ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02T401 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T401av , ()Alkohol och trafikI är nästan alla på det klara med att alkoholbekämpningen spelaren viktig och avgörande roll i trafiksäkerhetsarbetet. Efter att ha tagit delav en rapport om alkohol, droger och trafik från EU-kommissionenframstår det mycket klart att statistiken på området är totalt missvisandeoch att det är helt omöjligt att göra jämförelser länderna emellan. Enligtrapporten har till exempel de bästa siffrorna, endast en procent avde italienska dödsolyckorna i trafiken är alkoholrelaterade. kommer på femte plats med nio procent.Siffrorna och dess orimligheter talar för sig själva.Vi anser att det är viktigt med ett trovärdigt statistikmaterial så att det gåratt göra jämförelser inom landet och mellan länder. Beslutsfattare i ländersom redovisar mycket låga siffror, kan ju invaggas i uppfattningen attsituationen är bättre än vad den faktiskt är. Detta kan i sin tur leda till attdetgörs prioriteringar som försämrar möjligheterna att bekämpa rattfylleriet.Hur kan vi få fram tillförlitliga statistikuppgifter? Den enklaste åtgärdenkanske är att det vid olyckor som inträffat kontrollera eventuellt alkohol-intag. Vi anser att regeringen, på lämpligt sätt, skall initiera ett arbete förattfå fram tillförlitligt statistikmaterial om alkohol och trafik. Detta bör gesregeringen till känna.Från att i ha hittat närmare 25 000 misstänkta fall av rattfylleri , är man nu nere i knappt hälften. Hur de verkliga siffrorna ser utkan nog ingen säga säkert, eftersom uppgifterna är avhängiga av polisensaktiviteter, resurser, prioriteringar, taktik etc. Även om vidinternationella jämförelser har låga siffror, representerar dessa stora och heltoacceptabla tal. Enligt vissa beräkningar, vid , görs det ivårt land kanske 10 000-15 000 bilresor med alkoholpåverkade förare.Samma siffra som polisen påträffat . Skall vi i någon månkunna leva upp till de trafiksäkerhetsmål som antagit, den såkallade Nollvisionen, är det nödvändigt att polisen i högre utsträckningprioriterar trafiknykterheten. Detta bör ges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av tillförlitligt statistikmaterial om alko-hol och trafik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att prioritera trafiknykterheten högre.1Stockholm den 20 september 1999Kenneth ()()()1 Yrkande 2 hänvisat till JuU.
mot · GN02T402 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T402av , ()Kontrollbesiktning av bilarFör en i köpt ny bil gäller att den inte behöver kontrollbesiktigasde tre första åren efter försäljning. Därefter skall bilen, avtrafiksäkerhetsskäl, besiktigas . Denna i och för sig lättförståeligaregel gäller dock inte för importerade äldre bilar. En importeradbegagnad bil, oavsett ålder och antal körda mil, besiktigas vidimporttillfället, men behandlas därefter som en ny bil och behöver intebesiktigas förrän ! Förhållandet är obegripligt.I en TV-intervju motiverade företrädare beslutet medatt s.k. tekniska fel var sällsynta. Uttalandet fick, och det med all rätt,mångabilägare att ifrågasätta behovet av besiktning av gamlasvensksålda bilar. Förhållandet är givetvis helt oacceptabelt och bör snaraständras! Det hävdas att orsaken till nämnd situation i grunden är ettdataproblem.Kan inte datorer hantera problemet bör verket lösa dettagenom att föra register, d.v.s. med hjälp av penna och eventuelltradergummi. Om inte, riskerar tilltron till nödvändigheten av årlig kontroll-besiktning att minimeras!HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inför regler förkontrollbesiktning, vilka lika behandlar alla bilar i landet.Stockholm den 20 september 1999Sten ()
mot · GN02T403 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T403av , ()Nationsflagga på registreringsskyltarBilar från har registreringsskyltar försedda både mednationsflaggan och nationsbeteckningen.Flera av EU:s medlemsstater, bl.a. , och , harinfört en modell för registreringsskylt som längst till vänster på skylten ärförsedd med ett blått fält som innehåller Europaflaggans tolv gula stjärnoroch nationalitetsmärket för den medlemsstat i vilken fordonet är registrerat.De svenska registreringsskyltarna ger ingen upplysning varken om EU-medlemskap, nationalitet eller från vilken del av fordonet kommer.Det borde vara möjligt att förse svenska registreringsskyltar både med densvenska flaggan och EU-symbolen.Byte av registreringsskyltar bör kunna ske successivt vid nyregistrering avfordon eller vid byte av utslitna registreringsskyltar. Det bör även finnasmöjlighet att frivilligt skaffa sig en ny registreringsskylt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av svenska fordons registrerings-skyltar.Stockholm den 23 september 1999Jeppe ()
