mot · GN02MJ241 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ241av , ()Plan för utveckling av ekologisk odlingInledningEfterfrågan på ekologiska produkter har aldrig varit större ochmarknaden växer . har marknaden mer äntredubblats. är antalet lantbrukare anslutna till KRAV ca 3 300,antalet produkter är ca 2 800 och tyvärr ökar också importen. Mellan1995 och 1997 har den ökat med , nästen en tredubbling ävenhär. Det svenska lantbruket håller på att tappa mark och därmed ocksåmarknadsandelar. Det är allvarligt, speciellt i ljuset av vad som är på vägatt hända i Danmark.Ekologiskt jordbruk för framtidenSverige var tidigt ute med ekologiskt lantbruk. Många entusiaster gick ispetsen, såväl bland forskare som bland lantbrukare. De sågs ofta överaxeln och de konventionella företrädarna talade om nischjordbruk -tydligen i tron att dagens konventionella jordbruk skulle vara någon vägsände och aldrig utvecklas mer. Men kemikaliseringen har ett pris och nuökar rapporterna om bekämpningsmedel och nitrat i grundvattnet. IDanmark är det ett så stort problem att vissa kommuner överväger attköpa loss jordbruk runt grundvattentäkter för att lägga ned dem.Alternativet är emellertid ett jordbruk, som inte skapar dessa problem.I har forskningen till övervägande delen handlat om det konven-tionella jordbruket. Anslagen till framtidens jordbruk - det ekologiska - harvarit en bråkdel av det som satsats på det konventionella, och forskarna harofta arbetat i motvind. Det förvånande är att det är så i Sverige.Konsumenterna har bestämt sigNu har det hänt. Konsumenterna vill ha ekologiskt produceradelivsmedel. Man vill gynna ett lantbruk som bedrivs utanbekämpningsmedel och handelsgödsel och som ger djuren bättremöjligheter till ett bra liv. Man har tröttnat på skandaler med galnako-sjukan, dioxinfoder och påtvingade GMO-produkter (genmanipuleradeprodukter). KRAV kan man lita på. Det konventionella lantbruket börjarfå dåligt rykte. kommer också rapporter om bekämpningsmedel i vårtviktigaste livsmedel - vattnet. Det börjar bli uppenbart att gifter ochkonstgödsel inte hör hemma i ett ekologiskt långsiktigt hållbart samhälle.Konsumenterna påverkar genom valet av produkter och man väljer attutnyttja sin konsumentmakt.Idag är prisskillnaderna mellan ekologiska produkter och konventionellamindre än tidigare och många har också insett att det är ekonomiskt fördel-aktigt att välja ekologiska råvaror istället för halvfabrikat. Eftersom detsvenska lantbruket inte ställer om - som man sa att man skulle - i takt medefterfrågan ökar nu importen. Eftersom antalet produkter ökar ökarockså möjligheterna för den som vill äta ekologiskt.Idag ifrågasätter många konventionella lantbrukare både det ekologiskalantbruket och konsumenternas motiv att välja ekologiskt. Det är märkligt. marknadsekonomi brukar man annars säga att kunden alltid har rätt. Närdet gäller mat fungerar dock marknaden annorlunda. Detta är varor vi intekan välja bort - alla måste vi äta. Därför är det extra viktigt attproducenternaav livsmedel är lyhörda och inte räknar med en avsättning av den konventio-nella maten eftersom det alltid varit så. Risken är uppenbar att en stor importav ekologiska produkter snabbt kan förändra förutsättningarna för detsvenska lantbruket.Danmark satsar på ekologisk omställningI har det börjat hända saker. satsades 100miljoner danska kronor på forskning om ekologiskt lantbruk. Nuutvärderas den satsningen av bland andra den svenske professorn . Det visar sig att den satsningen gav mersmak. vill manstarta en fas 2 - Aktionsplan II för ekologi i utveckling. I en rapport pånära 400 sidor från Danska ministeriet för livsmedel, lantbruk och fiskelägger man fast riktlinjerna. Man tänker satsa ca 500 miljoner danskakronor på forskning . Därtill kommer satsningar påmarknadsföring och ekostöd, totalt en satsning på 2,2 miljarder danskakronor Tanken är att skaexportera ekoprodukter till de stora marknaderna , och- Sverige.Varför just ?I är jordbruket vad skogsbruket är i - modernäringen.Danmarks viktigaste exportnäring