ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02So239 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So239av Skårvik, ()Varningstriangeln på läkemedelsförpackningarMånga bilförare, inte minst de äldre, kör omkring medtrafikfarliga mediciner i kroppen. Mediciner som kan medföra trafikfaraär exempelvis sådana mot smärta, allergi och depressioner eller andrapsykiska tillstånd som kräver medicinering. Flera av dessa mediciner kanjämställas med narkotika.Hur många dödsfall i trafiken som inträffar på grund av trafikfarligamediciner är inte helt kartlagt. På säger man sig emellertid varaklar över att ett antal människor dör och skadas svårt i trafiken till följd avbruk av trafikfarliga mediciner.Kurt vid Trafikmedicinska avdelning på har ien avhandling undersökt ett antal personer som obducerats ochfunnit att ett stort antal av dem hade toxiska läkemedelsnivåer i kroppen somgjorde dem olämpliga som bilförare.Mediciner som är trafikfarliga eller som innebär förbud mot bilkörning är ide flesta fall, men långt i från alltid, märkta med en röd varningstriangel påförpackningen. Det åligger ordinerande läkare att informera patienten om attmedicinen är trafikfarlig. Dessutom skall apotekspersonal lämna dennainformation både muntligt och genom att lämna ut en broschyr.Kunskapen om vad den röda triangeln egentligen betyder är dock liten. Enorsak till detta är att informationen från läkarna till patienten inte går framordentligt när de förskriver en trafikfarlig medicin. Apotekspersonalenkanske inte heller alltid påpekar vikten av att läsa broschyren.Därför bör den röda varningstriangeln förses med en kompletterande textenligt följande:1. Trafikfarlig medicin, som tydligt talar om att medicinen kan vara farlig isamband med bilkörning.2. Förbud mot bilkörning för särskilt farlig medicin som på inga villkorkan förenas med bilkörning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bättre information på förpackningar med farligamediciner.Stockholm den 28 september 1999Kenth Skårvik (fp)
mot · GN02So240 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So240av de , ()Möjlighet att överklaga hjälpmedelsärendenI sin rapport till regeringen beträffande verksamheten 1997, föreslogHandikappombudsmannen att besvärsrätt borde införas vid beslut omhjälpmedel inom hälso- och sjukvården.Förslaget grundar sig på att det i bl.a. stadgas:Staterna ska garantera utvecklingen av och tillgång till hjälpmedel sombidrar till att personer med funktionsnedsättning kan bli mer oberoende i detdagliga livet och utöva sina rättigheter.Ett sätt att tillgodose detta är att införa en hjälpmedelsgaranti för att ökavalfriheten, skapa större tillgänglighet, korta väntetiderna, ökakonkurrensen och främja utvecklingen av nya hjälpmedel, vilket togs uppi motion 1998/99:So456 av m.fl.Oavsett om det finns en hjälpmedelsgaranti eller om vi har dagens systembehövs det en överklagandemöjlighet. Landstingens beslut om hjälpmedelgår inte att överklaga genom förvaltningsbesvär. Det man kan göra är attpåtala sitt missnöje för , som är tillsynsmyndighet.En ändring av bestämmelserna så att man kan överklaga beslut omhjälpmedel enligt hälso- och sjukvårdslagen skulle göra situationen bättre förfunktionshindrade.I och samt en rad EU-länder finns redan en sådanöverklagandemöjlighet.När socialutskottet behandlade Handikappolitik m.m. hänvisas rapport angående försöksverksamheten i där såväl hjälpmedels-garanti som finansieringen av en sådan berörs. Men inget sägs över-huvudtaget om överklagandemöjligheten. En sådan möjlighet behövs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en lagändring i hälso- och sjukvårds-lagen.Stockholm den 28 september 1999Marietta de ()()
mot · GN02So241 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So241av de , ()Djurhållningen på () är ålagt att presentera ombyggnadsplaner försin djurhållning. Dessa planer skall godkännas av . Omdetta inte sker före måste verksamheten läggas ner.Mycket kritik har riktats mot SMI och först efterförelägganden från tillsynsmyndigheten och upprepade påminnelser harsmärre förbättringar för aporna gjorts. Apor sitter dock fortfarandeinspärrade i små burar, helt ensamma och utan något att sysselsätta sigmed. Detta trots ålägganden från ommiljöberikningsmedel.Sedan den 1 mars 1998 har djurskyddslagen ändrats så att även försöksdjuromfattas av stadgandena i 4 § om att djur skall hållas på ett sådant sätt att dekan bete sig naturligt.I har en framgångsrik