mot · GN02N386 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N386av , ()Egenföretagare1 Minska krånglet öka mångfalden! "Jag får förverkliga mina visioner och får driva verksamheten efter minegen ideologi. har jag luft under vingarna. "Det säger en kvinnlig företagare i mängden, som arbetat somsocionom inom den offentliga sektorn. Vi i vet att det finnsmånga företagare som är beredda att lämna ett sådant vittnesbörd. Vi vetockså att det dessvärre är många företagare som känner att staten och andramyndigheter inte uppskattar deras företagande. Krångliga regler och högaskatter får många företagare att känna att de arbetar i motvind.Antalet egenföretagare har sjunkit . Det är allvarligt eftersomegenföretagandet har en rad positiva effekter. Det uppmuntrar t ex personligtengagemang och ansvarstagande. Till detta skall läggas att den totala syssel-sättningen ökar med 1,3 personer när en person går från att ha varit anställdtill att bli företagare. har i 1998Företagare i välfärdssamhället vidare pekat på att egenföretagandet har gerstörre effekt på sysselsättningen efter två till . Det behövs ett mylleravsmå företag som startar, lever och frodas och växer. Det sker i alldeles förliten utsträckning . Det vill ändra på.Det tycks råda stor enighet över partigränserna om att det behöver blienklare att starta och driva företag i . Men trots detta har lite elleringenting skett av vikt för att förbättra villkoren för företagarna undermandatperioden. Våra förhoppningar har visserligen inte varit högt ställdanär det gäller Socialdemokraternas vilja att underlätta anställningar genomatt sänka världens högsta skatter på arbete, eller rubba en paragraf i defrånsmåföretagarperspektiv så fyrkantiga arbetsmarknadslagarna.Men inte ens när det gäller i stort sett kostnadsfria regelförenklingar somförenklade blanketter, att införa ett enkelt bokförings- och deklarationspaketför egenföretagare, vettigare F-skattregler eller solnedgångsparagraf föronödiga företagsregler har regeringen lyckats åstadkomma någontingkonkret. Livet måste bli enklare för den som vill bli eller är företagare.Av den småföretagsdelegation som regeringen tillsatte har inte mycketkonkret av betydelse kommit. Av de 71 specificerade förslag som lades frampåstår regeringen att en tredjedel blivit genomförda. Men det blir en lek medord och avgörande är hur man definierar ordet genomförd.Det finns en mängd förslag på hur man kan och bör förenkla företagandet.Göra det så kallade företagsklimatet lite behagligare. Vi vill i denna motionredovisa några av de saker som anser vara viktigast för attförbättra förutsättningarna för företagsamhet i Sverige.2 Lättare få F-skattsedelAtt inte alla som vill får chansen att starta eget är obegripligt. Vi seringen anledning till att neka någon som vill starta ett företag chansen attockså få pröva sin affärsidé.För att få en F-skattsedel enligt dagens praxis bör företagaren inte:- tidigare ha varit anställd hos uppdragsgivaren,- använda uppdragsgivarens utrustning,- ha få kunder som anlitar företagets tjänster under långa perioder,- bedriva ekonomisk verksamhet av "allmän karaktär",- ha en låg ekonomisk risk.Detta är krav som verkar gjorda för att hindra en ny företagare inomtjänstenäringen. För honom eller henne kan det vara fullständigt naturligtatt börja med uppdrag från sin gamle arbetsgivare, att t.ex. arbeta påkundens dator, att ha få kunder och försöka hålla nere risken. Särskiltmånga kvinnor drabbas av dessa regler. Ett litet försök till uppmjukningsom föreslagits av RSV avslogs av regeringen i förrabudgetpropositionen. Skattekontoren måste följa lagen, men regeringenkan ändra reglerna. Enligt är detfortfarande ett problem att få starta näringsverksamhet i form av enskildfirma eller handelsbolag. Dessutom är inte sällan handläggningstidernapå tok för långa.Vi anser att alla som vill ska kunna få ut en F-skattsedel för att kunnabedriva verksamhet i egen regi, givetvis under förutsättning att man inte harnäringsförbud, skatteskulder eller på annat sätt befinner sig ien sådan situation att F-skattsedeln skulle återkallas. Vi böruppmuntra dem som vill driva företag och betala skatt genom att göra det lättför dem att få en skattsedel.3 Lättare att registrera företagFolkpartiet anser att det ska införas en enkel och begriplig blankett förregistrering av företaget vilken sänds till förslagsvis Patent- ochregistreringsverket. Denna ska lätt kunna kombineras med ansökan