mot · GM02Ub28 · 1999-06-01 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub28av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:110 Vissa skolfrågor m.m.Försöksverksamhet utannationell timplanAtt ha en mål- och resultatstyrd skola somverksamheten styrs av timplaner upplevs av många sommotstridigt. För att klara uppdraget att ge varje elevförutsättningar att nå så långt som möjligt i sin utvecklingbehöver skolorna kunna planera och utnyttja sina resurser påett flexibelt och målinriktat sätt. Timplanerna kan i dettautgöra ett hinder, och regeringen vill därför genom enförsöksverksamhet pröva om den nationella timplanen kantas bort och hur detta i så fall kan ske.Kristdemokraterna är positiva till att en sådan försöksverksamhet inleds.Undervisning utan timplan ökar flexibiliteten och möjligheten att anpassaundervisningen till elevers olika behov. är det viktigt med kontrolloch uppföljning för att garantera att elever får den kvalitet och bredd på sinutbildning som de har rätt till för att uppnå de angivna målen i respektiveämne. Skolans och kommunernas ansvar bör därför kompletteras med att destatliga skolinspektörerna följer upp verksamheten. Skolinspektörernas rollär att kontrollera kvalitet och bredd på utbildningen, men i första hand ska devara en resurs för skolans utveckling. De ska vara personer med gedigenerfarenhet av skolans verksamhet och med god kunskap att bedömamöjligheter till hur skolutveckling kan genomföras. Det är viktigt attskolinspektörerna ses som en positiv resurs av den egna skolan för att kunnabli ett led i skolutvecklingen. Försöksverksamheten måste också planerasnoggrant och följas upp genom forskning.Avslutningsvis undrar vi hur urvalet av de deltagande skolorna skall ske.Vi ifrågasätter den begränsning till ett åttiotal kommuner som regeringen villgöra. Eftersom argumentationen till viss del handlar om att antalet är valtutifrån ett förväntat intresse, vore det rimligare om detta intresse får styradeltagandet. Det är viktigt att försöksverksamheten baseras på ett så stortunderlag som möjligt, och den praktiska möjligheten att följa dessa bör inteutgöra ett hinder. De kommuner som bedömer att skolorna är kvalificeradeoch själva vill delta i projektet bör således få medverka. Vi vill här särskiltpoängtera vikten av att friskolorna representeras och att utvärderingen görsockså utifrån deras specifika villkor.Det individuellaprogrammets utvecklingDet individuella programmet är ett av gymnasieskolansstörsta program, med över 15 000 elever. Inom detindividuella programmet finns elever med mycket skiftandebakgrund. Syftet är att erbjuda ungdomar, som av olika skälinte påbörjat eller avbrutit ett nationellt eller specialutformatprogram, en gymnasieutbildning. Här finns elever frånsärskolan, elever med inlärningssvårigheter och elever medfunktionshinder. Här finns också de som i dagligt talbenämns som skoltrötta samt elever med obefintligtvuxenstöd utanför skolan. Med andra ord en sammansattskara med olika behov, vilket på många håll inneburit storfrustration både för elever, lärare och andra ansvariga.Vi kristdemokrater bedömer, precis som regeringen, att det finns ett behovav att tydliggöra preparandsyftet. Det individuella programmet skall såledesförbereda eleverna för studier på ett nationellt eller specialutformat program.För den som vill studera, men av olika anledningar behöver stöd inför eller isamband med sina gymnasiestudier, skall skolan hjälpa till. Ett sätt att hjälpaär genom det individuella programmet. Det är dock viktigt att skolan utgårfrån varje elevs unika förutsättningar och noggrant överväger på vilket sättden enskildes behov kan tillgodoses. Ungdomar med läs- och skriv-svårigheter behöver viss typ av hjälp medan svagpresterande kan behövaannan. Skolsvårigheter kan också bero på helt andra faktorer såsom elevenssociala situation.För är det viktigt att respektera den enskildes önskemålnär det gäller val mellan såväl arbete och studier som mellan utbildningarmed teoretisk och praktisk inriktning. Den som vill göra ett studieuppehållefter skall kunna göra det för att fram till kunnaåterkomma till gymnasiet. Likaså skall den som vill ha en rent yrkesinriktadutbildning kunna välja detta alternativ. En del av det individuella program-mets problem beror således på regeringens ovilja att se till den enskildesbehov och önskemål. Om varje elev själv får välja om och vad han eller honskall studera skulle en del av problemen försvinna.En viktig utgångspunkt i detta sammanhang är också att varje stadium taransvar för de uppgifter som ålagts det. har här ett ansvargentemot gymnasiet som i sin tur svarar inför universitet och högskolor.Regeringens formuleringar om att gymnasieskolan måste kunna möta deelever som av olika skäl inte nått upp till behörighetsbestämmelserna för attkunna tas in på ett nationellt eller