förändring av miljön för aporna kunnatgenomföras. I en ombyggd bondgård i utanför finns storauterastgårdar, där aporna lever i grupper. Även inomhus kan aporna vistas iöppna rum.Ett grundläggande krav för ombyggnaden av SMI måste vara att alla aporskall vistas i voljärer inomhus. Ingen apa skall leva i bur efter ombyggnaden.Det kräver betydligt större utrymme eller minskning av apförsöken. Detbehövs också uterastgårdar för att aporna skall kunna bete sig naturligt - allti enlighet med djurskyddslagen. har inga ritningar presenterats sominnehåller voljärer varken inomhus eller utomhus.Det räcker inte med att ha en långtgående djurskyddslagstiftning påpapperet om den inte följs i praktiken. Av djurskyddslagen framgår dettydligt att djur som hålls i fångenskap skall kunna få utlopp för sina naturligabeteenden. Detta ställer stora krav på ansvariga myndigheter och berördadjurförsöksinstitutioner att utveckla djurhållningsformer som verkligen leverupp till intentionerna i lagen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vad ombyggnationen av Smittskyddsinstitutetbör innehålla för fortsatt verksamhet.Stockholm den 28 september 1999Marietta de ()
mot · GN02So242 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So242av , ()Rehabilitering för barn med hjärnskadaEn genomförd epidemiologisk studie över förekomsten avtraumatisk hjärnskada hos barn i (,Epidemiology and management of traumatic brain injury in children,1999) visar att andelen nyskadade barn efter allvarlig traumatiskhjärnskada (hjärnskakning undantagen) är ca 100. Uppskattningsvis rördet sig för hela landet om ca 350 barn. Till de traumatiska hjärnskadornahör trafikolyckor (), fallolyckor (), sportolyckor (10procent), föremål mot huvudet () samt våldsolyckor ().De icke traumatiska, förvärvade hjärnskadorna hos barn uppskattas till60 per 100 000, vilket skulle innebära att man till siffran 350 skullebehöva lägga ytterligare ca 400 för hela landet.Då det gäller rehabilitering av traumatiska hjärnskador visar den epidemi-ologiska studien att av de allvarligt hjärnskadade barnenfick någon form av rehabilitering. Dessa utgjorde inte fullt av deallra värst skadade. Restsymtom återfanns hoshälften av den skadade gruppen. Vanliga restsymtom återfinns enligtinternationella publikationer hos av de skadade. Vanliga rest-symtom är främst av kognitiv karaktär (minnesvårigheter, problem medkoncentration och uthållighet, inlärningssvårigheter, brister i omdöme) samtpersonlighetsmässiga avvikelser. Dessa restsymtom är lika vanliga sommotoriska avvikelser.Således föreligger stora brister när det gäller dessa barns rehabiliterings-möjligheter. En skillnad mellan vuxna och barn är att vuxna är sjukskrivnaoch får hjälp av att jaga rehabilitering. De har också oftaen arbetsgivare som är angelägen om snabb rehabilitering.Barn med hjärnskador riskerar att bli en glömd grupp. Något måste göras!Alldeles har ett nationellt, tvärprofessionellt nätverk bildats förarbeta med dessa frågor. På högkant står arbete med vårdkedjor ochinformationsinsatser på lokal, regional och nationell nivå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder mot bristande rehabilitering för barnmed hjärnskada.Stockholm den 28 september 1999Siw ()
mot · GN02So246 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So246av , ()Ett långsiktigt bilstödI år, precis som , tar bilstödspengarna slut långt ärslut. Detta medför stora problem för den som blivit beviljad bilstöd meninte kan få det utbetalat. Det innebär också stora kostnader för samhället iform av kostnader för färdtjänst.Regeringen föreslår att anslagsnivån ska höjas för och beräknar enhöjning för men sedan ska anslaget minska kraftigt igen. RRVföreslår att anslaget ska kunna fluktuera jämfört med föregåendeår. Vi menar att anslaget ska höjas precis som regeringen föreslåroch att anslaget därefter kan fluktuera per år.1 BidragsnivånNivån för bilstödet har legat still och det har resulterat i attden ursprungliga tanken med bilstödet har urholkats. RRV drar i sinrapport slutsatsen att anskaffningsbidraget ska återställas till 1991 årsvärde.2 PersonkretsenRRV:s rapport visar på ett olikmässigt förhållande mellan de olikapersonkretsarna. Bilstödsreform 1988 syftade till att bilen inte enbartskulle ses som ett medel till försörjning utan även som ett hjälpmedel vidförflyttning. Om detta syfte ska uppfyllas menar vi att den koppling somfinns till arbete för personkrets 1-2 ska tas bort. För grupp 3-4 finns enkoppling till åldern samt att personerna själva ska kunna köra sinbil. Vi föreslår att grupperna1-4 ska slås samman till en grupp vilket innebär att knytningen tillarbetsmarknaden, körkortskravet och åldersgränsen för grupp treslopas samt att körkortskravet för grupp 4 slopas. Vår bedömning är atten sådan reform skulle innebära en samhällsekonomisk vinst då behovetav färdtjänst skulle minskas.3 Hemställan3 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett långsiktigt bilstöd.Stockholm den 28 september 1999Lena ()()
