mot · GN02MJ310 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ310av , ()En liberal skogspolitik1 Behovet av en nyskogspolitikSveriges politiska partier har ställt sig bakom Rio-dokumentet, att vi måste skapa ett samhälle som bygger påett uthålligt brukande av naturresurserna och ettkretsloppstänkande. har genom ratificerandet avkonventionen om biologisk mångfald förbundit sig att bevaraden biologiska mångfalden. Dessa miljömål överensstämmermed liberalernas förvaltarskapstankar, att vi harett ansvar gentemot kommande generationer, att vi inte kantillåta oss att överutnyttja jordens resurser eller utplånabiologisk mångfald.Skogsindustrin har till stor del skapat välstånd och genererar år-ligen stora nettointäkter/exportinkomster. Skogsindustrins stora ekonomiskabetydelse har därför inneburit att den också till stora delar styrt utformningenav nuvarande skogspolitik och skogsvårdslag.Vår kunskap om skogsekosystemet har ökat och ny kunskap hartillkommit som visar att skogsbruket i sig själv kan utgöra ett hot mot miljön.Våra skogar utnyttjas allt intensivare för såväl virkesproduktion sombiobränsleproduktion. Men vi ser också att det finns andra värden i skogenän det rena produktionsvärdet. Skogen utnyttjas allt mer för olika former avrekreation, en verksamhet som också är intressent ur ett europeisktperspektiv och som kan vara grunden för nya arbetstillfällen inom turism.Med hänvisning till ovan kan dock inte sägas ha ett skogsbruk somöverensstämmer med de miljömål som man kommit överens om såväl i olikainternationella konventioner som genom de miljömål som beslutats iSveriges riksdag. Skogspolitiken måste därför ha ett mycket mer vidsynt sättatt se på skogen, där skogen som råvaruproducent bara är en del. Skogs-politiken bör som en grundförutsättning bygga på ett i alla delar fungerandeskogsekosystem.2 Beskrivna hotbilderDe har två av varandra oberoenderapporter som berör skogsbruket presenterats. Den ena ärMiljökonsekvensbeskrivning av förslag tillåtgärdsprogram för kalkning och vitalisering (Skogsstyrelsen1/1999). Den andra är omSkogsvårdsorganisationens arbete för att jämställamiljömålet med produktionsmålet (RRV 1999:31).Båda rapporterna riktar mycket allvarlig kritik mot nuvarande skogsbruk/skogspolitik. Den kritik som här framförs måste få komma fram i debattenoch kan vara grunden för att forma en ny skogspolitik.3Miljökonsekvensbeskrivningen och uthålligt skogsbrukSkogsstyrelsen har ett förslag tillkalknings- och vitaliseringsprogram mot försurning avskogsmarken. Man har låtit genomföra enmiljökonsekvensbeskrivning av ovannämnda program.Den MKB som genomförts av en grupp forskare inom institutionen förskoglig marklära vid skriver i sin rapport bl aattvi kan inte se att skogsmarkens produktionsförmågaeller skogarnas vitalitet hotas ().Vidare skriver man att den årliga tillförseln av vätejoner genom biomassanstillväxt och skörd (dvs nuvarande skogsbruksmetoder, vår kommentar) är imedeltal i samma storleksordning som tillförseln via atmosfären (dvsluftföroreningar, vår kommentar).Man anser att en ökad skogstillväxt och uttag av GROT somskogsbiobränsle kommer att ytterligare ökamarkförsurningen. När nu depositionen av svavel minskarkommer skogsbrukets andel av markförsurningen därmed attöka ytterligare. Forskarna skriver vidare att det redan nufinns signaler att enbart stamuttag innebär att förlusten avbaskatjoner genom skördandet överstiger vittringen imarken.Vidare skriver man attåtgärdsprogrammet (, vår komm.) i ett avseende missar att taupp ett helhetsperspektiv på försurningsproblematiken. Aciditetsbelastningenpå mark är summan av bidrag från markbehandling, skogsproduktion