mot · GN02So3 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So3av , (-fp)med anledning av prop. 1998/99:134 Vissa alkoholfrågor, m.m.Socialt ansvar ialkoholpolitikenStora sociala beslut i har ofta lång tidsmässigräckvidd och där sträcker sig besluten 10 och inte sällan 20år framåt i tiden. När den svenska alkoholpolitiken 1977lades fast var det för att begränsa den totala, alltför högaalkoholkonsumtionen för att därigenom komma till rätta medmissbruk och motverka alkoholskador. Detta målpreciserades 1985 till att gälla en 25-procentig minskning avalkoholkonsumtionen . En nationellhandlingsplan antogs och även om det ansågs mindresannolikt att den 25-procentiga minskningen skulle uppnåstill lät man målet kvarstå även om man var medvetenom att det skulle ta att nå det.Det är bra att regeringen i propositionen slår fast att alkoholpolitikensövergripande mål alltjämt gäller och bör gälla . Det markeras attdetaljhandelsmonopolet och prispolitiken är de viktigaste natio-nella alkoholpolitiska medlen för att begränsa den totala alkoholkonsum-tionen och därmed skadorna. skall fortsätta att kämpa för att fåundantag från EU:s införselregel för att därigenom kunna fullfölja vår politikvad gäller alkoholskatterna. Det betonar regeringen i propositionen.Det är bra att grundläggande mål och metodfrågor klargörs. Men det finnsalla skäl för att vid riksdagsbehandlingen stryka under att detövergripande målet för alkoholpolitiken skall ligga fast. Att skallagera kraftfullt för att kunna behålla de viktiga redskap som en restriktivalkoholpolitik inklusive detaljhandelsmonopol och relativt höga dryckes-skatter utgör.Tydliga mål - tveksammaåtgärderDet finns i det principiella avsnittet om alkoholpolitikensinriktning när det gäller "konsumtionsmodellen"motsägelsefulla resonemang mellan mål och åtgärder. Detfinns de som kritiserar målet att minska den totalaalkoholkonsumtionen. Men föga förvånande har dekommersiella intressena inom alkoholindustrin i vid meninglänge hävdat att politiken enbart bör ta sikte på att minskadet som kallas missbruk. Det mer traditionella bruket skullelämnas därhän. Men att minska alkoholskadorna samtidigtsom konsumtionen ökar finns inte någon realism bakom. Detfinns ett samband mellan konsumtionens storlek ochskadorna. Om alkoholkonsumtionen ökar så ökar skadornamångdubbelt. För att minska skadorna måste konsumtionenminskas.Den mest verksamma metoden som de politiska organen förfogar över föratt påverka alkoholkonsumtionen är prissättningen och alkoholens tillgäng-lighet. Informationens roll har självfallet betydelse. Men det finns knappastnågra belägg i forskningen för att enbart information utan stöd av andraåtgärder av restriktiv art skulle ha någon märkbar effekt på konsumtions-nivån.Därför upplevs argumentationen i propositionen som kluven, när manbekänner sig till de övergripande tydliga, socialt inriktade målen mensamtidigt refererar kritik mot den restriktiva politiken. Det preciseras intenärmare vilka dessa åtgärder skulle vara som man talar om att rikta mot justolika riskgrupper snarare än att tillämpa generella åtgärder. Att en sådanannorlunda uppläggning skulle vara mer effektiv än den vedertagnarestriktiva linjen leds inte i bevis.Det sägs i propositionen att åtgärder mot alkohol i trafiken är ett gottexempel på en riktad åtgärd. Å andra sidan är det ju ingen motsättning tillalkoholskatter eller andra restriktioner. En av poängerna med alkohol-skatterna är att det motverkar att personer som ännu inte dricker för mycketskulle utveckla negativa dryckesvanor.Väsentligt när det gäller diskussionen kring alkoholpolitikens utformningär att klara ut hur alkoholkonsumtionens skador kan påverkas genompolitiska beslut. Det finns en synnerligen omfattande forskning som visar attökad tillgänglighet i sig innebär risk för ökad konsumtion och ökade skador.Ett av de stora problemen är den tidiga alkoholdebuten hos mångabarn och tonåringar. Det massiva kommersiella