är jordbruksprodukter. Man upptäcktehelt plötsligt att det importerades ekologiska livsmedel på grund av bristpå inhemsk produktion. Det visade sig också att den importen drog medsig annan livsmedelsimport, och det hade man svårt att smälta. Dessutomtror man på en expansion av eko-marknaden . Ännu har inteeko-mjölken lämnat hälsokostbutikerna i och , men närden gör det tror man på en boom och då vill man vara med. Därför görman tvärt emot . Man bygger medvetet upp en stor kapacitetpå ekomjölksidan - större än dagens efterfrågan. Man betalar till ochmed extra för mjölken och nekar ingen att leverera. ISverige gör man inte så - här tar man emot ekoproducenter i takt med entrolig efterfrågeökning. I menar man att eko-boomen i detänkta exportländerna kommer att gå via de stora kedjorna och de kräverstora volymer. Den dag den efterfrågan kommer tänker man havolymerna. Därför accepterar man att en del ekomjölk blandas in i denkonventionella . av den totala produktionen är ekologisk idagmot i . Av dryckesmjölken är eko, siffran för Sverigeär . Av syrade mjölkprodukter som fil och yoghurt är 10 %ekologiska i mot i Sverige.Danmark har också haft betydligt mer problem med gifter i yt- ochgrundvatten än . Insikten är större där att det ekologiska lantbruket ärdet enda acceptabla för framtiden. Den dagen det danska folket inte kandricka vattnet rasar förtroendet för modernäringen. Och vad gör man då?Köper vatten på flaska? Det sker redan på vissa danska öar och till vissa harman tvingats dra kilometerlånga vattenledningar. Om man betänker att detdanska jordbruket liknar det svenska och att hälften av alla bekämpnings-medel som används i svenskt jordbruk används just i så inser manlikheten. Även i finner man alla bekämpningsmedel man kananalysera, som en forskare uttryckte saken i en tidningsartikel för några årsedan. Det hemska är att halterna ökar och - vilket är skrämmande - deminskar inte heller för substanser som förbjöds i början av 90-talet.Den danska satsningen kan givetvis få konsekvenser för det svenska jord-bruket och det är nödvändigt med en rejäl satsning i på ekologisktlantbruk.Satsa i SverigeNu måste det till en rejäl satsning i på ekologiskt lantbruk. Idagär forskningsanslagen mycket blygsamma om man jämför medforskningssatsningarna på det konventionella jordbruket. Den ekologiskaforskningen och kompetensutvecklingen har fått skötasideellt på gården. har forskningen om konventionellt jordbrukinte klarat de grundläggande problemen: hur löser man problemen kväve-läckage och läckage av bekämpningsmedel? Utbytet av det kväve somtillförs jordbruket är dåligt, återfinns i delivsmedelsprodukter som produceras. Resten går förlorat till denomgivande miljön (visat i studier av växtnäringsflöden i jordbruk ochsamhälle utförda av 1990, 1995).ForskningIdag bedrivs forskning om ekologiskt lantbruk på SLU i . Denforskningen måste få betydligt större möjligheter och resurser omSverige ska kunna klara den danska eko-offensiven. Faktum är attSverige har varit tidigare ute än med såväl forskning omekologiskt lantbruk som ekologiskt lantbruk i praktiken. På SLU finnsfortfarande professor , redan legendarisk förespråkare föroch forskare inom det ekologiska fältet. Det är verkligen att gratuleraDanmark att man inser vad som kommer och satsar så stort på ekologisklantbruksforskning. Det måste ske även i Sverige.Även miljön och djurskyddet kräver en omställning till ekoproduktion,men också en intensifierad forskning för att utveckla eko-odlingen. Under-sökningar visar att av tillfört kväve hamnar i maten. Restenläcker bort och orsakar miljöproblem. Det är inte ekologiskt hållbart. I ettsjuårigt forskningsprojekt visar det sig att man kan halvera kväveförlusterna iekologisk odling jämfört med konventionell odling, tack vare effektivarerecirkulering av växtnäringskapitalet. pågår på Skilleby iJärna forskning och metodutveckling för att genom ny och förbättrad teknikvad gäller stallgödselhanteringen ytterligare kunna reducera kväveför-lusterna, ner till i jämförelse med det konventionella