mot · GN02T404 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T404av , ()Symboler för och medlemskapet i EUSedan 1995 är medlem i den Europeiska gemenskapen. Dettafaktum genomsyrar vårt arbete som riksdagsledamöter. I kommuner ochlandsting arbetar tjänstemän och politiker med EU-frågor urolika perspektiv. I näringsliv och på andra håll genomförs olika EU-projekt. Medlemskapet blir alltmer en naturlig del i det svenskasamhället. Vi visar det dock inte så mycket utåt.Symboler är viktiga. är del av EU och det är viktigt att manfrån officiellt håll visar att detta är en del av det svenska samhället. I mångaandra medlemsländer vajar den nationella flaggan bredvid den europeiska påalla offentliga byggnader. Vi tycker att det är dags att även medstolthet visar upp vår nationella tillhörighet som vi visar upp vårtdeltagande i den europeiska gemenskapen.Alla offentliga instanser borde uppmuntras att på sin byggnad ha densvenska nationssymbolen tillsammans med symbolen för EU.På samma sätt är det med registreringsskyltar på bilar. På vägarna i Europakan man se på fordonet framför, varifrån det kommer. På exempelvisitalienska och tyska registreringsskyltar kan man se nationsbeteckningentillsammans med EU-symbolen.Vi tycker att detta system även borde införas i Sverige.På alla nyregistrerade fordon kan man göra om registreringsskyltarnaenligt europeisk modell. Det bör också vara möjligt att frivilligt skaffa sig ensådan skylt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om symbolerna för nationen och EU-medlemskapet.Stockholm den 27 september 1999Cecilia ()()
mot · GN02T405 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T405av , ()Högersväng vid rödljusFör att få trafiken att flyta bättre i korsningar med ljussignaler är det påvissa håll i världen, t.ex. i nästan hela , tillåtet om inte annat anges,att svänga höger mot rött ljus sedan man stannat och förvissat sig om attdet inte finns korsande trafik eller fotgängare i vägen. På detta sätt kan endel av köerna med stillastående bilar på tomgångskörning minskas. Itätorter med mycket trafik kan detta ha stor betydelse för miljön.Trafiken blir miljövänligare om den flyter i jämn fart.Nödvändiga trafikregleringar medför att detta idealtillstånd ofta inte kanuppnås. Ett vanligt och effektivt sätt att reglera trafiken är ljussignaler.Denna trafikreglering har emellertid vissa nackdelar då det gäller att skapa engod trafikmiljö. Trafiken stoppas regelbundet med resultatet att köer bildasoch miljöstörande tomgångskörning sker. Det är inte alltid möjligt att ersättakorsningar som har ljussignaler med miljövänliga kringfartsleder, påfarts-sträckor, planskilda korsningar eller särskilda körfält för högersvängandetrafik. Bland annat medför de begränsade ekonomiska möjligheterna attsådana förändringar sker i så långsam takt att en osmidig trafikrytm medökade miljöpåfrestningar på många håll kvarstår och kommer att kvarståinom överblickbar tid. En enkel och billig åtgärd som snabbt och utan störrekostnad kunde minska de skildrade problemen skulle alltså mycket verksamtbidraga till att förbättra trafikmiljön.I sitt svar på en motion i samma ämne skrev /99:Tu9:Som utskottet framhöll i sitt av godkända betänkande 1997/98synes högersväng vid rött ljus förenat med stora risker för gående, eftersomövergångsställen ofta anläggs i anslutning till gatukorsningar. Fram-komligheten torde vid behov i stället kunna underlättas genom att ett särskiltkörfält anläggs för trafik som svänger till höger.Sådana investeringar som vore önskvärda görs så långsamt attsvårigheterna för såväl framkomlighet som miljö kommer att kvarståmycket . Risken för fotgängare måste självklart beaktas men ocksåalla möjligheter att få trafiken att flyta smidigare. Enligt vår mening finnsdet starka skäl att ta lärdom av åtgärder som anses effektiva i det land,, som har störst och längst erfarenhet av tät biltrafik och därmedockså av risker för gående i detta sammanhang. Där speciella riskerföreligger anges att högersväng är förbjuden vilket också borde kunnavara möjligt i . Trafikbestämmelserna borde därför snarastförändras så att det blir möjligt att tillåta högersväng vid rött ljus ikorsning med ljussignaler där inte särskilda trafiksäkerhetsskälföreligger.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring av trafikbestämmelser vid ljussignaler.Stockholm den 23 september 1999Leif ()()