omF-skatt och momsregistrering etc. Efter ett par borde PRVkunna återkomma med en bekräftelse om inget mer kompliceratförhållande råder och skattemyndigheten skicka F-skattsedeln. I Kanadakan en blivande företagare registrera sitt företag, anmäla sig för olikaskatter samt ordna eventuella tillstånd via Internet. Hela proceduren skainte behöva ta . I behöver en blivandeföretagare kontakta , skattemyndigheten(ofta flera olika uppbördsenheter) och . Dessutom kantillstånd behövas från , kommunen eller någon annanmyndighet. Rader av blanketter ska beställas och fyllas i. Ofta fårföretagaren ringa tillbaka till myndigheterna på rätt telefontid ochförsöka hitta en person som kan förtydliga blanketterna. Därefter kanbeskeden låta vänta på sig i månader. Inför en förenklad och enhetligföretagsregistrering.4 Avskaffa den förutberäknade F-skattenDen som har F-skattsedel ska beräkna sin årsinkomst i förväg och sedanmånadsvis betala in beräknad F-skatt, oavsett om inkomsterna uppgår tillberäknade belopp eller kommer mera oregelbundet. Det går att fåjämkning men det kräver mycket arbete och dividerande medskattemyndigheten, tid företagaren vill ägna åt annat. För anställdas A-skatt, arbetsgivaravgifter och moms är det däremot en självklarhet attinbetalning och redovisning löpande ska gälla faktiska belopp. Det böräven gälla F-skatten. Låt företagaren betala in preliminär F-skatt iförhållande till faktisk intjänad inkomst för månaden som gått.5 Förenkla deklarationen för småföretagarnaDen relativt färska Simplexgruppen inom bordebörja med att titta på blankettkrånglet. Skatte- och deklarationsreglernaär i stor utsträckning gjorda för de större företagen. De har inte hellernågra problem med detta eftersom storföretagen besitter minde arméer avskattejurister och ekonomer som kan ta till vara företagets intressen iregeldjungeln. Mycket av det omfattande uppgiftslämnandet och dendetaljerade bokföringen är onödigt för den mindre företagaren.Skatteförvaltningens informationsbroschyr Dags att deklarera ditt företaghar den upplysande rubriken . När detgäller t.ex. blankett N1 för den som ska redovisa inkomst avnäringsverksamhet ska han/hon ta ställning till om poster som "Utgåendevaru- och omkostnadsskulder", "Negativ räntefördelning enligtberäkning på blankett N6", "Återföring från skatteutjämningsreservAvsättning till periodiseringsfond" och "Minskning av expansionsmedelenligt beräkning på blankett N6" är aktuella för den egna verksamheten.För många småföretagare kostar det åtskilliga tusenlappar att anlita expert-hjälp för deklaration och redovisning, arbete som inte leder till vare sig högreeller lägre skatt.För enmans- och fåmansföretag borde man istället kunna ha en förenkladblankett där företagaren redovisar totala inkomster, löner och avgifter och enschablon för kostnader. Resten är skattepliktigt överskott. Schablonavdragetska täcka det som en modern tjänsteföretagare kan tänkas behöva: mobil-telefon, porto, resor, papper och pennor. Schablonavdraget bör därför vara enviss del av omsättningen upp t.o.m. förslagsvis per år.Härigenom kan företagaren kraftigt förenkla sin bokföring, fortfarandeinom ramen för de krav som bokföringslagen ställer. Inför en förenkladföretagardeklaration på samma sätt som det finns en förenklad själv-deklaration för löntagare.6 SkatteredovisningstidpunktFöretagare är skyldiga att se till att deras betalning är inne påskattekontot ett visst datum, dvs det är inte tillräckligt att ha betalat införe en viss tidpunkt. Detsamma gäller skattedeklarationen, somdessutom ska postas separat. Eftersom det inte finns garantier för attpostgången fungerar, innebär det en osäkerhet för företagaren ominbetalningen och redovisningen verkligen kommit in eller ej. Ochhar den inte kommit in blir det skattetillägg även om företagarenbetalat in med marginal. De en försening kostar ärtillräckliga för att såväl irritera som oroa småföretagare; måsteföretagaren dessutom betala kan det för en enmansföretagare vara fleradagars nettoförtjänst som går åt. Regeringen har vagt lovat att: Dettaskall nu bättre anpassas för de små företagens förutsättningar. Men dettabehöver inte utredas vidare. Lösningen är enkel.