mot · GN02So247 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So247av Wisberg, Carlinge (v)Lobotomi i SverigeDen psykiatriska vården har , i likhet med sjukvården i övrigt,genomgått en enorm utveckling, en utveckling som satt människan icentrum. Från att ha haft åderlåtning, kallbad, slänggunga och lobotomisom behandlingsmetoder är det numer psykofarmaka och samtalsterapisom är behandlingsmetoderna. Boendeformerna har också förändrats,från institution till gruppbostäder och enskilt boende med stöd ochservice. Utgångspunkten för detta reformarbete har varit att så långt sommöjligt ge förutsättning för att varje människa skall kunna leva ettsjälvständigt liv.I ett reformarbete kan tiden för genomförandet i vissa enskilda fall bli förkort och det som i stort är positivt i reformerna för den enskilde kan bli tillnågot negativt. Ofta beror detta på att inte tillräckliga resurser ställs tillförfogande.De behandlingsformer som använts har för en del skapat en situation sommedfört en livslång störning i deras möjlighet till ett självständigt liv. Detkan då gälla människor som lobotomerades.Under den perioden lobotomerades bara vid närmare 500personer.Vi tar i denna motion inte ställning till motiv och orsak till ingreppen, utankonstaterar bara att det gjordes utifrån dåtidens medicinska kunskaper.Lobotomin är i stort sett utmönstrad ur psykiatrin. Utifrån dagenskunskap kan vi beteckna den som mer vanemässigt än medicinskt motiveradnär vi ser hur många människor som utsattes för den här typen av ingrepp.I har man haft en liknande utveckling inom psykiatrin som iSverige. Där har man dragit slutsatser av sin användning av dennabehandlingsmetod och tagit beslut om att gottgöra dem som allvarligtdrabbats av ingreppen.Vänsterpartiet anser att vi även i bör göra en utredning för attkartlägga bakgrunden till effekterna av lobotomi som behandlingsmetodinom psykiatrin . Detta bör geregeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en kartläggning av lobotomeringsverksamhetenunder 1940- och 1950-talen.Stockholm den 27 september 1999Carlinge Wisberg (v)()()()()()()()()
mot · GN02So248 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So248av , ()Bilstöd för handikappadeEn person med funktionshinder kan få stöd för att köpa bil. Detta stödhar stor betydelse för handikappades möjlighet att verka i samhället. Detkan gälla att komma till och från arbetet eller andra nödvändigaförflyttningar. Alternativet är ofta isolering eller utnyttjande av färdtjänstmed de begränsningar som detta innebär och kostnader för samhället.Systemet som finns för bilstöd fungerar inte helt bra. En handikappadsom får bilstöd beviljat, efter vederbörlig prövning, kan få vänta på utbetal-ning beroende på att innevarande års anslag är förbrukat.Systemet måste därför ses över så att om en person med funktionshinderfår beslut om stöd ska naturligtvis detta stöd även utbetalas.En handikappad som, efter beviljat stöd, köpt och anpassat en bil mensedan inte får stödet utbetalt kan komma i en besvärlig situation.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bilstöd för handikappade.Stockholm den 27 september 1999Roy ()
mot · GN02So249 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So249av , ()GHB - gammahydroxybutyratInnedrogen GHB har krävt minst två liv och flera personer har råkat ilivsfara efter att ha druckit GHB. Polisen tror att siffran över dödaantagligen är felaktig. GHB försvinner nämligen ur blodet och urinenredan efter 6-8 timmar, vilket innebär att den som kvävs av sina spyorefter att ha somnat antas ha varit alkoholpåverkad.GHB är egentligen ett naturligt kroppsämne som också går att göra synte-tiskt. GHB har marknadsförts dels som ett preparat som har muskelupp-byggande effekter, dels som ett bantningsmedel. Påståendet att GHBstimulerade muskeltillväxten gjorde preparatet eftertraktat i kroppsbyggar-kretsar. har GHB börjat nyttjas som berusningsmedel. Drogenluktar inte