mot · GN02U609 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U609av , ()i turkiska Kurdistan1 Ett kulturarv för kurderna, och förmänsklighetenDen europeiska civilisationens vagga återfinns i länder utanför , iMesopotamien, , kring och i . Därfinner vi inte bara de antika resterna av de kulturer som kom att spridasig till utan också de omfattande arkeologiska fynden. Här finnsmiljöer som förblivit levande sedan antiken, hela städer, där livet flutitvidare oavbrutet sedan , och den stores tid. Detär unika platser värda att bevara för eftervärlden. Lika fullt pågår iTurkiet en vandalisering av delar av detta kulturarv som inte bara är enturkisk angelägenhet, utan en fråga för mänskligheten, inte minst förEuropa. förstördes den antika kurdiska staden att man byggde en damm som lade staden under vatten. Som såofta händer vid byggprojekt av denna art blev det inte den befolkningsom bodde i den förödda trakten som fick sysselsättning viddammbygget. I stället var det andra som drog fördel av projektetsgenomförande. Stora delar av den ursprungliga befolkningen fördrevs. är det ännu en kurdisk stad som hotas att översvämmas genom ettdammbygge - det s.k. Ilisu-projektet2 kulturella effekterI dag är det den kurdiska staden som genom äri fara. Den kurdiska befolkningen i trakten har inte begärt dettadammbygge. Det är initierat av de turkiska myndigheterna och har vållatomfattande internationella protester. I all synnerhet som den turkiskaregeringen beslöt att staden, av kulturella skäl, skulle bevaras. Detfinns anledning att misstänka att den hårdnande politiken gentemot denkurdiska befolkningen, och den tilltagande turkiska nationalismen ochchauvinismen, ligger till grund för att man övergivit sitt tidigare beslutatt bevara staden kan inte ses som något annat än ett angrepp på den kurdiskakulturen och ett försök att beröva den kurdiska befolkningen dess historia.Som kulturpolitik och miljöpolitik är det kortsynt, antihumanistiskt ochinhumant. Som politik gentemot grannländerna är en källa tillmotsättningar och konflikter.3 som hälso- och miljöpolitikIlisu-dammen planeras att byggas uppströms i floden frånden syriska och irakiska gränsen räknat. Längden beräknas till 1 820 moch höjden till 135 m. Dess volym kommer att bli och ytan . Dammen beräknas att tas ibruk som kraftstation i mitten av 2006. Ilisu-dammen beräknas reduceravattenflödet med 10 %.Turkiets grannländer, dvs och , har byggt liknande projekt.Dessa länder har inte heller tagit någon hänsyn till det kulturella ochhistoriska arvet i . Ett samarbete mellan dessa länder om kurdernasrättigheter och kulturella arv ter sig knappast möjligt inom överskådlig tid.Irritationen mellan och har många aspekter. Särskilt påverkardammbygget i floden konflikten mellan och . utgör bara en del i en större konflikt, nämligen konflikten när detgäller floden strömfåra och vilken väg den skall ta.Turkiet har inte tagit någon hänsyn till sina grannländer i samband meddetta dammbygge. Istället har dammbygget varit en källa till irritationländerna emellan. De senaste årens irritation mellan och harhaft sin grund i det planerade dammbygget. kommer attallvarligt sänka självreningseffekten hos floden . De båda företagenSulzer och ABB betraktar själva detta som "en av de mest riskfyllda delarnaav projektet". Ilisu-dammen kommer att medföra större risker för malarialeshmaniosis. Erfarenheter från projekt av denna art och storlek visar attutbildningsprogram och sjukvårdspolitiska åtgärder inte har varit tillräckligaför att skydda befolkningen från sjukdomar som sprids genom vatten.4 Sociala följder av Ilisu-projektetI samband med tidigare dammbyggen i Atatürk och Karakaja har hittills100 000 människor tvångsförflyttats. Kompensation har endast givits tilldem som ägt jord och byggnader. Eftersom jordägande och andratillgångar i sydöstra oftast är koncentrerat till händerna påhuvudmän är det endast dessa som fått ersättning. Många jordlösafamiljer har däremot blivit helt utan ersättning. I stället har de förflyttatstill slumområden, till och . Det finns inget som sägeratt det kommer att bli annorlunda när Ilisu-dammen byggs. 