ochdeposition. - - - Skörden bör således begränsas till vad som är hållbart.Vid forskargruppens presentation av sin MKB påNaturvårdsverket framhöll man vid fleratillfällen:Dagens skogsbruk är inte långsiktigt hållbart, dagens skogsbruk kan intesägas vara ett ansvarsfullt förvaltande av skogsmarken.Att nuvarande skogsbruk inte bygger på en uthålligproduktion är den allvarligaste kritiken mot svensktskogsbruk. Att nuvarande skogsbruk inte bedrivs på ettuthålligt sätt innebär ett hot såväl mot skogsekosystemet sommot skogsindustrin och de övriga värden vi har på skogen.Paradoxalt kan en i sig miljövänligare energi i form avbiobränsle från skogen utgöra ett allvarligt miljöhot motsåväl marken som biologisk mångfald.Skogsbruket kan inte ha ensamrätt på markens vittring. Skogsskötsel-principer måste bygga på en långsiktigt uthållig skogsproduktion som ocksåtar hänsyn till att fundamentala processer i mark - och vattenekosystemenskall fungera och att den biologiska mångfalden i de olika ekosystemen kanfortleva.Resultatet från denna miljökonsekvensbeskrivning är i sig tillräckligt skälför en ny lag som reglerar skogsbrukets metoder.4 Miljömålet ochproduktionsmåletRiksrevisionsverket har granskatskogsvårdsstyrelsernas arbete med att jämställa miljömåletmed produktionsmålet (RRV 1999:31). Sedan ett antal årtillbaka har skogsvårdsorganisationen (SVO) ettsektorsansvar för naturvården i skogen. I den nyaskogsvårdslagen jämställs produktions- ochmiljömål.Riksrevisionsverket redovisar i sin rapport kritik på olika områden. RRVanser att nuvarande skogsvårdslag är en paradox, då skogsvårdslagen ärskriven så att portalparagrafens jämställande av miljömålen ochproduktionsmålen inte kan uppfyllas. SVO saknar också riktlinjer för hurmycket skogsmark som bör vara orörd eller som skall brukas mednaturvårdsinriktning. En genomgång av hela RRV:s rapport visar attskogsvårdsorganisationen inte klarat av att förmå skogsbruket att värna omden biologiska mångfalden, att detta i sin tur kan bero på flera faktorer, därbåde gammalt produktionstänkande, kollegiala bindningar och kunskapsbristanges. RRV:s skrivning är allvarlig. Vi menar dock att det är för tidigt att draallt för drastiska slutsatser av RRV:s granskning. Den nya skogspolitiken harännu inte funnit sin form och med tanke på skogsbrukets långsiktighet börden nya skogspolitiken få verka innan förändringardiskuteras.5 Arbetet med att tillskapanaturreservatForskare inom biologisk mångfald har sedan längekonstaterat och påtalat att skogsbruket utgör det störstaenskilda hotet mot fauna och flora inom skogsekosystemen.Närmare 2000 arter är hotade på något sätt av detmoderna skogsbruket. Då gäller detta bara nu kända hot. Vivet att kunskapsbristen är stor för många arter och fler kanvara hotade. Det finns också ett hot som gäller de merfundamentala livsprocesserna i mark- ochvattenekosystemen då ett alltmer intensivt skördande kraftigtminskar det växttillgängliga förrådet av viktiganäringsämnen. Detta hot, som redogjorts ovan, har en mersmygande karaktär men utgör likafullt en mycket allvarligsituation.För att skall kunna leva upp till målet att långsiktigt säkra denbiologiska mångfalden som vi har, innebär detta att arealen naturreservatmåste öka mycket kraftigt, men det förutsätter också en förändring avnuvarande skogsbruk med ett större hänsynstagande för biologisk mångfald.Miljövårdsberedningen har i en rapport visat att på lång sikt måste arealennaturreservat öka till (norra ) och (). harvi i skogsreservat nedanför fjällskogen (har 0,).Miljövårdsberedningen har räknat fram att på kort sikt måste ytterligare ca900 skyddas. Man räknar att två tredjedelar skall ske genomfrivillig