöden är ofta det som avgör om etableringen skall bli av ellerinte.Under senare år har det hänt att företag som erhållit ett regionalpolitisktstöd trots detta lägger ned sin verksamhet för att i stället flytta den till ett nyttområde där nytt stöd, och då oftast högre än det tidigare, utgår. Detta skersåväl inom landet som inom unionen.Regelverket borde vara så utformat att om ett företag en gång fått statligtstöd för att etablera en verksamhet skall inte ett förnyat stöd kunna beviljasom företaget i fråga lägger ned sin verksamhet och flyttar den till ett nyttstödområde.Förutom att bör ha en sådan begränsning i sitt inhemska regelverkså bör verka för att en sådan ordning införs inom EU.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regelverk för statliga bidrag och EU-bidrag.Stockholm den 5 oktober 1999Per-Olof ()()()()()
mot · GN02Sf201 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf201av , ()Barnbidrag och bostadsbidrag vid gemensam vårdnadBarnbidragVem som skall uppbära barnbidrag regleras i 4 § i lagen omallmänna barnbidrag . Om barnet står under föräldrarnasgemensamma vårdnad betalas barnbidraget automatiskt uttill mamman eller till:- pappan, om föräldrarna begär det- pappan, om han är ensam vårdnadshavare- pappan, vid gemensam vårdnad om barnet varaktigt bor med honom ochhan begär det.Om pappan skall få del av barnbidraget så måste han ellerföräldrarna tillsammans göra en aktiv handling för att hanskall få del av det. Detta upplever fler pappor somorättvist. De anser , med rätta tycker jag, att det borde finnasen automatik att när man har delad vårdnad om barnet såborde allt som hör till barnet fördelas på båda föräldrarna.Barnbidraget skall ju användas för barnets omkostnader.BostadsbidragBostadsbidrag regleras i lagen om bostadsbidrag. Rätt tillbostadsbidrag har bl.a. den som har vårdnaden om barn ochvaraktigt bor tillsammans med barnet. Om barnets föräldrarinte lever tillsammans men har gemensam vårdnad ombarnet, har den förälder som barnet är folkbokfört hos rätt tillbostadsbidrag. Detta upplever den andre föräldern somorättvist, med rätta, eftersom man, när man har gemensamvårdnad, har skyldighet att ge sitt barn en bra boendemiljöden tid som barnet vistas hos respektive förälder. Även pådetta område borde det finnas en automatik så att bådaföräldrarna får del av det behovsprövade bostadsbidraget.Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av nuvarande regler för barnbidrag såatt det kommer båda föräldrarna till godo,2. att som sin mening ger regeringen till känna att vad imotionen anförts om en översyn av nuvarande regler för bostadsbidragså att det kommer båda föräldrarna till godo.1Stockholm den 22 september 1999Rigmor ()1 Yrkande 2 hänvisat till BoU.
mot · GN02Sf202 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf202av , ()ÄnkepensionernaSocialförsäkringsminister skrev i endebattartikel i : "Det skall gå att lita påtrygghetssystemen".Så löd rubriken.Men hur är verkligheten? Kan folk lita på trygghetssystemen?Ta änkor som ett exempel. Konfiskeringen av änkepensionerna ärett exempel där Socialdemokraterna visat att det inte går att lita på systemen.Den uppgörelse som gjordes, av Socialdemokraterna och ,innebar en ren konfiskation av änkepensionerna, pengar som betalats in tillstaten. Det blev dramatiska förändringar för många genom det beslutet.Änkepensionerna bör således återställas efter vad som gällde före"konfiskeringen".HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om änkepensionerna.Stockholm den 15 september 1999Rolf ()