mot · GN02Ub269 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub269av , ()Skolan och ungdomars livsstilSvenska gymnasieelever väger i genomsnitt mer ängymnasieeleverna gjorde . En fjärdedel av pojkarna ochen tredjedel av flickorna rör inte på sig över huvudtaget. Detta visar enundersökning som har gjort bland cirka 800 gymnasieelever i15 kommuner i . Eleverna har fått svara på frågor om fysiskaktivitet och hälsovanor.Inte bara skolelever utan hela svenska folket har gått mot allt mindre fysiskrörlighet. Den nya bantningsmedicinen har kostat samhället en halv miljarddet senaste halvåret. Pengar som kan fylla andra angelägna hål i frisk- ochsjukvård. Människor uppmuntras att bota övervikt med piller i stället för attgenom motion förbättra överflödiga kilon.Åren i skolan är mycket viktiga för att bygga upp benmassan. Möjligheter-na att påverka skelettet är kanske som störst före puberteten. Redan vid 20års ålder har man fått den benmassa i lårbenshalsen som man skall ha restenav livet. Det handlar om ett hållfasthetsproblem. Barn sitter för mycket stilla,framför TV:n, i bilen eller vid skolbänken. lär barn sig finmotorikinnan de behärskar grovmotoriken.Skolan behöver stödja alla barn, vars föräldrar inte inser problemen ellerinte har ekonomiska och/eller praktiska möjligheter att stödja sina barn.Gymnastiklektionerna i skolan räcker inte för att ge barn och ungdomartillräckligt med fysisk aktivitet. Även fritiden bör innehålla mer av fysiskaktivitet.Särskilt bekymmersamt är att flickor ofta slutar med idrott i tio- till tolv-årsåldern och därefter inte har något idrottsligt nätverk. Det är också då somman växer i fysiska mått och tillägnar sig attityder när det gäller t.ex.rökning, livsstil och fysisk aktivitet.En viktig grupp av flickor är de som själva är, eller har föräldrar som är,födda i annat land än . Dessa föräldrar är ofta misstänksamma ochrädda, trots att de säkert har barnens bästa för ögonen. Risken är stor attmånga flickor då hindras från att delta i aktiviteter och idrottsföreningar.Genom information på rätt språk och genom att skolan står som inbjudareskulle många föräldrar känna sig lugnare. Många flickor, som avföräldrarna förbjuds att delta i idrott, skulle få möjlighet att leva ettsundareoch mer aktivt liv bland jämnåriga.I den nya läroplanen har gymnastiklärarna stor frihet. Ämnet kan och fårgöras roligare. Det finns så mycket annat att göra än den traditionella"gympan", t.ex. aerobics, spinning, hiphop och skateboard. Definitivt sådantsom ungdomar tycker är roligt att ägna sig åt. En del lärare jobbar så också,men långt fler lärare borde lägga om sin undervisning. Idrottslärarna harockså stora möjligheter att inspirera barn och ungdom att delta i idrotts-föreningar och andra aktiviteter på fritiden.Skolan är, trots allt, den bästa hälsofrämjande arenan. Där når man allabarn under en mycket formbar del av deras liv. Man måste ha stöd från olikahåll och borde ta emot hjälp från världen utanför skolans väggar.I har skolidrotten en stor utbredning och många barn får sittidrottsintresse i skolan. Tävlingar mellan olika skolor, både på jämförandehighschool-, college- och universitetsnivå, stimulerar social kontakt ochtävlingsintresse. Det är allom bekant att de flesta, för att inte säga alla, avUSA:s stjärnidrottare och guldmedaljörer i och andra stora tävlingar harbörjat i skolidrotten.I däremot har man effektivt separerat skolans gymnastikunder-visning och idrottens föreningsliv. Resultatet, förutom ett lågt intresse fört.ex. friidrott, har blivit att många barn utestängs från viktiga aktiviteter.Medlemsavgifter, dyr utrustning och långa och dyra bilresor gör det omöjligtför många föräldrar att uppmuntra och betala idrottsaktiviteterna för sinabarn.Kan då mer göras? Kommuner kan uppenbarligen satsa mer på t.ex.problemområden. Ett exempel är Stenhagens skola i . Skolan ligger iett invandrartätt och problemfyllt område. Kommunen har givit skolanslärare frihet att försöka vända den negativa spiralen som var rådande förnågra år sedan. En skolidrottsförening startade och kommunens idrotts-föreningar inbjöds att ha aktivitet i skolans gymnastiksal efter skoltid. Dettahar slagit väl ut, men idéerna och uppslagen behöver utvecklas ytterligareoch behållningen har blivit att såväl elever som föräldrar har fått ökatintresse för skolan, dess glädjeämnen och problem. Målet är satt och manarbetar febrilt med att nå dit. Lärarna är av den nytänkande och kreativasorten.Ett annat sätt att öka resurserna för skolorna är det s.k. Bundefloprojektet.Genom bland andra Allmänna arvsfonden har pengar ställts till förfogandeför ett brett upplagt projekt som syftar till att kompensera för välfärdensbiverkningar. Man vill hjälpa barnen att anamma en livsstil med hälsosammavanor. Att röra sig skall bli en naturlig del av livet.På Ängslättaskolan, söder om , som ingår i projektet, har man enextra timme fysisk aktivitet för samtliga barn i årskurs ett och två.Skoldagen har förlängts för att få in ytterligare tid för fysisk aktivitet. Till sinhjälp har man pedagoger på skolan samt ledare från en idrottsförening påorten och Friskis och Svettis.Genom dessa exempel kan man ana att det finns möjligheter att ökaskolans ansträngningar för friskare barn och därmed tillansvarsfulla vuxna med en hälsosam livsstil.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av fysisk aktivitet för barn och ungdomför att de skall kunna kompensera välfärdens biverkningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nytänkande och samverkan mellan olika aktörer iskolan.Stockholm den 4 oktober 1999Berit ()()