mot · GM02N15 · 1999-05-03 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:N15av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99 Sammanslagning av tar upp sammanslagningen av , somägs av staten, med , som ägs av . Iavtalet gäller att svenska staten skall, initialt, tilldelas 60 %av aktierna och att ska förfoga över resterande40 %. Börsintroduktion av bolaget kommer att äga rumtidigast , och kommer att innebära att de båda ländernaminskar sitt ägande till vardera. De båda statligaägarnas policy är att tillsammans inte gå avaktieinnehavet, och samgåendet ska bygga på att ägarna harlika stort inflytande i bolagets verksamhet. Avtalet mellanden norska och den svenska staten innebär att Telia-Telenorkommer att vara statligt majoritetsägt framåt.UtgångspunkterKristdemokraterna har länge arbetat för en ägarspridning närdet gäller vissa statligt ägda företag, däribland . Detstatliga ägandet är till nackdel för ekonomins funktionssätt,för företagen och deras anställda, och innebär en orimliginlåsning av den förmögenhet som nationen disponerar över.Ett skäl till försäljning av aktier är att ägandet bör spridas. Vi tror att detlångsiktigt är till stor nytta för företagande och näringsliv om mångamänniskor sparar i aktier och på det sättet bidrar till kapitalbildningen. Dettaökar förmodligen också intresset för villkoren för näringslivet. Ett annat skälför privatisering av de statligt ägda företagen är att det förbättrar förut-sättningarna för de företag det handlar om. är ett bra exempel påföretag som har ett stort kapitalbehov för kommande investeringar. Det kaninte förväntas att staten över statsbudgeten ska skjuta till de medel somfordras för expansion. I stället kan och bör detta leda till en ägarspridningsom ger företaget det behövliga kapitalet.Ett ytterligare skäl för en försäljning av statens aktier i de statligaföretagen är att renodla statens roll. Den kristdemokratiska subsidiaritets-principen är en god utgångspunkt för en ny syn på maktfördelning i allmänsklig organisation, även i relationen näringsliv-samhälle. Subsidiaritets-principen innebär att beslut ska tas och uppgifter utföras på lägsta möjligaeffektiva nivå. ska det finnas en högre nivå som kan verkastödjande för den lägre nivån. Det handlar om rätt makt på rätt plats. Statensroll i samhällsekonomin ska vara att sätta ramar och övervaka spelreglernapå marknaden, ansvara för samhällsplaneringen och infrastrukturen samt attskapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. När staten agerar såväl domaresom spelare på marknaden är risken stor att konkurrensen snedvrids och attinvesteringar inte görs på ett optimalt sätt i de företag som har de bästaförutsättningarna.Att minska statens räntebörda genom ett minskat lånebehov är självfalletockså ett mycket starkt skäl för att sälja statliga företag. Värdet på statensägande kan beräknas till . Det är viktigt att påpekaatt vid en ägarspridning ska det självfallet inte handla om någon realisationav de gemensamma tillgångarna. Vid försäljning ska marknadsmässigapriser råda och försäljningen ska ske i den takt som är möjlig med tanke påandra introduktioner på aktiemarknaden. Utifrån ett kristdemokratiskt synsättfinns det anledning att gå vidare med utförsäljning av det statliga ägandet avföretag, i princip enligt det program som antogs av hösten 1991.Utöver detta bör ytterligare företag bli föremål för försäljning. De företagsom är aktuella för utförsäljning är sådana som är verksamma inomkonkurrensutsatt verksamhet. Monopolföretag kan inte säljas innan om-strukturering har skett. Det finns självfallet ingen anledning att byta ettmonopol mot ett annat.Mot bakgrund av resonemanget ovan vill vi kristdemokrater markera våråsikt om det skadliga i det statliga majoritetsägandet framåt av det nyabolag som bildas genom sammanslagningen mellan . Samman-slagningen går i rätt riktning vad gäller att minska det statliga ägandet mennågra aspekter i propositionen bör belysas och kommenteras.Telia borde ha börsnoteratstidigare för ett bättre prisoch större ägarspridningRegeringens ideologiska låsning har hindrat möjligheten tillandra lösningar i den nu presenterade propositionen.Telialedningen, har med stöd från , längekämpat för att frigöra från det statliga ägandet. Enprivatisering har länge avvisats av regeringen och till slutfann sig regeringen tvingad att hitta en