ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GM02N19 · 1999-08-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N19av m.fl. (s)med anledning av prop. 1998/99:137 Införande av schablonberäkning på elmarknaden, m.m.I proposition 1998/99:137 behandlas bl.a. de ekonomiska villkoren försmåskalig elproduktion.I dag är ersättningen till de små elproducenterna ca /kWh.Lekoutredningen har föreslagit en ersättning på /kWh för densmåskaliga elproduktionen. I propositionen föreslås att mottagningspliktenfrån de små elproducenterna i första hand ska ske på marknadsmässigavillkor. En upphandling ska genomföras av och med densom grund ska regeringen i höstens budgetproposition återkomma medbedömningar av stödbehovet av olika kategorier småskaliga elproduktions-anläggningar.För att åstadkomma en ökad småskalig elproduktion bör ersättningen tillde småskaliga elproducenterna ligga på en sådan nivå att den kan utvecklas,upprustas och miljöanpassas ytterligare. Det kan inte vara rimligt att relativtmiljövänlig elproduktion i läggs ner och ersätts med importeradkolkraft.I betänkande SOU 1995:14 framhålls att små el-producenter behöver ett lika gott skydd som för att överleva på enavreglerad elmarknad. I proposition 1994/95:222 som antogs av riksdagenhösten 1995 anges bl.a. "att en utvärdering av leveranskoncessionssystemetska ske före koncessionssystemets utgång" med särskilt beaktandeav villkoren för konsumenterna och för småskalig elproduktion.Inom EU är målsättningen att andelen förnybar energi ska öka från till12%. Ett direktiv i detta ärende förbereds inom komissionen.Tillskottet ska huvudsakligen komma från vindkraft, småskalig vattenkraftoch biobränslen. I riskerar utvecklingen att gå åt andra hålleteftersom det enligt finns risk för nedläggning av ytterligareca 500 mindre vattenkraftverk. En gammal och kunskapsintensiv svenskbransch riskerar därmed att slås ut i strid med både EU:s och riksdagensintentioner. Det rimliga vore att den småskaliga vattenkraften skulle fåsådana villkor att den kan utvecklas, upprustas och miljöanpassas ytterligare.Många äldre små vattenkraftverk skulle med relativt blygsamma investe-ringar kunna moderniseras och miljöanpassas till gagn för både elproduktion,miljö och fiske.För att en sådan utveckling ska vara möjlig måste ersättningen till desmåskaliga elproducenterna långsiktigt ligga på en nivå som möjliggörinvesteringar i modernare och mer miljöanpassad teknik.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att ersättningen till de småskaligaelproducenterna långsiktigt ligger på en nivå som möjliggörinvesteringar i modernare och mer miljöanpassad teknik.Stockholm den 30 juli 1999Hans Stenberg ()()()
mot · GN02K12 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K12av , ()med anledning av prop. 1998/99:143 Nationella minoriteter i SverigeI propositionen föreslås att ratificerar två Europarådsdokument:ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiskastadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Ratificeringen föreslås gällasamer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar respektive samiska,finska, meänkieli, chib och jiddisch. Samiska, finska ochmeänkieli utpekas som språk med en historisk geografisk bas.Utöver vad som föreslås i kommittémotionen 1999/2000:K10 vill vi fram-hålla följande.I förslaget om lag att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter ochdomstolar föreslås att lagen skall tillämpas i förvaltningsområdet. Det är fyrakommuner som föreslagits för det samiska förvaltningsområdet, nämligenKiruna, , samt . inkomförslag om en utökning av antalet och vi föreslår att förvaltningsområdetutökas med och kommuner på sydligt område under entreårig försöksperiod och med konkreta uppgifter som utvärderas efterförsöksperiodens slut.Oroande är att propositionen inte tar upp de rikstäckande åtgärder somgäller barn- och äldreomsorg och som togs upp iMinoritetsspråkskommitténs utredning. Dessa avser nu endastförvaltningsområdet. Därmed spolieras och stoppas helt de initiativ somtagits i det sydsamiska området när det gäller äldre och framför alltbarnomsorgen. Vi anser därför att dessa förslag måste tas upp till förnyadbedömning och kostnadsberäkning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och kommuner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rikstäckande åtgärder när det gäller barn- ochäldreomsorg.3.Stockholm den 16 september 1999Yvonne ()()()