specialutformat program ger därförfelaktiga signaler. Utgångspunkten måste vara att elever i normalfallet skallvara behöriga och ha godkända resultat från för att börjagymnasiet. ansvar måste preciseras. För vissa grupper, t.ex.elever med dyslexi som inte lyckas få betyg i engelska, måste särskildabehörighetsvillkor ges. Innehållet i betygskriterierna vad gäller den skriftligadelen måste också diskuteras för denna grupp.Kurser inom det estetiskaämnesområdet samt idrottoch hälsa inom gymnasialvuxenutbildningGymnasial vuxenutbildning får ske i alla ämnen utomestetisk verksamhet, estetiska ämnen, idrott och hälsa,specialidrott eller schack. Regeringen föreslår emellertid attde tre förstnämnda skall kunna erbjudas ikommunal gymnasial vuxenutbildning. Däremot avvisar vi regeringens förslag attestetisk verksamhet samt idrott och hälsa kurs A inte skallkunna ingå i slutbetyget. Detta innebär att den reellavalfriheten begränsas.För är det ett prioriterat mål att vuxenstuderande geslikvärdiga möjligheter som de som studerar på ungdomsgymnasiet. Inteminst gäller detta möjligheten att välja andra än teoretiska ämnen. Mångavuxenstuderande upplever att de teoretiska ämnenas koncentration ivuxenutbildningen är betungande. Ämnen av praktisk karaktär kunde vara ettsätt att få fler att ge sig in i och orka igenom utbildningen. Andra viktigainfallsvinklar är idrott och hälsoämnets betydelse för folkhälsan samt dekreativa ämnenas betydelse för inlärningen.För oss hänger således ett införande av ämnena samman med möjlighetenatt få räkna in dem i slutbetyget. Regeringen anser att om kurserna Idrott ochhälsa A och Estetisk verksamhet skulle ingå i gymnasiepoängen för slut-betyg, skulle det med nuvarande regler innebära att en sökande kan saknaeller ha icke godkänt i en eller flera kärnämneskurser och ändå uppfyllakraven för grundläggande behörighet. Därför drar man slutsatsen att de intebör utgöra kärnämnen eller ingå i slutbetyget. Vi förstår problematiken, menavvisar den lösning som regeringen föreslår. Att kärnämnenas andel avslutbetyget blir tillräckligt stor måste kunna lösas genom en anpassning av denuvarande reglerna.Behörighet för lärare,förskollärare ochfritidspedagoger inom detoffentliga skolväsendetI propositionen föreslås att skollagen förtydligas i fråga ombehörighet för lärare med utländsk utbildning. Tidigareyrkesverksamhet som lärare skall beaktas vid prövning avbehörighet som lärare i . Bakgrunden är att Sverigebehöver rekrytera fler lärare som har invandrarbakgrund.Regeringen anser dock att frågan bör beredas vidare innanslutlig ställning kan tas.Att medverka till att den kompetens som utlandsutbildade lärare besitterockså kan komma de svenska skolorna till del är en självklar utgångspunkt idet kristdemokratiska arbetet. Däremot anser vi det anmärkningsvärt attregeringen inte inväntar slutbetänkande sompresenteras . Vi utgår från att en samordning kommer att ske i detfortsatta beredningsarbetet.Regeringen redogör i propositionen för att få utländska utbildningarmotsvarar de svenska och en absolut samstämmighet går självfallet aldrig attnå. Det är naturligtvis viktigt att en försäkran görs om att den som tillåts attundervisa besitter den ämneskompetens och de pedagogiska kunskaper somdet svenska systemet kräver. Dessutom måste målen för verksamheten ochvärdegrunden som den bygger på vara väl kända för läraren. För attsäkerställa detta kan en liknande lösning som den som gäller för utländskaläkare som ska tjänstgöra i tillämpas.I alla verksamheter som bygger på god kommunikation har språket enväsentlig funktion. I regeringens förslag att ersätta det nuvarande kravet omatt den sökande skall behärska det svenska språket med att de sökande skallha de kunskaper i svenska språket som behövs nedvärderas språketsbetydelse. Vi anser att den gamla formuleringen är bättre, eftersom den på etttydligare sätt markerar språkets betydelse som den möjliggörbedömningar utifrån olika perspektiv. Om de utlandsutbildade lärarnaanställs för att undervisa på sina hemspråk gäller självfallet andra kriterieränom de skall undervisa på svenska.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att alla intresseradekommuner skall få möjlighet att delta i försöksverksamhetmed skola utan nationell timplan,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ansvar föratt eleverna får godkända kunskaper preciseras,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att vuxenstuderande påsamma sätt som ungdomsstuderande skall kunna räkna inIdrott och hälsa kurs A samt Estetisk verksamhet islutbetyget,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att lärare som skalltjänstgöra i skolan skall ha nödvändig ämneskompetens,pedagogisk kompetens samt kunskap om värdegrund ochmål för den svenska skolan.Stockholm den 31 maj 1999Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()