avsättning. Detta måste vara något som miljövårdsberedningenräknar med faller ut som resultat av de olika miljöcertifieringsarbetena somnu pågår. av skogsmark är FSC-certifierad ochstora arealer privat skogsmark tillkommer också genom skogsägar-föreningarnas egen certifieringsmodell.Staten ligger långt efter i sina reservatsåtaganden. Även om storaekonomiska resurser avsatts för att köpa in skyddsvärda skogar verka detråda personalbrist hos länsstyrelserna, som inte har tillräckligt med personalför att arbeta med detta. Med den hastighet som råder när det gäller attbilda reservat i kommer det att ta mycket innan manens nått upp till 1 %-målet i varje län. Detta är oacceptabelt.Vid den inventering av nyckelbiotoper som avslutats, kunde mankonstatera att av skogsmarksarealen kan klassas som justnyckelbiotoper. Ungefär var tionde skogsägare har ett sådant objekt på sinfastighet. Men det finns stora regionala skillnader i antalet nyckelbiotoper.För att komma upp i de nivåer skyddad areal som anges av Miljövårds-beredningen måste därför stora arealer skog, som kanske saknarnaturvärden, avsättas. Man måste sedan skapa och vidareutvecklanaturvärden på dessa skogar. Detta arbete borde staten kunna påbörjaomgående och detta är mycket viktigt. Då ger staten tydliga signaler att manhar för avsikt att också tillskapa dessa arealer som fattas utöver dessa 1%av nyckelbiotoper. Detta arbete bör ske på marker som är i detallmännas ägo - exempelvis skogar ägda av kommuner, landsting, försvaret,universiteten och kyrkan. aviserar om att man vill sälja utskogsmark och det måste vara ett tillfälle för staten att åter få tag i mark förbåde avsättning och som bytesmark.Det är viktigt när nu staten har ett arealmål för reservatsbildningen att mani första hand väljer en taktik som inte leder till större konfrontation medprivata skogsägare än vad som sker utan istället i första hand vänder sigtill det allmänna skogsägandet. Det kommer troligtvis ändå att bli bittrastrider med privatskogsbruket och risken blir att det kan vändas till någotnegativt för det fortsatta naturvårdsarbetet. Storleksordningen 12-16 %skyddad areal i är ofattbart mycket och statens agerande denärmaste åren är helt avgörande för resultatet.Det finns också ett stort behov av reservat för våra rekreationsmöjligheter.Några riktigt stora skogsområden borde tillskapas i södra och mellerstaSverige där man kan få uppleva tystnaden och som primärt är avsatta förmänniskans behov.Ett viktigt skäl till att miljömålet inte givits tillräcklig tyngd är bristen påresurser för biotopskydd. Regeringen har kraftigt försummatnaturvården - både vad avser medel för reservatsbildning och medel förbiotopskydd. Det medeltillskott som kommit är välkommet,men vi föreslår i vårt budgetalternativ att ytterligare 50 miljoner avsätts förbiotopskydd inom skogsbruket.6 Statens ansvar för sinaegna myndighetersagerandenStaten måste också ta sitt fulla ansvar för sinaförvaltningsbolag (och ) när detgäller ansvaret för såväl skogsskötsel som biologiskmångfald.Ett exempel från verkligheten fick vi höra då detmeddelades att avverkat 550-årig tallskog i efter att ha fått tillstånd av (för skog). Hur skall någon överhuvudtaget få tilltro till varesig eller SVO? Arvliden är ett annat exempel som inträffadenyligen, ett ytterligare. Men exemplen kan göras fler, de är långtifrån unika, tyvärr. Staten måste ta sitt fulla ansvar och gå före i praktiskthandlande i sitt skogsbruk och sin lagtillsyn av naturvård!7HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att arbetet med inrättande av naturreservat ochförstärkt biotopskydd bör intensifieras.Stockholm den 5 oktober 1999Harald ()()