mot · GN02K2 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K2av , Per (mp)med anledning av prop. 1998/99:124 Staten och trossamfunden - stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m.Miljöpartiet har tidigare med anledning av prop. 1998/99:38 "Staten ochtrossamfunden, begravningsverksamheten, kulturminnena, personalen,avgiftsbetalningen, m.m." klart deklarerat att vi inte anser att något tros-samfund, inte heller , skall ha särskild uppbördshjälp avstaten. Vi menar att begravningsavgiften bör behandlas separat ochbetalas över skattsedeln, medan övriga avgifter för trossamfundensverksamheter bör administreras av dem själva och på deras ansvar.Förutsättningar för avgiftshjälpI föreliggande proposition 4.5.2 föreslår regeringen att det i lagen(1998:1593) om trossamfund införs en bestämmelse om vem sombeslutar om avgiftshjälp och om förutsättningarna för hjälpen. Det ärregeringen som beslutar om ett annat registrerat trossamfund än skall få avgiftshjälp och om hjälpen skall upphöra.Avgiftshjälpen får lämnas endast till ett trossamfund som bidrar till attupprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på,är stabilt och har egen livskraft.Svåra gränsdragningarVar går gränserna för trossamfund och andra livsåskådningsgrupper ochföreningar och vilka av dessa sammanslutningar bidrar egentligen till attupprätthålla och stärka vårt samhälles grundläggande värderingar - ochvilka grundläggande värderingar handlar det om? Detta är svårbedömdakriterier och tolkningarna skiftar med tidsandan, med dem som tolkar ochderas personliga utgångspunkter.Konsekvensen av att hjälpa vissa föreningar, som betecknas somtrossamfund, måste rimligen bli att alla sorters föreningar, som värnar omvårt samhälles grundläggande värderingar, skulle kunna känna sig kallade attfå statens uppbördshjälp. Om sådan hjälp sker över skattsedeln är det ocksåvälkänt fenomen att det inte upplevs lika tungt eller avgörande för plånbokensom om det kom i form av en årlig inbetalningsavi.Livskraftiga och frivilliga organisationers egetansvarJag utgår ifrån att , trossamfund och andra föreningar,som inte bara hävdar vårt gemensamma samhällsintresse utan också ärstabila och livskraftiga, själva bäst är i stånd att sköta sinavgiftsadministration.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i relevant lagstiftning attSvenska kyrkan och andra trossamfund/föreningar själva ansvararför uppbörden av eventuella avgifter.Stockholm den 17 september 1999Per ()()()
mot · GN02K4 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K4av Vallius, ()med anledning av prop. 1998/99:143 Nationella minoriteter i SverigeDe nationella minoriteterna har en rik kulturRegeringen konstaterar i den minoritetspolitiska propositionen Nationellaminoriteter i /99:143 att "de nationella minoriteterna börsärskilt beaktas vid fördelning av statliga litteraturstödet, och stödet tillkulturskrifter samt övrig kulturverksamhet". I propositionen sägs vidareatt "de nationella minoriteterna har en rik kultur som bl.a. manifesteras iolika former av konstnärlig verksamhet. Sådana kulturyttringar väckerofta intresse hos allmänheten. Därför är stödet till sådan verksamhet intebara en angelägehet för de nationella minoriteterna utan också församhället övrigt".Vi vill lyfta fram dessa ställningstaganden och anser att regeringen gjort enrätt bedömning av kulturens betydelse för nationella minoriteter och övriga isamhället. Det är viktigt att den särbehandling som föreslås i propositionenäven kommer att genomsyra de beslut som antas av de myndigheter somansvarar för fördelningen av anslag till olika former av kulturell verksamhethos nationella minoriteter.Den sverigefinska minoriteten har - somden nationella minoritetspolitiken utformats - drabbats av avsevärdanedskärningar inom den yrkesmässiga teatern och amatörteatern. De tidigareanslagen till finskspråkig teater inom ram har skurits ned från ca4 till ca . har den organisationsom ansvarade för finskspråkig teater Finska Riks lagts ned och ansvaret attproducera barnteater riktad till barn med finska som modersmål flyttats övertill Unga Riks. På detta sätt slogs sönder ett välfungerande samarbetsorganmellan , Kulturråd, och . Ett organ som hade ett helhetsgrepp om den finskspråkigateaterverksamheten i , som organiserar ett trettiotal amatör-teatergrupper i , har förlorat nästan hälften av sitt anslag frånSveriges Kulturråd. Detta i en situation när antalet amatörteatergrupper ochintresset för amatörteater ökar. Ett bra exempel på detta är Amatör-teaterdagarna i då över ett tusen biljetter såldes till ett20-talföreställningar.Vi föreslår att det anslag för den finskspråkiga verksamheten, som i dagstyrs till Unga Riks, förs över till den finskspråkiga barn- och ungdoms-teatern och att de själva får ansvaret både för det beviljade anslaget och sinteaterproduktion. Det är också angeläget att de anslag som under de senasteåren har skurits ned återställs på tidigare nivå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den finskspråkiga teaterverksamheten i Sverige.Stockholm den 16 september 1999Paavo Vallius (s)()()()