fusionspartner. Densvenska staten kanske skulle få ut ett högre värde om manistället hade valt att separat börsnotera de expansivaaffärsområdena, såsom Internet och mobiltelefoni, isynnerhet som detta bolag skulle ha möjlighet att knyta tillsig samarbetspartner. Vidare skulle det innebära att ABfick tillgång till investeringskapital. Detta är något som ärviktigt med tanke på företagets möjligheter till investeringaroch företagsköp, som i sin tur kan vara nödvändiga för attsäkra företagets livskraft och förmåga att även i framtidenerbjuda arbetstillfällen.Ur skattebetalarnas perspektiv skulle en utförsäljning ha skett myckettidigare. Värdet på har enligt fondkommissionärsfirman sjunkit med . Värdetsjönk i en rasande fart och det var skattebetalarnas resurser som dränerades itakt med att utförsäljningen drog ut . Vår åsikt är att utförsäljningenskulle ha skett tidigare. Teliaaktien hade alla förutsättningar att bli en"folkaktie", dvs en attraktiv aktie för de många småspararna. Vid enutförsäljning av bör allmänheten och de anställda iföretagen vara en viktig målgrupp. Vi anser att det inte räcker med att barasälja ut av aktierna. Det är viktigt att betona att med spridning av aktierkommer aktiva intressenter att lockas till att investera i bolaget, vilketskulleresultera i att företaget uppehåller företagsamheten, dvs att initiativ tas förattdriva verksamheten på ett lönsamt sätt, bättre än med statligt majoritets-ägande. Det har varit en mycket kostsam väntetid innan sammanslagningenoch utförsäljningen av har kommit till känna.Politisk rabattDet finns en uppenbar risk att aktien kommer att drabbas aven politisk rabatt, dvs handlas till ett lägre pris än eljest tillföljd av att det kan misstänkas att inte enbartföretagsledningens professionella bedömningar avgörföretagets ageranden. Detta minskar det kapitaltillskott somdet nya telekommunikationsföretaget är i stort behov av föratt kunna finansiera de investeringar som behövs för atthävda sig i den alltmer konkurrensutsatta branschen. Detstatliga inflytandet kommer att finnas kvar under många årframöver. Att företaget ska ta hänsyn till politiska ochnationella åsikter hämmar värderingen på börsen. Enbartmisstanken om att beslut kan komma att fattas på andragrunder än rent affärsmässiga riskerar att leda till en högreriskpremie. Följden kan bli att får en sämrevärdering än sina konkurrenter.Ägarbilden är en betydelsefull faktor när investerare väljer företag förplaceringar. Tunga institutionella investerare uttrycker oro för det storastatliga ägandet i . Även om den norska och den svenska staten,huvudägarna, särskilt har poängterat att ska bli ett vanligtmarknadsorienterat företag har det politiska spelet runt slutförhandlingarnatroligen inte övertygat investerarna. Det finns också praktiska erfarenhetersom regeringen borde ha beaktat innan propositionen skrevs. Det har visatsig att företag med stort statligt ägande förr eller senare får problem påbörsen.Regeringen nämner i propositionen att en förutsättning för att medverka ien industriell omstrukturering är som regel att de företag som vill agera haren börsnoterad aktie. Genom börsaktien kan företag förvärvas och ytterligarefusioner genomföras. Som en rak motsägelse till detta presenterar regeringensenare i propositionen förordningar för utomstående aktieköpare, vilkainnebär att ingen enskild ägare ska få köpa av aktierna och desom möjligen kan tänkas ha störst intresse (Internet- och telekomföretag) fårköpa högst av aktierna. Signalen är att företaget i det längsta vill hållaandra investerare med liknande verksamheter borta. Det blir motsägelsefulltatt ha med denna paragraf när regeringen tidigare framlagt att ytterligarefusioner inte är uteslutet.Det statliga ägandet i 16 åroch det dubbla vetot"Det som nämns i propositionen om att staten ska utöva ettprofessionellt och affärsmässigt ägande av och attavkastningen ska ligga på samma nivå som gäller för övrigakonkurrensutsatta teleoperatörer är en viktig förutsättning.Men hur detta ska bli reellt möjligt med ett statligtmajoritetsägande har vi kristdemokrater svårt attskönja. En sådan politisk blockering hör inte hemma idagens snabba och föränderliga telekomvärld.Telekombranschens utveckling kommer attföljas av en ännu snabbare utveckling som ställer krav pålättrörlighet och flexibilitet även när det gäller företagensstrukturanpassning. Vi