någonting, men redan vid en dos på en kapsyl ger den ett rus somliknar fylla. Gränsen mellan behagligt rus och livsfarlig överdos är minimal.Faktum är att omdömet försämras, en GHB-påverkad person kan inte tänkariktigt klart.GHB omfattas inte av den nya lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälso-farliga varor, och är inte att betrakta som narkotika enligt narkotikastraff-lagen.Regeringen har i förordning (1999:58) angett vilka varor som ska anseshälsofarliga och omfattas av lagen. GHB finns inte med i förteckningen,vilken tar upp sju olika substanser av amfetamintyp. GHBomfattas därför inte av den nya lagen om hälsofarliga varor och har hellerinte förklarats vara narkotika.Detta är en miss i lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor och börmed det snaraste åtgärdas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en lagändring för att klassa GHB som enhälsofarlig vara.Stockholm den 26 september 1999Birgitta ()()()
mot · GN02So250 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So250av Eldensjö, ()AlkoholpolitikenInför EES-anslutningen och senare EU-anslutning fanns storafarhågor om att dessa anslutningar skulle medföra en nedmontering avtraditionell svensk alkoholpolitik och en revidering av den politisktbeslutade ambitionen att åstadkomma en minskning avtotalkonsumtionen av alkohol i . Jämfört med flertalet andraländer i har alkoholpolitik varit relativt settframgångsrik i att hålla nere alkoholskador, dödsfall, våld ochmisshandel i samband med alkohol osv.Inför EU-omröstningen gjordes beräkningar som visade att om Sverigeanpassade sin alkoholpolitik till genomsnittsnivån i övriga så skulledetta medföra ca 3 000 fler dödsfall i alkoholrelaterade sjukdomar,samt en ökning av våld och misshandel, knuten till alkoholbruket i mot-svarande grad. Ökningen medför givetvis att ännu fler barn i missbrukandefamiljer också drabbas av det elände som missbruket medför.Nu höjs i debatten röster för en uppluckring av svensk alkoholpolitik.Förslag om fler systembutiker, lördagsöppet på Systemet, ökad tillgängligheti övrigt, sänkt alkoholskatt osv.Frågan är om sådana förändringar är värda priset i form av liv, omänskligtlidande, inte minst för barnen, och kostnader. I debatten har tidigare förtsfram beräknade siffror på att alkoholkonsumtionen i kostar samhället100 miljarder kronor . Även om denna beräkning skulle vara för hög ärdet ändå helt klart att samhällskostnaden är mycket hög. Hänvisande till denovan beskrivna beräkningen av vad en EU-anpassning av alkoholpolitikenskulle medföra i form av dödsfall, skador m m så skulle naturligtvis kostna-den för samhället i mycket hög grad öka om gjorde en sådan anpass-ning.Det finns inget som tyder på att konsumtionen av alkohol skulle minskaom vi sänkte skatten, ökade tillgängligheten osv. Tvärtom finns det goda skälatt anta att billigare och mer lättillgängliga alkoholdrycker skulle öka kon-sumtionen.Vi måste därför se till att även fortsättningsvis i kunna föra enrestriktiv alkoholpolitik enligt traditionell svensk modell.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt restriktiv alkoholpolitik enligt traditionellsvensk modell.Stockholm den 28 september 1999Kjell Eldensjö (kd)()
mot · GN02So253 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So253av de , ()Förbättringar för anhörigvårdareDen övervägande delen av dagens omvårdnad och omsorg ges avanhöriga. Trots detta är det många som tror att anhörigas insatser är ettkomplement till det offentliga. Verkligheten visar att det snarare ärtvärtom. Anhörigvårdare svarar för av alltomsorgsarbete.Inget kan vara bättre för den som behöver omvårdnad och omsorg än attkunna få den av nära och kära. Det är självklart att denna omvårdnad ochomsorg skall ges men det finns naturligtvis till slut både fysiska, psykolo-giska, mänskliga och ekonomiska begränsningar för hur mycket det går attbegära av en anhörig.Anhörigvårdarnas situation har uppmärksammats genomolika projekt till vilka statliga medel har anslagits. Det finns också olikaformer av ekonomisk ersättning för anhörigvårdare. Villkoren och ersätt-ningsnivåerna varierar starkt mellan kommunerna. Antalet som får anhörig-bidrag minskar, liksom anhöriganställningarna. Det är många som trots att degör dygnet-runt-insatser inte får någon ekonomisk ersättning för detta.Ett antal kommuner har inrättat anhörigkonsulenter, vilka på olika sättskall uppmärksamma anhörigvårdarnas situation. Detta gäller såväl på ettallmänt