mot · GN02K9 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K9av , ()med anledning av prop. 1998/99:143 Nationella minoriteter i SverigeSydsamiska språketSydsamiskan är ett språk som används av samer i de sydliga delarna avSápmi, från i norr till i söder samt av sydsamer boendeutanför det samiska området. Trots att dess ställning är hotad ärsydsamiskan ett levande språk framför allt inom renskötseln. Vi kan se ett uppåtgående intresse för bevarande och användande av språket.I sammanfattningen till SOU 1997:192 omnämns också sydsamiskaspråket som ett historiskt landsdels- eller minoritetsspråk som omfattasav definitionen i artikel 1 i konvention om historiskaminoritetsspråk.I nu liggande lagförslag finns emellertid inte sydsamiskan med som ettminoritetsspråk, inte heller finns några förslag om sydsamiskförvaltningskommun eller stöd för sydsamisk barn- och äldreomsorg.Samerna är ett ursprungsfolk och det måste ses som en mänsklig rättighetatt på bred bas stödja samernas spr åk fullt ut. konvention nr 169, omursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder, ger också stöd för dennauppfattning. I artikel 28 p1 anges att barn till berörda folk ska, där så ärpraktiskt möjligt, få lära sig läsa och skriva på sitt eget språk. Finns detpraktiska hinder för detta ska berörda myndigheter samråda med dessa folkför att hitta vägar för att uppnå målet. I samma artikel p 3 sägs att "Åtgärderskall (vår kursivering) vidtas för att bevara och främja utvecklingen ochanvändningen av de berörda folkens egna språk." För sydsamiskansöverlevnad är det nödvändigt med särskilt stöd och att en kommun fåruppdraget att vara sydsamisk förvaltningskommun. I det sammanhanget kandet nämnas att i förklarat sig villig att åtasig ett sådant uppdrag. Genom historien, och särskilt , harsvenska staten medverkat till att splittra det samiska folket i olika kategoriergenom lagstiftning och administration. Ett exempel är renbeteslagen 1928,som föreskrev att endast renskötande samer var "lappar" och alla andrasvenskar. Lagen kom av Rung (framträdande samisk ledare) attbeskrivas som "rakkniven som skar genom de samiska leden". Att neka detsydsamiska språket status som minoritetsspråk vore att ytterligare förstärkadenna uppdelning av det samiska folket.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sydsamiska språkets ställning somminoritetsspråk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att upprätta en sydsamisk förvaltningskommun.Stockholm den 17 september 1999Camilla ()()()()
mot · GN02N1 · 1999-09-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N1av , ()med anledning av prop. 1998/99:144 Regler om företagskoncentrationDe flesta av utredningens förslag är bra och kan därför tillstyrkas. Mångaav förslagen innebär att det blir tydligare och enklare regler. Vad jagdäremot saknar är förslag om att prövningen av företagskoncentrationermåste bli snabbare och effektivare. Det tar omen prövning av koncentrationen skall äga rum.Ett bra exempel på den utdragna rättsliga prövningen är Optirocs förvärvav Stråbruken från NCC. bedömde efter en särskildprövning att förvärvet av aktierna i borde förbjudas. Såvältingsrätten som meddelade dock efter prövning att deinte hade några invändningar mot förvärvet. Den utdragna processen fördedock med sig betydande kostnader för Optirocs i uteblivna synergieffekteroch tappad konkurrenskraft. Vid förvärv är behovet av snabba besked avallra största vikt. Sker prövningen både i ochMarknadsdomstolen så kan det dröja innan slutgiltigt beslut fattas.Den längsta fristen har tingsrätten (6 månader) och erfarenheten visar attdenna normalt brukar utnyttja tiden. I de fall då ett förvärv stoppas underdrygt får det självklart stora negativa ekonomiska effekter för deinblandade. En lång väntan på beslut kan medföra att nödvändigainvesteringar skjuts upp som samordningsvinster fördröjs, vilketmedför att konkurrenskraft tappas. Osäkerheten vid en utdragen koncentra-tionsprövning kan också medföra att kompetent arbetskraft söker sig ifrånföretagen som kunder kan komma att söka andra säkrare leveran-törer. Den utdragna prövningen kan