Ändra reglerna för skattekontot så att redovisning och betalning ska hasänts in senast angivet datum.7 Skattetillägg för periodiseringsfel imomsredovisningenOm företagaren gör ett enkelt periodiseringsfel i sin momsredovisningdrabbas han/hon av skattetillägg. Periodiseringsfel är lätta att göra förden som inte är skatteexpert. Att slopa skattetillägget skulle innebära enliten kostnad för statskassan enligt regeringens småföretagsdelegation. Vivill därför slopa skattetillägget för periodiseringsfel imomsredovisningen.8 ServicecheckarDet är mycket svårt att veta vilka regler som gäller om man anlitar enannan person att utföra tjänster. Ett enkelt system skulle kunna vara attinrätta servicecheckar, en obyråkratisk och enkel metod för den som villbetala lön till någon annan på post eller bank. Man ska kunna betala inlön inklusive skatter, uppge sina egna och den anställdes personuppgifteroch därmed ha gjort klart sin del. Uppgifterna kan sedan lagras hos RSVtills de adderas till övriga löner på den förenklade självdeklarationen.RSV har i RSV Rapport 1996:5 Redovisning av privata tjänster redovisathur detta skulle kunna gå till genom att istället använda knapptelefon ochdärefter bli debiterad skatter etc. Om man så vill kan detta förenas medsänkt skatt på tjänster. Det väsentliga är att den som vill betala någon föratt få hjälp med barnvakt, städning eller liknande inte hänvisas tillsvartjobb för att det är för krångligt att göra rätt. Vi vill därför införa ettsystem med servicecheckar enligt modell ovan eller enligt det förslagsom RSV anvisat.9 Skattesemester i börjanNystartade företag bör kunna få uppskov med bolagsskatten så längepengarna inte tas ur företaget. Nya och snabbväxande företag avstår oftafrån utdelningar och styrelsearvoden för att kunna satsa allt på snabbtillväxt. Dessvärre bromsas denna ibland av stora skattebetalningar. Vianser att en utredning bör tillsättas med uppdrag att granskamöjligheterna att ge företagen uppskov med bolagsskatten så länge ingautdelningar sker. Det skulle underlätta för företagen att växa med egetkapital, vilket de flesta önskar, och förbättra expansionsmöjligheterna fördenna typ av företag som måste få många av under kommandeår.10 Slopa den uppsnabbade momsinbetalningenKravet på förtida momsinbetalningar upplevs av många småföretagaresom helt orimligt. delar denna uppfattning. Vi anser att det ärorimligt att många företagare tvingas betala in momsen innan de fåttbetalt från sina kunder. Vi anser att de gamla reglerna bör återinföras.Dagens regler vittnar framför allt om en oförstående attityd gentemotsmåföretagarna. Hur många vanliga löntagare skulle acceptera att fålönen den 25:e men tvingas betala in skatten den 20:e?11 Lika rätt för fåmansbolagenFolkpartiet vill stoppa diskrimineringen av fåmansbolagen. Utöver enrimlig arbetsinkomst bör all utdelning beskattas som inkomst av kapital.Reglerna för beskattning av aktiva ägare i fåmansföretag, de så kallade3:12-reglerna har länge varit ett problem för företagandet i . De ärutformade med ett rent löntagarperspektiv. De utgår från att i princip allvinst i ett fåmansföretag är ett resultat av ägarens egen arbetsinsats.Resultatet är att all utdelning på det riskkapital som ägaren satsat i sittföretag, utöver en viss nivå, beskattas som uppskjuten lön till ägarensjälv. för skattereformen rådde överhettning påarbetsmarknaden och företagsklimatet ansågs gott. Något behov av attstimulera företagandet och framför allt de små företagen ansågs intefinnas. är situationen radikalt förändrad. är det bristen påföretag som vill växa och anställa medarbetare som är problemet. Därförmåste särreglerna ändras från grunden. De drabbar särskilt moderna företagare som "sätter sitt arbete på bolag",t ex konsulter, och är avsedda att förhindra otillbörliga skatteförmåner fören viss begränsad grupp. Men i verkligheten drabbar de många fler. Detupplevs med rätta som orättvist.Det är t ex inte rimligt att en företagare som under ett startskede medbegränsad lönsamhet tagit ut låga löner blir hårdare beskattad när han säljerföretaget, jämfört med om han under de tidigare åren kunnat ta ut lön upp viss brytpunkt.12 MikrolånInom ALMI:s kreditgivning bör ett microlån kunna införas i syfte attunderlätta för grupper som har mycket svårt att spara ihop till ett egetstartkapital. Ett exempel är att personer som är socialbidragsberoendeför sin försörjning inte har rätt att spara, och därmed kringskurnamöjligheten att uppnå egen försörjning.13 Hemmet som företagslokalMånga egenföretagare har hemmet som arbetsplats. Utvecklingen avinformationstekniken gör detta val allt lättare, rationellare och vanligare.I skattesystemet finns ett antal regler som försvårar för