mot · GN02T406 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T406av , ()Rätten att övningsköra med ungdomarÖverträdelser av fartbegränsningar kan ibland få alltför långtgåendekonsekvenser. De allra flesta bilister accepterar nog böter eller i värstafall körkortsindragning när de ertappas för fortkörning. Däremotförefaller det helt orimligt med ytterligare rättighetsinskränkning avövningskörning med ungdomar i fem år.Den som vid överträdelse får sitt körkort indraget under viss tidbeläggs dessutom med förbud för övningskörning med sin dottereller son. Indragningen av körkort benämns som en körkortsadministrativåtgärd och således inte som ett direkt brott.Mot den bakgrunden står det 5-åriga förbudet mot övningskörningen inte irimlig proportion till den överträdelse som vederbörande gjort sig skyldigtill. Om någon sådan rättighetsinskränkning anses behövas borde den i vartfall förkortas till ett år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den orimliga rättighetsinskränkningen.Stockholm den 21 september 1999Olle ()()
mot · GN02T407 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T407av , ()HastighetsbegränsningarUnder sommaren/har sänkt högsta tillåtnahastighet på i första hand ett antal länsvägar. Ett tjugotal vägar iÖstergötland har t.ex. skyltats om och åtgärden harväckt berättigad undran och i många fall irritation.Det är alldeles säkert så att hastighetsbegränsning är ett viktigt hjälpmedelnär det gäller att öka säkerheten i trafiken under förutsättning att underlagetför bestämmande av hastighetsgränser är tillfredsställande. Det är ocksåuppenbart att hastighetsgränserna så långt som möjligt bör sättas så attflertalet trafikanter kan anse dem som rimliga.Beträffande de ovannämnda nedsättningarna synes många ändringar justsakna sådan förståelse bland flertalet trafikanter och är därmed ägnade attförringa tilltron till systemet med hastighetsbegränsning, vilket i sin tursäkert kommer att försämra efterlevnaden.Vägverkets talesman efterlyser i en intervju med anledning av hastig-hetsnedsättningarna i möjligheten att använda somhögsta tillåtna hastighet. Flera skäl torde tala för att intervallerna80-100-120borde användas i stället för de nuvarande intervallerna 70-90-110. skulle en höjning av tillåtna hastighet med närmastvara en anpassning av lagstiftningen till det verkliga förhållandet.På de länsvägar som är skyltade med 70 skulle en höjning till 80km/tim vara klart mera realistisk och bidra till en lugnare trafikström utan deköbildningar som tenderar att uppstå.Jag föreslår att regeringen får i uppdrag att låta utreda möjligheten attändra intervallerna för hastighetsbegränsningar från 70-90-110 till 80-100-120 km/tim.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ändra intervallerna för hastighetsbegräns-ningar.Stockholm den 21 september 1999Carl G ()
mot · GN02T408 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T408av , ()EU-skyltning av bilarAlltfler bilar kör utan nationalitetbeteckning. De föreskrivna stora ovalanationalitetsskyltarna har blivit en sällsynthet.Samtidigt övergår EU-länderna till blåa nationalitetsbeteckningar direkt pånummerskyltens högersida.Ett uppsägande av gällande avtal och övergång till EU-systemet skulle getvå fördelar.Dels skulle alla bilar föra nationalitetsbeteckningen, dels skulle denfolkliga förankringen av EU-medlemskapet stärkas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU-skyltning av bilarna.Stockholm den 20 september 1999Bertil ()
mot · GN02T410 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T410av , ()Kontrollbesiktning av bilarMonopolet på kontrollbesiktning av bilar har vid åtskilliga tillfällendebatterats i . När senast beslöt att tills vidare behållamonopolet var de främsta skälen för detta:- problem med kvalitetskontroll- risk för att konkurrensen skulle begränsas till storstadsregionerna- att priserna sannolikt skulle bli högre i glesbygdsområden än i andradelar av landet.Enligt nya rön är dessa farhågor överdrivna. Till och medKonkurrensverket har kommit till slutsatsen att beslutet bör omprövas.Det är dags att avveckla monopolet på kontrollbesiktning av bilar.Med noggrant utformade krav på företagen som skulle utföra besiktningar-na, garanteras kvaliteten. Därmed skulle behovet av omfattande kvalitets-kontroll minskas.Befintliga bilverkstäder t.ex. i glesbygd kan också ackrediteras. Det kanlösa de problem som tidigare förknippats med en avreglering. Tillgänglig-heten för dem som inte bor i städerna ökar. Systemet med ackrediteringskulle även bidra till att hålla priserna på en rimlig nivå.Sammantaget skulle en avveckling av monopolet på detta sätt gynna desvenska bilägarna i och med att man öppnar för ett större serviceutbud och enökad konkurrens, som kraven på säkerhet garanteras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avveckling av monopolet för kontrollbesiktningav bilar.Stockholm den 29 september 1999Cecilia ()()