också medföra att samhällsnyttiga ochnödvändiga koncentrationer inte blir av därför att företagen vill undvika enutdragen process.Mot bakgrund av detta föreslår jag att ej bör prövaföretagskoncentrationer . På så sätt återinförs den ordning somgällde tidigare och som ingen då ifrågasatte av rättssäkerhetsskäl.Mitt förslag innebär att blir första och sista instanssom prövar beslut.Viktigt är att när bedömer om man hos skall yrka på att en koncentration förbjuds eller att part åläggsnågon konkurrensfrämjande åtgärd så skall verket göra en samlad bedömningav samtliga omständigheter som talar till förmån respektive nackdel för ettåläggande. prövning i de här frågorna skall självklart varastrikt objektiva. Den prövning som sedan gör av kon-centrationen blir då i realiteten en överprövning av Konkurrensverketsbeslut.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ej bör pröva företags-koncentrationer i framtiden.Stockholm den 29 september 1999Stefan ()
mot · GN02Sf1 · 1999-09-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf1av , ()med anledning av skr. 1998/99:146 Tidsbegränsade uppehållstillstånd i vissa utlänningsärendenBakgrundFörordningen 1999:209 om tidsbegränsat uppehållstillstånd utfärdadesför att ge tillfälligt skydd för medborgare i FörbundsrepublikenJugoslavien som kom från Kosovo.Under väntan på återvändande ville man ge flyktingarna ett drägligt liv iSverige med samma rätt till bistånd som asylsökande.Förordningen kom att gälla även dem som tidigare levt tillståndslöst iSverige och som uppfyllde de förutsättningar om behov av skydd som ställtsupp i förordningen.Uppehållstillståndet fick beviljas för en sammanlagd tid av högst två år.Om ett program för att förbereda återvändandet har inletts fåruppehållstillståndet förlängas med högst två år.ÅtervändandeRedan i fick flyktingarna veta att mottagarlandet Sverigehade för avsikt att sända tillbaka flyktingen . Det äroklart hur mycket flyktingarna i visste om tvåårsreglernaeller om möjligheten att söka permanent uppehållstillstånd. Det iskrivelsen beskrivna omfattande spontana återvändandet är därför inte atthelt betrakta som spontant.Ett påbörjat program för återvändande är inte heller någon garanti för ettsäkert och humant återvändande.Det kommer också olika rapporter om hur det egentligen står till i flykting-arnas hemland, beträffande säkerhetssituationen och risken för minor.Även om säkerheten i det gamla hemlandet kan garanteras kan det varainhumant att skicka tillbaka en flykting. Man har ju i mottagandet försökt tahänsyn till personers anknytning till . Det är bra men det är likaviktigt att personer som vill stanna här hos sina släktingar skall ha möjlighetatt söka permanent uppehållstillstånd.BarnFör barn är en period av två eller en mycket . I bästa fallhar barnet lärt sig svenska och fått kamrater här i . Om man utgårfrån barnets bästa kan det vara nödvändigt att bevilja permanentuppehållstillstånd för hela familjen, eller den del av familjen somöverlevt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om permanent uppehållstillstånd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barn.Stockholm den 28 september 1999Kerstin-Maria ()
mot · GN02Sf2 · 1999-09-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf2av , ()med anledning av skr. 1998/99:146 Tidsbegränsade uppehållstillstånd i vissa utlänningsärendenBakgrundI skrivelsen anmäler regeringen i enlighet med 2 kap 14 §utlänningslagen att den utfärdat en förordning om tidsbegränsadeuppehållstillstånd i vissa utlänningsärenden. Enligt förordningen skallmedborgare i som kommer frånprovinsen och som inte kan återvända dit på grund av deförhållanden som råder där anses ha behov av tillfälligt skydd i enlighetmed 2 kap. 4 a § utlänningslagen.Vänsterpartiets inställningVänsterpartiet anser att det var i överensstämmelse med intentionerna i2 kap. 4 a § utlänningslagen att utfärda förordningen såvitt avser depersoner som flytt från Kosovo efter inledningen av bombningarna den23 . I detta fall är det krav på "massflykt" som inte nämns isjälva lagtexten, men väl i propositionstexten (prop. 1996/97:25 s.127),uppfyllt. Det gäller däremot inte de ca 2 500 personer från Kosovo somtidigare kommit till och inte erhållit uppehållstillstånd. De harinte kommit till i samband med en massflyktsituation ochomfattas inte av bestämmelsen om tidsbegränsade uppehållstillstånd.Effekten av att förordningen tillämpas på dem blir också atttidsbegränsningen till högst i praktiken sätts ur spel eftersommånga av dem vistats i redan när det tidsbegränsadeuppehållstillståndet meddelades. Regeringen har således tillämpat denaktuella bestämmelsen i utlänningslagen på ett felaktigt sätt när dengjorde förordningen tillämplig även på denna kategori.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring av 2 kap. 4 a § utlän-ningslagen att det klart framgår att den bör tillämpas endast vidmassflyktsituationer.Stockholm den 13 september 1999Gudrun ()()()()()()()()()()
