ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02N257 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N257av , ()Elfaror på dag- och fritidshem, skolor, vistas 100 000-tals barn i samhälleliga lokaler som tex daghem, fritidshem och skolor. Farorna i dessa lokaler består inte baraav knivar, diskmedel och andra kemikalier. Det finns också andra farornämligen elfaran. Konsekvensen av bristande elsäkerhet kan innebäradöden vilket det också finns tragiska exempel på.Idag är reglerna olika när det gäller den elektriska faran. Barn ska ha likarätt till ett säkert samhälle oberoende av var man vistas. Som det är harbarn ett bättre elskydd på nybyggda fritids än på äldre vilket rimmar illa medFN:s barnkonvention.Utvecklingen i landets kommuner med de ekonomiska åtstramningarna harbl a inneburit att det planerade underhållet och det s k riskhanteringsarbetetfått minskade resurser. Frågan bör därför ställas om hur trygga barnenegentligen är i skolan och på dagis.Arbetsmarknadens parter inom elinstallationsbranschen (och ) har i olikasammanhang aktualiserat vikten av förbättrad elsäkerhet och att det finnsbrister med dagens tillämpning av lag, förordningar och tillsyn.Organisationerna har därför också framfört olika krav på åtgärder i syfte attförbättra elsäkerheten.Det har påtalats brister när det gäller det statliga Elsäkerhetsverketsresurser och praktiska förmåga att se till att gällande lagar och bestämmelserefterlevs och följs upp i praktiken. Det senare är av mycket stor vikt dåsystemet med "behörig elinstallatör" är grunden för att elsäkerheten följs iarbetslivet.Det faktum att elektriker inom industrin i snitt har runt 40 timmarsvidareutbildning jämfört med för övrigaelinstallatörer inger oro. Regelverket för elsäkerheten är teoretiskt settmycket omfattande. Till detta kommer en strid ström av nya material ochtekniska metoder. Det understryker ytterligare behovet av kontinuerligkompetensutveckling och vidareutbildning för att kunna upprätthålla en högelsäkerhetsstandard.Mot ovanstående bakgrund föreslår vi att en utredning tillsätts för barnsrätt till en eltrygg miljö i offentliga lokaler.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barns rätt till en eltrygg miljö i offentliga lokaler.Stockholm den 29 september 1999Anders ()()
mot · GN02N259 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N259av , ()kommuns näringslivsutvecklingUnder våren beslutades att sjukhus i skaomstruktureras och till största delen läggas ner. Omkring 150 personerkommer att mista sina arbeten i en kommun som redan har länets högstaarbetslöshetssiffror - vid mätningen jämfört med länetsgenomsnitt . Grannkommunen , som också ligger påhöglandet och inte heller har samma goda förhållanden som t ex ,har 351 öppet arbetslösa och samma antal personer i arbete som . ITranås kommun är dock antalet öppet arbetslösa personer 560 stycken.Detta för att exemplifiera att även i jämförelse med ennärliggande kommun har en sämre arbetsmarknad.Visserligen kommer ett försäkringsmedicinskt centrum att finnas kvar.Däremot är framtiden för mer tveksam. Fastigheterna behöverordentligt underhåll och det kan vara svårt att hitta en ny ägare ellerarrendator för verksamheten. Om inte ägarskiftet sker under ordnade formeroch man också får garantier att Försäkringsmedicinskt centrum kan erbjudaen marknad för boende och för restaurangnäringen riskerar man att bådehotellverksamheten och centret försvinner.När lade ner sin verksamhet i restenäringsministern genast dit och utlovade på stående fot hjälp från regeringen.När regeringen själv lägger ner verksamhet på en ort kommer ingen ministeroch lovar ersättningsverksamhet till den orten. är i samma behov avatt få stöd i sin näringslivsutveckling som Bengtsfors.Tranås har stora behov av vidareutveckling av sitt näringsliv. Eftersomregeringen medverkar till att arbetstillfällen försvinner på orten bör manvidta åtgärder för att kompensera detta inom olika verksamhetsområden, t exinfrastruktur, företagsstöd och utlokalisering av verksamhet. Det bör uppdrasåt regeringen att vidta åtgärder för stöd till kommun vidnedläggningen av sjukhus.Centerpartiet föreslog med anledning av vårpropositionen att EU:sprogramkontor skall placeras i . Antalet arbetstillfällen rör sigomkring 70 personer och det kan vara en första del i en större statlig satsningi för att stötta arbetsmarknaden i kommunen i samband mednedläggningen av sjukhus.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till kommun,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att EU:s programkontor förläggs till Tranås.Stockholm den 30 september 1999Margareta ()