52 byar och15 mindre städer kommer att påverkas, däribland den antika stadenHasankeyf. 15 000-20 000 människor kommer att drabbas. De bådaföretagen säger sig ha utrett miljöeffekterna av . När en schweizisk sammanslutning av 16frivilligorganisationer (Bernedeklarationen) begärde att få se dennautvärdering förvägrades man att få ta del av den. Däremot hadekreditorer och banker involverade i projektet fått ta del av den.5 FN, och Ilisu-projektetVärldsbanken har tidigare frikostigt beviljat lån till omfattandedammbyggen. Erfarenheterna av de projekt som givit stödhar dock senare fått omfattande kritik. Banken har liksom FN antagitriktlinjer för när krediter för dammbyggen ges. Bernedeklarationen, somsökt utforska innebörden av , förklarar att även omfullständig information om projektet inte är tillgänglig, förefaller att stå i strid med flera viktiga punkter i Världsbankensriktlinjer. Banken har avstått från att understödja nationelladammbyggnadsprojekt. Detta upphörde man med . strider även mot FN:s Convention on the Non-NavigationalUses of Transboundary Watercourses.Det bör noteras att är ett av de tre länder i världen som inteundertecknat nämnda FN-dokument. Anmärkningsvärt är att svenska företagdeltar i ett projekt som inte ligger i linje med FN:s deklarationer och medVärldsbankens riktlinjer för dammbyggen.6 Svenska företag i Ilisu-projektetI dammbygget i Hasankeyf är utländska intressen involverade (främstÖsterrike, , , , , , Sverigeoch ). Tillsammans har dessa länder fått exportkrediter motsvarande859 . Från svensk sida är det företagen är inblandade. Internationella protester har gjort att de italienskaföretagen håller på att lämna projektet. I pågår enomfattande debatt i frågan. I har frågan ännu inte dragit till signågot massmedialt intresse.Det är uppenbart att måste betraktas som ett politiskt projektsom företrädesvis motiveras av strategiska turkiska statsintressen när detgäller att stärka landets positioner i förhållande till och , och föratt undertrycka kurdernas kamp för sina demokratiska och mänskligarättigheter och tillintetgöra deras kultur.Vänsterpartiet anser att det dammbygge som planeras i Hasankeyf är ettsocialt destruktivt, miljöpolitiskt skadligt och kulturfientligt projekt. Dethotar ett kulturarv som inte bara är en angelägenhet för den turkiska statenutan även en angelägenhet för mänskligheten samt en källa till osämja mellanTurkiet och dess grannar. En noggrann konsekvensutredning måstegenomföras som gör en ordentlig bedömning av vilka sociala, miljömässigaoch kulturella effekter som bygget av kommer att få för denkurdiska befolkningen. Denna konsekvensutredning måste bli offentlig ochkänd för världssamfundet. Möjligheterna att finna andra platser för ettalternativt dammbygge bör undersökas. Den bör därför iEU och i andra sammanhang verka för att ett alternativ till Ilisu-projektetundersöks. Detta vill vi ge regeringen till känna.7 ExportkrediterVi har försökt att undersöka om givit exportkrediter till . uppgifter är dock svåra att få fram.Enligt ABB i så har eventuella kontakter medExportkreditnämnden inte skötts från bolag i . Om kontakter hartagits har det skett från antingen eller . harsom policy att inte kommentera sina pågående affärer och vill därför inteuttala sig i frågan. Vi anser att liknande projekt inte skall erhålla någraexportkrediter från den svenska staten. Detta vill vi ge regeringen tillkänna.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att den i internationella forumskall kräva att en noggrann konsekvensutredning genomförs gällandevilka effekter dammbygget i Hasankeyf får,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att denna konsekvensutredning blir offentlig,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att regeringen i EU och i andra internationellasammanhang verkar för att ett alternativ till undersöks,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att inte skall erhålla någraexportkrediter från den svenska staten.Stockholm den 23 september 1999Murad ()()()()()()()