mot · GN02T411 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T411av Rådhström, ()FordonskontrollenPeriodisk fordonskontroll i andra länder inom EU sker normalt ikonkurrens mellan parallellt verksamma företag (i något fall av företag imonopol efter offentlig upphandling i konkurrens). Genom att underbetryggande ackrediteringskrav tillåta att fordonskontroll, utöver avspecialiserade besiktningsstationer, utförs med utrustning i välutrustadebilverkstäder uppnås flera fördelar som skulle få stort värde undersvenska förhållanden. Tätheten och tillgänglighet av kontrollställenskulle, främst i glesbygd, kunna ökas väsentligt. De kortare avståndenskulle ge stora vinster i mindre tidsåtgång och produktionsbortfall förfordonsägarna samt minskad belastning på miljön.EU:s ackrediteringssystem för att säkerställa oberoende, objektivitet ochkvalitet i provning är baserat på nationella myndighetsorgan. I harSWEDAC, som spelat en framträdande roll på Europaplanet, den rollen ochbör få ansvaret att i samarbete med utforma reglerna för framtidaackrediteringskrav inom fordonsområdet. Inom andra områden har man medframgång motsvarande frihet under ansvar och ackreditering redan införtdetta i Sverige.Olika aktörer på den svenska marknaden skulle i fri konkurrens kunnaerbjuda säkerhetsbefrämjande konditionsbesiktningar m.fl. fordonsrelateradetjänster. Marknaden fungerar dock inte på lika villkor så länge AB SvenskBilprovning (ASB) åtnjuter skydd av sitt monopol.Ägare av såväl privata som yrkesfordon skulle få fördelar av en avregleradkonkurrensutsatt marknad för all fordonskontroll. Tillika skulle positivamiljö- och säkerhetseffekter uppnås.Konkurrensverket föreslog i skrivelse (Dnr 833/1998) attmarknaden för fordonskontroll i skulle avregleras genom slopandeav nuvarande monopol.Hittillsvarande beslut av riksdag och regering har inte beaktat ovan be-skrivna möjligheter.Det som måste till, för att möjliggöra en konkurrenssituation, är attriksdagen beslutar om en ändring i lagen (1994:2043) om vissa besiktnings-organ på fordonsområdet, och att nuvarande monopol för AB SvenskBilprovning ersätts med en fri etableringsrätt för företag som uppfyller förfordonskontroll anpassade ackrediteringskrav.Flexibiliteten och de fördelar som anges ovan bör tillvaratas vid om-formulering av lag, fordonskungörelse, föreskrifter och ackrediteringskrav.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fordonskontrollen.Stockholm den 30 september 1999Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GN02T412 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T412av , ()Svenska och utländska åkeriers likhet inför lagenSvenska åkerier gör rätt för sig i . Betalar skatt och står förföljderna vid lagöverträdelser. Det senare måste rimligen också gällautländska åkeriföretagare. Fast så är det inte . Svensk polis kan inteinkräva trafikböter på plats. En utländsk lastbilsförare, som får böteslappför en lagöverträdelse, kan i praktiken slänga den när han lämnar landet.Risken är liten att svenska åklagare kräver in böterna i efterhand. Omdäremot en svensk förare skulle göra något fel i ett annat europeiskt landär tongångarna annorlunda. I vissa länder kan då såväl fordonet som desslast komma att omhändertas.Vi vill hävda att när det nu är så att såväl svenska åkerier som alla andraEU-länders åkerier fritt får bedriva transporter inom gemenskapen, bör manockså självklart harmonisera reglerna för hur trafiken bedrivs och hureventuella lagöverträdelser beivras. Detta såväl för trafiksäkerhetens skullsom för att konkurrenssnedvridningar skall undvikas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenska och utländska åkeriers likhet inför lagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att harmoniseringssträvandena på områdetsnarast intensifieras.Stockholm den 28 september 1999Ingvar ()()