trycket från bl.a. bryggeri-näringen, de många krögarna men också vanliga matställen innebär att öletflödar allt häftigare. En ölflod som ser ut att "dränka" många unga. Det ärinte ovanligt att ett ihärdigt öldrickande i tidiga ungdomsår leder till ,när man skall gå ut i arbetslivet, är förbrukad som mänsklig resurs.Alkoholpolitiken kan ses som en byggnad där många byggstenar måsteingå för att klara påfrestningarna. Därför är det viktigt att se till helheten.Men framför allt att den socialt inriktade politiken riktas mot alla människoroch framför allt att hålla tillbaka den totala konsumtionen som i sinförlängning så starkt påverkar skadorna.Dämpa vinstintressetDet finns en grundläggande och gemensam synatt det privata vinstintresset inom alkoholhanteringen sålångt som möjligt bör begränsas och kontrolleras.När gick med i EU fick man uppge vissa statliga monopol påalkoholområdet men lyckades slå vakt om detaljhandelsmonopolet. Att dettaansågs viktigt ur alkoholpolitisk synpunkt är lätt att instämma i menändringen i övrigt innebar onekligen att privata, kommersiella intressen fåttökat spelrum. Effekten av detta är redan märkbar i form av återkommandeförsök att tänja utrymmet för marknadsföring, lansering av alkoholpolitisktriskabla produkter som t.ex. alkoläsk och inte minst i form av intensifieradlobbyverksamhet för uppluckring av den restriktiva alkoholpolitiken, mesttydlig genom plädering för sänkning av dryckesskatterna.I propositionen visas generellt sett en för slapp hållning mot alkohol-intressena. Det tar sig uttryck i förslaget att restauranger som har serverings-tillstånd under vissa förutsättningar får egen importrätt. Det kommer att blifler systembutiker och lagen om alkoholreklam lämnas därhän. Detta trots attreklaminslagen ofta blir massiv, förtäckt starkölsreklam. Den ser ut att kunnafortleva med oförminskad styrka om propositionen på denna punkt intekorrigeras av . Inget tyder på att starkölets dramatiska uppgångkommer att minska eller att socialministerns aningslösa tro på att bryggeri-branschen skall självsanera sin reklam skall infrias. De flesta torde tvivla.Regeringen föreslår en försöksverksamhet med lördagsöppet på System-bolaget. Riksdagsbeslutet om lördagsstängt baserade sigpå vetskapen om att färre köp bl.a genom lördagsstängt gynnade den all-männa nykterheten.Dessutom kunde det registreras en tydlig nedgång av bråk och misshandel.Många "missbrukar-hustrur" har vittnat om en förbättring då Systemet harlördagsstängt.Det finns anledning att vidhålla en sådan ordning. i ett socialpolitisktperspektiv är andra samhällstjänster mer angelägna. Om nu arbetsför-medlingen och håller lördagsstängt är det rimligt att ocksåsystem-grinden är låst!Skulle frångå nuvarande bestämmelser om lördagsstängt måstedet aviserade öppethållandet tydligt avgränsas så att vetenskaplig utvärderingkan ske.En viktig - och hävdvunnen - princip i svensk alkoholpolitik har varit attge privat vinstintresse starkt begränsat spelrum inom alkoholhanteringen.Denna princip bör vi slå vakt om i avsikt att minska det totala bruket som ettled i att alkoholskadorna inte skall öka. För en sådan inriktning av politikenfinns det både ekonomiska, men framför allt medicinska och humanitära,skäl att hävda.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs 1. att vid behandlingen av den alkoholpolitiska proposi-tionen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom målet för alkoholpolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lagstiftningen fortsatt tydligt hävdar den s.k.totalkonsumtionsmodellen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förtäckt och otillåten reklam uppmärksammasoch beivras, 4. att fastslår att nuvarande ordning med lördagsstängdasystembutiker bibehålls, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att även framgent utrymmet för privatvinstintresse inom alkoholhanteringen skall begränsas.Stockholm den 16 september 1999Elver ()()()()()