företagare attdriva verksamheten från den egna bostaden, i synnerhet gäller detta fördem som bor i egen villa. Mer än halva ytan av bostaden måste användasför företaget om den skall anses vara näringsfastighet. Annars får endastkostnader som uppkommit särskilt på grund av verksamheten dras av iföretaget, alla andra slags utgifter anses ha uppkommit ändå. Folkpartietanser att avdragsmöjligheterna behöver förbättras och anpassas till detnya företagandets behov. Reglerna behöver ses över i syfte attåstadkomma detta.14 Rent spel på marknadenDe selektiva företagsstöden bör avvecklas. Ofta innebär stöd till ett visstföretag att jobb går förlorade hos konkurrenten. Vi lägger därför en radförslag som innebär att de selektiva stöden minskas och ersätts medförbättrade villkor generellt. I detta ligger även indragning av en del avdet regionalpolitiska stödet som utgör företagsstöd i form avlokaliseringsstöd, etableringsstöd etc. Sänkta arbetsgivaravgifter ochförbättrade skattevillkor i övrigt för småföretag samt avregleringar ochminskat krångel är ett bättre sätt att stödja utan att snedvridakonkurrensen.Många statliga och kommunala bolag bör säljas. Ofta konkurrerar dekommunala bolagen med skattebetalarnas pengar ut små privatatjänsteföretagare. Staten och kommunerna köper varor för ca 280 miljarderkronor . När anbud läggs ut är det viktigt att de utformas så att ävensmåföretagen kan vara med.15 Bryt de offentliga monopolenInget skulle betyda mer för kvinnors företagande än att lägga ut meroffentliga verksamheter, som vård och barnomsorg, på entreprenad.Genom att avveckla kommunala bolag och i stället öppna den offentligasektorn för entreprenörer samt utveckla den offentliga upphandlingenskapas mycket större möjligheter för små företag att finna utkomstgenom kombinerad verksamhet ute i mindre orter och samhällen.Etableringshinder för småföretagare, som t ex sotningsmonopol,apoteksmonopolet och kommunernas rätt att stoppa lågprisbutiker, måsteavvecklas.Detta är några exempel på olika åtgärder för att öka konkurrensen, öppnamarknader för nya aktörer och se till att goda villkor för jobb ochföretagande kan skapas i hela landet.16 AnslagsfrågorI en liberal politik för företagande är en fungerande konkurrens viktig. Vianser att bör förstärkas och ytterligare medel anslås tillkonkurrensforskningen. Den s.k Östersjömiljarden återkallas medan vianser att medel bör anslås till den verkligt farliga kärnkraften i vårtnärområde, i . Vi anser att det är både ideologiskt viktigt ochekonomiskt motiverat att sälja ut företag i betydande omfattning.Kostnaderna för omstrukturering av de statliga företagen bör täckas avdessa försäljningsintäkter.17 Hemställan17 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förenklad möjlighet för blivande egenföretagareatt få ut en F-skattsedel,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av en förenklad företagsregistrering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att preliminär F-skatt bör betalas i förhållande tillfaktiskt intjänad inkomst för månaden före,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av en s.k. "förenklad företagar-deklaration",15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatteredovisning och skatteinbetalning,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om slopande av skattetillägget för periodiseringsfel imomsredovisningen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av servicecheckar,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda möjligheterna att ge uppskov medbolagsskatt för företag som inte ger utdelningar eller styrelsearvoden,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrad tid för momsinbetalning,110. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utdelning från företag bör beskattas sominkomst av kapital,111. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av mikrolån,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att se över skatteavdrag för kostnader somuppkommer av näringsverksamhet i hushåll,113. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om selektivt företagsstöd,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentliga monopol,15. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag för anvisar anslagen underutgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning:16.Tabell 1: (Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar )den 5 oktober 1999Johan ()()1 Yrkandena 1, 3-10 och 12 hänvisade till SkU.