jordbruket.Naturvårdsverket publicerade 1997 beräkningar av energikostnaden förlivsmedelskonsumtionen. av den i rapporten definierade primär-energianvändningen i samhället åtgår till odling, distribution, förädling ochanrättning av våra livsmedel. Dagens konventionella jordbruk har blivitnettokonsument i stället för nettoproducent av användbar energi till ettsamhälle som måste komma ur beroendet av fossil energi. En omställning avvårt livsmedelsförsörjningssystem intar en central roll för ett uthålligtsamhälle baserat på förnybar energi, cirkulära näringsflöden och en biologiskmångfald.Energistudier visar att också förbrukningen av icke förnybar energi är istorleksordningen lägre vid ekologisk odling än vid konventionelltjordbruk, beroende på självförsörjning med gödsel och foder (,1997). Det handlar om handelsgödselmedlen i första hand.Detta visar på några frågeställningar som måste belysas i kommandeforskning. Vi framförde i en motion att det bör skapas ett forsk-ningscentrum för ekologisk lantbruksforskning även i som komplementtill den ekologiska forskningen på SLU. I finns 7jordbruk och trädgårdsföretag som drivs enligt biodynamiskaoch ekologiska odlingsmetoder. har erfarenheter, unika förSverige, successivt byggts upp. har varit vägledande för vidareutveck-lingen av ekologiska odlingssystem. är nu etablerad somförsöksgård för ekologisk odling, och här har bedrivits ettflertal statligt finansierade forskningsprojekt i samarbete med Lantbruks-universitet under ledning av professor vid Biodynamiskaforskningsinstitutet.MarknadsföringDanmark kan marknadsföra sina livsmedel på ett mycket bra sätt. Somgammal exportör av livsmedel har man kanalerna och kan marknaden.Trots detta satsar man stort på marknadsföring av ekologiska produkter.Som jämförelse kan nämnas då satsade 2 miljonerkronor medan satsade 46 (!) miljoner danska kronor påmarknadsföring av ekoprodukter. Det kanske inte är så konstigt att detnumer finns många olika frysta ekologiska grönsaker från i desvenska kyldiskarna, men ack så få svenska.I den satsning som vi anser måste till för att ställa om det svenska lant-bruket till ekoproduktion är marknadsföringen och satsningen på eko-produkter mycket viktigt.Eko-stödDet danska miljöstödsprogrammet är betydligt mindre än det svenska.Sverige lyckades få en ram på imedlemskapsförhandlingarna. Hur det går med detta är i skrivande stundosäkert sedan skurit ner sin del från 215 till 149miljoner euro. Vår uppfattning är att den ursprungliga ramen skall beståoch att den nationella delen nu måste öka. Absolut nödvändigt är detdock att ekostödet inte minskar.I finns så gott som inget annat miljöstöd än ekostöd. Dock visaren jämförelse i mjölkbranschens tidning att medan en svensk mjölk-bonde får per ha och år (exklusive nationellt stöd i vissaregioner) får en dansk bonde . Den nationella med-finansieringen av ekostödet är högre i än i och man har gåttin med riktade stöd, t.ex. för att få ut hönsen ur burarna, vilket även gynnatekoäggsproducenter.Det svenska miljöstödet ses som sagt över just , men ska kunnakonkurrera med måste stödet förstärkas.Ta fram en nationell handlingsplanDet är bråttom . Ska det svenska lantbruket få de konkurrensfördelarsom en omställning till ett ekologiskt lantbruk kan ge måste satsningarnakomma . Det räcker inte med de i och för sig lovvärda målen för detekologiska lantbruket. Det gäller att ta som exempel och satsarejält på forskning, marknadsföring m.m. Det räcker inte längre att hävdaatt det svenska konventionella lantbruket är lite mindre konventionellt änpå andra håll. Varje land försöker visa att den egna torvans produktersmakar bäst och är framställda på det bästa sättet. visar på grönaängar och på ett rent bergsjordbruk. Men efter alla skandaler ärdet ekoprodukter som gäller för alltfler.Sverige måste liksom ta fram en aktionsplan för utvecklingen avdet ekologiska lantbruket. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en nationell aktionsplan för utveckling av detekologiska lantbruket.Stockholm den 5 oktober 1999Gudrun ()()()()()()