menar att ett långsiktigt statligtmajoritetsägande kommer att förhindra framtidastrukturaffärer. Ett statligt majoritetsägande innebär ipraktiken att två länders regeringar har vetorätt mot meromfattande ägarförändringar. Detta är en oacceptabel del avavtalet, som innebär olyckliga låsningar. Handlingsutrymmetför kommande regeringar beskärs och parlamentet i vårtgrannland ges i praktiken vetorätt. Avsikten med fusionen,privatiseringen och börsnoteringen borde vara att möjliggöraför bolaget att agera på lika konkurrensvillkor som medövriga internationella jättar. Om det nya bolaget, vilket är denorska och svenska regeringarnas avsikt, ska varakontrollerat av norska och svenska staten kommer bolagetsrörelsefrihet att förhindras. Detta är något som är olyckligtom bolaget ska bli att räkna med på den globala marknaden.Värderingen, dvs 60/40-fördelningenEtt skäl att rikta kritik mot de svenska och norskaregeringarnas preliminära överenskommelse är att underlagetför aktiefördelningen saknas i propositionen. Vad som ärbekant är att resultatet efter finansiella poster för var6,och för 2,3 miljarder. Om dettaresultat skulle fungera som ett underlag till den procentuellavärderingen av företagen skulle ägarfördelningen bli 75/, istället för propositionens 60/40-fördelning. Är det dennavariabel som har använts i framräknandet av den föreslagnaägarfördelningen kan man konstatera att den nu gällandefördelningen kan komma att kosta skattebetalarna fleramiljarder kronor. Har näringsministern varit tvungen attpruta ner värdet på för att överhuvudtaget få en affärtill stånd? , den utländska expertis somregeringen anlitat för en bedömning av det rimliga ifördelningen 60/40, bygger sin värdering på underlag frånTelia och en bedömning av angående affärenssynergieffekter. Detta gör det svårt för oppositionen att bildasig någon uppfattning om huruvida fördelningen kan ansesvara försvarbar ur skattebetalarnas, statens och företagenssynvinkel. Enligt investmentbankbedömare förväntas det nyabolaget få ett marknadsvärde på . Enprocent hit eller dit betyder då 3 miljarder kronor.Kristdemokraterna förutsätter att regeringen under beredningkan presentera ett underlag som visar bakgrunden till fördelningen avägandet. Om detta visar att överenskommelsen inte vilar på en stabil grund ärdetta skäl att avvisa regeringens förslag.Lokaliseringen av de olikaverksamheternaFrågan om i vilket land de två viktiga tillväxtverksamheternamobiltelefoni och Internet kommer att baseras har flitigtdiskuterats efter det att uppgörelsen blev känd. Iförhandlingarna har det funnits norska krav om att dessaverksamheter ska lokaliseras i . Det är inom dessaområden som de båda bolagen anser sig ha sinspetskompetens, vilket de menar bäddar för en framgångsrikinternationell expansion. De utsedda affärsområdeschefernaför mobiltelefoni och Internet är norrmän. Innebär dettaockså att de två affärsområdena med de bästaframtidsutsikterna och tillväxtpotentialen lokaliseras tillNorge? , med en välorganiserad forsknings- ochutvecklingsbas och med kompetent personal, går då misteom viktiga tillväxtområden och därmed attraktiva jobb förvälutbildad arbetskraft.En lokalisering av dessa viktiga affärsområden, mobiltelefoni och Internet,till kommer förmodligen att få synliga effekter i form av syssel-sättningsminskningar för redan befintliga verksamheter samt att nyasysselsättningstillfällen förläggs i istället för i . Det närasamarbetet mellan och utgör en viktig förklaring till Sverigesframstående position inom både fast och mobil telefoni. Det finns ettantal mindre företag som på olika sätt är beroende av somsamarbetspartner och kund. Om beslutsfattandet flyttas till kommerinte bara det geografiska avståndet att öka utan även avståndet till dem somfattar de strategiska besluten. Resultatet kan bli att det norska näringslivetgynnas på bekostnad av det svenska. och bör med kraft verkaför att de strategiska verksamheterna förläggs till Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att propositionens förslag avseende fortsatt statligt majoritetsägandeunder och det s.k. dubbla vetot avvisas i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att i händelse av avslag på föregående yrkande avvisarregeringens proposition och hos regeringen begär förslag om enägarspridning av aktier i den 3 maj 1999Göran ()()()()()()()()()()()Per ()()()