mot · GN02So14 · 1999-09-17 00:00:00 — Vidare avstyrker Miljöpartietförslaget om att lägga över delar av Alkoholinspektionens arbete på skatte-myndigheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag till förändring när detgäller partihandelstillståndet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avgiftssystem för Alkoholinspektionen, 3. att avslår regeringens förslag om gåvoförsändelser, 4. att - under förutsättning av att yrkande 3 faller - somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attSystembolaget skall vara utlämningsplats för gåvoförsändelser, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om straffsatser, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ansvaret för alkoholreklam läggs på Alkohol-inspektionen, 7. att avslår regeringens förslag om prov med lördags-öppet och lördagsöppet inför storhelger, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte fatta beslut om OAS, 9. att avslår regeringens förslag till en ny myndighets-struktur på alkoholområdet.Stockholm den 17 september 1999Thomas ()()()()()Per ()()()
mot · GN02So16 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So16av Heister, ()med anledning av skr. 1998/99:136 Genetisk integritetFrågor om genetisk integritet utgör och har kommit att utgöra en alltmerabetydelsefull del av den personliga integriteten. Vi noterar regeringensbedömning att det f n inte är möjligt att införa en heltäckande regleringav användningen av genetisk information. Vi välkomnar regeringens, iskrivelse, aviserade planer att låta tillsätta en parlamentarisk kommitté påområdet. En utgångspunkt för en sådan parlamentarisk kommitté börvara ett helhetsgrepp över hela komplexet av etik, integritet ochrisker/möjligheter vid genetisk diagnostik. Fördelar, nackdelar,allmänhetens attityder - mycket bör vägas samman. Expertis från mångafält bör höras.En av nyckelfrågorna för utredningen måste vara vem som äger dengenetiska informationen. Var sätter individens rätt till integritet upp gränser?Hur kan kunskapsmassan komma till nytta för att nå bättreterapiformer till allas fromma? Hur, när och av vem får kunskapen användasoch spridas - i forskning, i offentlig sektor och i det privata näringslivet?Den överenskommelse med försäkringsbranschen som beskrivs ipropositionen illustrerar vilken komplex avvägningsfråga vi har att göramed. Enskilda försäkringstagare har ett intresse av att inte tvingas testa sigoch skaffa genetisk kunskap som han/hon inte vill ha. Försäkringsbolaget harå andra sidan ett intresse av att kunna bedöma risken på ett korrekt och såfullständigt sätt som möjligt.Övriga försäkringstagare har dessutom ett intresse av att förutsättningarfinns att riskerna blir korrekt och fullständigt bedömda av försäkrings-bolaget. Annars blir premierna lätt så höga att möjligheterna att tecknaförsäkring begränsas till en mycket snäv grupp resursstarka personer -personer som ändå inte behöver försäkra sig. Vi noterar med tillfredsställelseatt överenskommelsen till betydande del bygger på en princip om attkunskapsläget skall vara lika för den som söker försäkring och den somförsäkrar.Regeringen skriver att den parlamentariska kommitténs uppdrag skall varaatt lägga fram ett samlat förslag till hur det på alla samhällsområden skallkunna garanteras att någon diskriminering på grund av det genetiska arvetinte sker. Detta är ett mycket snävt angreppssätt i en så mångfacetterad ochlångsiktigt viktig fråga. De viktiga frågorna om genteknikens långsiktigamöjligheter och faror riskerar därmed att försummas i motsvarande mån.Det är vår bestämda uppfattning att individens integritet måste värnas sålångt möjligt. Det finns dock en utbredd övertro på att alla problem kan lösasmed nya regleringar. Innan nya regleringar övervägs är det enligt vår meningett minimikrav att det faktiskt finns dokumenterade problem med genetiskdiskriminering. Som framgår av en parallell till försäkringssektorn kanmånga problem undvikas på andra sätt än genom lagstiftning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett helhetsgrepp på föreliggandeområde.Stockholm den 17 september 1999Chris Heister (m)()()()()de ()()()()()