mot · GN02T413 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T413av , ()Hastigheten på svenska motorvägarSvenska motorvägar är byggda för högre hastigheter än nuvaran-de 110km/tim. Det vore därför mycket positivt om hastigheten på dessaökades då det uppenbarligen inte föreligger trafiksäkerhetsskäl för attbibehålla den lägre farten. Sannolikt skulle acceptansen av hastighets-regleringen öka med en sådan åtgärd och antalet hastighetsförseelserminska. En lämplig hastighet på motorväg skulle vara , delsför att vägarna är byggda för denna hastighet, dels för att hastigheten ärmycket vanlig på motorvägar runt om i Europa.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillåten hastighet på motorvägar bör vara 130km/tim.Stockholm den 29 september 1999Leif ()()
mot · GN02T414 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T414av , ()Högersväng vid rödljusFör sågs inte många rondeller i och kring våra tätorter. Fråntrafiksäkerhetshåll uppmålades de mest fasansfulla scenarier över vadsom skulle hända om rondeller skulle ersätta trafikljus.Av någon outgrundlig anledning vågade dock några kommuner bl.a.Malmö och sig på experimentet att bygga rondeller, och det funge-rade! Kommunpolitiker och trafikplanerare från hela landet vallfärdade föratt beskåda de lyckade trafiklösningarna. Euforin över hur smidigt trafikenflöt och hur uppskattat borttagande av en mängd trafikljus skulle bli kändeinga gränser. Så började "rondellepoken" och den pågår än.Samma hårdnackade motstånd som mot rondeller har rått, och råderfortfarande, mot förslaget att göra det tillåtet att svänga till höger vidrödljusom inte korsande trafik hindras. Några trafiksäkerhetsskäl för att inte få göraen högersväng vid rödljus finns inte. Högersväng även vid korsning utantrafikljus innebär att man måste ta hänsyn till den korsande trafiken. Därförborde denna möjlighet införas.För att få inspiration till denna förändring kan besök göras i bl.a.Kalifornien och i . Vad som därefter krävs är en enkel ändring ivägtrafikkungörelsen. Sedan kan en ny epok för förbättrat trafikflöde börja.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändringar i vägtrafikkungörelsen som möjlig-gör högersväng vid rödljus.Stockholm den 29 september 1999Elizabeth ()()
mot · GN02T415 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T415av , ()Körkort med begränsad behörighetEnligt gällande regler kan den som förlorat sitt körkort av hälsoskälansöka hos om ett nytt körkort med begränsad behörighet.Detta kan dock ske först då det gamla körkortet återkallats, vilket kanorsaka onödiga problem, speciellt för personer som saknar tillgång tillkollektiva trafikmedel.Om en läkare vet att det blir nödvändigt att begära återkallande av körkortför en patient borde det vara möjligt att informera patienten på ett tidigtstadium, så att denne omgående kan söka ett körkort med begränsad behörig-het, exempelvis endast för körning i dagsljus. Ett sådant körkort skulle dåkunna utfärdas som det gamla upphör att gälla.För att en dylik förenkling ska vara möjlig krävs en sådan ändring ikörkortslagen (10 kap 2 §) att personer som av hälsoskäl förlorar sitt körkortkan erhålla ett nytt med begränsad behörighet som det gamlakörkortet dras in.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om lagändring omkörkort med begränsad behörighet i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 28 september 1999Yvonne ()()
mot · GN02T416 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T416av Eldensjö, ()Hastighetsgränser efter årstidEn del av landets större vägar har ett skick som gör att högre hastighet änvad som är tillåten skulle kunna medges under den ljusare delen avåret.Det finns emellertid också ett stort antal vägar med ett skick som inteborde tillåta nuvarande hastighetsgränser under den mörkare delen av året, dåinte bara mörker utan också regn, snö och is utgör stora trafikfaror.Med dagens tekniskt möjliga lösningar borde det vara relativt enkelt att fåfram system för att kunna skifta skyltning av tillåten hastighet allt efter års-tid.Det är angeläget för respekten för satta hastighetsgränser att dessa står iöverensstämmelse med vad som är realistiskt under de sammantagna rådandetrafikförhållandena, och därför bör ett system med möjlighet till ändring avhastighetsgränser under skilda delar av året införas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om system för hastighetsgränser på vägar allt efterårstid.Stockholm den 24 september 1999Kjell Eldensjö (kd)