plan som när det gäller att söka förbättra möjligheterna att fysisktoch psykiskt orka med att vara anhörigvårdare. För att anhörigvårdare skallorka behövs olika stödinsatser, till exempel en garanterad möjlighet tillavlastning. Det stöd och den avlösning som anges i socialtjänstlagen är enfrivillig verksamhet för kommunerna. Detta gör att många anhörigvårdarelever under stor press och osäkerhet.I vissa fall kan ekonomiskt stöd utgå till anhörigvårdare, antingen viasocialförsäkringssystemet eller via kommunen. Via socialförsäkringssyste-met utbetalas närståendepenning till den som för att vårda någon anhörigavstår från sin ordinarie arbetsinkomst. Denna stödform kan alltså inte utgåom vårdaren är pensionär. Totalt är det en försvinnande liten del av de äldresom vårdar sina anhöriga som får någon form av ekonomiskt stöd.Merkostnader för vården uppstår ofta för det enskilda hushållet. Det behövsen översyn av hur de olika ekonomiska stödformerna tillämpas vad gälleräldre anhörigvårdare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av hur de olika ekono-miska stödformerna tillämpas.Stockholm den 29 september 1999Marietta de ()
mot · GN02So254 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So254av de , ()AmbulanshelikoptrarVid svåra sjukdomstillstånd och olyckor kan snabba transporter ochmedicinskt omhändertagande direkt på plats samt under transporten varadirekt livsavgörande för en människas överlevnad. Dessutom påverkasförutsättningarna för en god rehabilitering. Oavsett var man bor i man kunna få avancerad sjukvård inom rimlig tid.Det är viktigt att ha ett bra rikstäckande system för att få ut medicinskpersonal till svårt sjuka eller skadade personer.Socialstyrelsen har i en rapport, Ett sammanhängande ambulanshelikopter-system, fått fram följande: för att nå av befolkningen inom35 minuter krävs det 15 helikoptrar över hela landet - placerade vid läns-eller regionsjukhus.Det är viktigt att läkare, specialutbildad anestesisjuksköterska och ambu-lanssjukvårdare ingår i en grundbemanning. Läkaren behöver ingå i grund-bemanningen eftersom det vid larmtillfället kan vara svårt att avgöra behovetav läkare.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett rikstäckande ambulanshelikop-tersystem där läkare ingår i grundbemanningen.Stockholm den 29 september 1999Marietta de ()
mot · GN02So255 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So255av Wågö, ()Brukarägd sjukvårdMed anledning av statsbudgetpropositionen och den utannonseradenationella handlingsplanen för sjukvården är det angeläget att uppmärk-samma regeringen på goda exempel där högspecialiserad hälso- ochsjukvård inte bedrivs i sjukvårdshuvudmännens egen regi.Reumatikerförbundet, största handikappförbund, äger och driverett sjukhus som är specialiserat inom reumatologisk rehabilitering och liggerutanför , Spenshults reumatiker- och rehabiliteringssjukhus. har fått vidkännas det hårdnande ekonomiska klimatetbeträffande sjukvårdsverksamhet i , men genom väl genomfördverksamhetsutveckling lyckats vända den negativa trenden.Spenshults reumatiker- och rehabiliteringssjukhus är detenda sjukhus i som har två unika kvaliteter. Dels har sjukhuset entydlig avgränsning av sitt medicinska uppdrag, dels är det brukarägt. Bådadessa kvaliteter innebär att nya former för vård, både beträffande rent medi-cinska behandlingar och andra frågeställningar inom ramen för bemötandeoch patientdelaktighet, vidareutvecklas inom sjukhuset.De övergripande mål som har formulerat och antagitför sjukhusverksamheten är att sjukhuset skall säkerställa tillgången på vård-platser för reumatologisk rehabilitering som ett komplement till landstingenssjukvårds- och rehabiliteringsansvar och att specialistkompetensen ochverksamhetsinnehållet vid sjukhuset skall vara av så hög kvalitet att sjuk-huset uppfattas som ett mönster bland andra sjukvårdsproducenter. har inga andra mål för den ekonomiska delen av verksam-heten än att sjukhuset skall bära sina egna kostnader. De ekonomiska riskersom förbundet tar för att säkerställa reumatologisk rehabilitering i landet ärdäremot betydande.Det är mot denna bakgrund rimligt att denna typ av alternativ sjukhusdriftoch dess samhällsnytta uppmärksammas och studeras mer noggrant än vadsom varit fallet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att speciellt studera värdet av densamhällsnytta som kan tillföras hälso- och sjukvården genom brukar-ägande.Stockholm den 28 september 1999Liselotte Wågö (m)