mot · GM02Bo7 · 1999-03-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Bo7av ()med anledning av prop. 1998/99:77 Eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag m.m.Bostadsbidragen har funnits där i princip varjeårtal har sin historia.De ursprungliga motiven för bostadsbidragen var framför allt produktions-politiska. Genom att ekonomiskt stödja efterfrågan på bostäder ville manhålla uppe aktiviteten inom byggsektorn.Från 1935 ställdes bestämda minimikrav på bostadens standard ochstorlek. Stödet utgick till hushåll med tre eller flera barn. 1938 utvidgadessystemet även till att omfatta hushåll i egnahem. blev tvåbarns-hushållen berättigade till bostadsbidrag och även hushåll medett barn.Tiden efter präglades av hög ekonomisk aktivitet ochkapacitetsbrist inom bostadssektorn, vilket ledde till att de produktions-politiska motiven tonades ner. I stället kom bostadsbidragssystemetsfördelningspolitiska funktion att framhävas mer . Bidragetsinkomstanknytning stärktes och begränsningen till enbart nyproduceradebostäder avvecklades.Betoningen av bostadsbidragets fördelningspolitiska roll nådde sin kulmenunder 1960-talets senare del. Ett allt större intresse kom då att riktas motbarnfamiljernas allmänna ekonomiska situation. Den familjepolitiskakommittén lade 1967 fram förslag om att ersätta såväl bostads- sombarnbidraget med ett inkomstprövat allmänt konsumtionsstöd riktat tillbarnfamiljerna. Förslaget genomfördes aldrig därför att det ansågs att ettbostadsanknutet stöd till barnfamiljerna även fortsättningsvis hade fleraviktiga roller att fylla. Man ville medverka till att påverka denhittillsvarandelåga omflyttningen och ha en följsamhet med den snabba inflyttningen tilltätorterna.Trots att den bostadskostnadsberoende delen av systemet byggdes ut kombidraget efter hand att täcka en allt mindre del av de faktiskabostadskostnaderna i nyproducerade bostäder.Den bostadspolitiska kommittén konstaterade 1986 att bostadsbidragen väluppfyllde de fördelningspolitiska målen, men att de bostadspolitiska måleninte var lika väl uppfyllda. Den föreslog därför att målsättningen borde varaatt successivt bygga ut den boendekostnadsberoende delen av bostads-bidragssystemet, så att även barnfamiljer med låga inkomster skulle gesmöjlighet att efterfråga nyproducerade lägenheter där varje barn har ett egetrum.Denna målsättning för bostadsbidragen fastslogs senare av . Ienlighet med detta beslut ökade den övre boendekostnadsgränsen ibostadsbidragssystemet successivt under perioden 1986-1994.Det har visat sig att det varit svårt att bygga ut bostadsbidragen i en taktsom innebär att bidragen även kan ges för boendekostnader ända upptill de hyresnivåer som gäller inom nyproduktion.Fram gällde att bostadsbidraget skulle beräknas på inkomsterenligt taxeringen året före bidragsåret. Om inkomsterna ändrats väsentligt iförhållande till uppgifterna enligt taxering kunde dock bidraget beräknasutifrån en aktuell inkomst för bidragsåret. Kommunerna genomförderegelmässigt efterkontroller av bidragstagarnas inkomstuppgifter och övrigauppgifter. Inkomsterna kontrollerades mot uppgifterna enligt taxeringen förbidragsåret. Återkraven fastställdes därför oftast efter att bidragetbetalats ut. Stora belopp återkrävdes, vilket medförde att de totala utgifternakunde hållas på en lägre nivå än vad som annars skulle ha varit fallet.År 1988 avskaffades möjligheterna för kommunerna att göra efterkontrollav bidragstagarnas inkomstökningar för bidrag som utbetalats efter år 1987.Genom den eftersläpning i återkravet som kontrollen mot taxerings-uppgifterna innebar, påverkade denna förändring utgifterna först i början av1990-talet. Det är svårt att bedöma i vilken mån den slopade efterkontrollenpåverkade kostnadsökningen för bostadsbidragen. 1987 återinfördesbostadsbidrag för bidragstagare under . Ökningen 1990 förklaras bl.a.av att bidragsåret var förlängt och något nytt ansökningsförfarande intebehövdes. Fler hushåll blev därför berättigade till bidrag.1993 blev bostadsbidragen en helt statlig angelägenhet, och flyttadeshanteringen av bostadsbidragen över till . Samtidigtinfördes ett nytt inkomstprövningssystem, där bidragstagaren själv fickuppskatta sin aktuella inkomst framåt.Antalet barnfamiljer med bostadsbidrag minskade från 596 000 hushåll år1976 till lägst 230 1989. ökade antalet familjer medbostadsbidrag och har sedan fortsatt att öka till 568 000familjer 1995. 1997 hade 445 000 hushåll bostadsbidrag.Riksförsäkringsverkets genomgång av bostadsbidragen visar attendast av hushållen har fått rätt bostadsbidrag i relation till sinuppgivna , dvs 204 320 hushåll, ska totalt betala tillbaka ca 675 milj kroch , dvs 241 910 hushåll, får totalt tillbaka ca 260 milj kr.Den snabba ökningen av statens budgetunderskott under den kraftigaekonomiska tillbakagång som präglat svensk ekonomi under hela 1990-taletgjorde det nödvändigt att begränsa samtliga utgiftsområden.När resurserna av nödvändighet blivit mindre är det desto mer angelägetatt de hushåll som behöver samhällets stöd för ett bra boende också kännertrygghet i att de får vad de har rätt till enligt reglerna. Varken inkomst-prövningen som fanns eller dagens inkomstprövning fungerartillfredsställande utifrån de enskilda människornas behov av trygghet ochkontinuitet.Vid senaste behandling av bostadspolitiken, 1997/98:BoU10,fanns inga direkta uttalanden om bostadsbidragens roll. Dock gjorderiksdagen samma uttalande vad gäller målsättningen medbostadspolitiken: "alla människor skall ha tillgång till en sund, rymlig,välplanerad och ändamålsenligt utrustad bostad till rimligt pris. "Vid behandlingen av budget uttalade , 1998/99:BoU1:För att bostadsbidragen skall få en riktig utformning med avseende på de målde är avsedda att uppfylla fordras att de fortlöpande ses över så att de kananpassas till samhällsutvecklingen. Varje sådan översyn bör enligt utskottetsmening grundas på att bostadsbidragen skall svara mot bostadspolitiska mål,dvs. de skall ge möjlighet för resurssvaga hushåll att efterfråga goda ochtillräckliga bostäder. Utformningen av bostadsbidragen bör sålunda ävenfortsättningsvis vägledas av bostadspolitiska hänsyn.Riksförsäkringsverket kommer att lämna sin utvärdering avsystemet . Den utvärderingen bör kunna liggasom underlag för nya ställningstaganden för ett system som,som staten har kontroll över kostnadsutvecklingen,har en betydligt större träffsäkerhet för de enskildahushållen. För att människor ska känna trygghet och tillit börfelprocenten vara i paritet med den procentsiffra som nuanger måttet på dem som fått rätt bostadsbidrag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bostadsbidragssystemet bör ha en betydligt större träffsäkerhetän vad dagens utvärdering visar vad gäller enskilda hushåll.Stockholm den 19 mars 1999Lennart Klockare (s)