mot · GN02N260 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N260av , ()VattenkraftsvinsternaVärmland liksom övriga skogslän har minskat sittinvånarantal kraftigt. Flyttlassen har ökat och utflyttningen tillstorstadsregionerna har accelererat. Den största orsaken är bristen påarbete. Om man skall få stopp på befolkningsminskningen måste radikalaåtgärder till när det gäller att skapa nya jobb.Det är nödvändigt att den regionala näringspolitiken byggs utifrån deförutsättningar som finns i respektive region. Det ger förutsättningar för flerväxande företag och fler arbetstillfällen för både kvinnor och män. Vid ettflertal tillfällen har behandlat förslag om att återföra en liten delavvattenkraftens vinster till de kraftproducerande länen.Vänsterpartiet har tidigare föreslagit att en del avvattenkraftsproduktionen, nämligen per producerad kWh, skulleåterföras till de norra skogslänen. Detta skulle motsvara drygt 500 miljonerkronor. Till viss del sker en form av återföring via de bygdeavgifter somvattenkraftföretagen enligt vattenlagen betalar som kompensation för tidigareingrepp i naturen. Detta motsvarar dock långt ifrån vad en ettöring skulle ge.De län som har tvingats släppa till naturresurser och sombidragit kraftigt till tillväxt borde få en stabil återbäring.De resurser som skulle skapas av en sådan återföring skall ligga under enstark demokratisk kontroll. En idé kan vara att kommunerna gemensamthanterar dessa resurser till satsningar för att skapa trygghet ochframtidsmöjligheter. Exempel på sådana satsningar kan vara infrastruktur,utbildning och marknadsföring av besöksnäringen.Regeringen bör ta initiativ och utreda frågan om en återföring avvattenkraftsvinster som ett led i att skapa förutsättningar för nyaarbetstillfällen. En sådan satsning skulle också stämma överens medregeringens syn på att upprätthålla regional balans i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om möjligheten attåterföra del av vattenkraftsvinster till de vattenkraftsproducerandelänen.Stockholm den 29 september 1999Sture ()()
mot · GN02N262 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N262av , Hans (s)Utlokalisering av statlig verksamhetDen snabba befolkningsomflyttningen i landet är ett stort problem. Denskapar stora problem både på utflyttningsorterna och i de storstadsområdendär befolkningen nu växer mycket snabbt. Det är därför angeläget att hejdaden snabba befolkningsomflyttningen.Vi tvingas tyvärr konstatera att de regionalpolitiska åtgärder som sätts inför att stötta utsatta regioner inte alls är tillräckliga för att hejdabefolknings-koncentrationen mot storstadsområdena. Därför är det nu hög tid att provaandra lösningar.Vid tidigare perioder med snabb befolkningsomflyttning har man utlokali-serat statlig verksamhet från storstadsområdena till andra delar av landet. Dethar i nästan alla fall visat sig vara en framgångsrik väg. Effektiviteten i deutlokaliserade enheterna är genomgående hög och man har överlag en stabi-lare personalsituation i de utlokaliserade enheterna. Därför bör regeringen nuutreda vilka statliga verksamheter som kan utlokaliseras från de snabbtväxande storstadsområdena.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet.Stockholm den 30 september 1999Hans Stenberg ()()()()()
mot · GN02N265 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N265av Ek, ()Enklare regler och myndighetshanteringIdag drabbas både enskilda personer och företag av ett stort antal regleroch förordningar. En del av dessa framstår som berättigade och ofta t o msjälvklara. Andra verkar tillkomna i något slags byråkratisk yra. Det ärheller inte ovanligt att reglerna är förenade med upplysningsskyldigheteller rapportskyldighet och att ifyllandet av därmed förenade blanketterär vites- eller bötessanktionerat.Centerpartiet lämnade in en partimotion om enklare regler,men motionen vann inte gehör. Enklare regler och enklaremyndighetshantering spar både tid och pengar. vill förmodligenbåde enskilda, företag och myndigheter gärna förenkla.Det är alltid svårt att skapa ett nytt arbetssätt i färdiga strukturer.Undertecknad föreslår därför att regeringen får ett särskilt ansvar för attvarjestatlig myndighet ska ha ett uppdrag att aktivt verka för förenklingsarbete.Varje revision vid en sådan myndighet bör därför innefatta uppdraget attockså kontrollera hur myndigheten eller verksamheten bedrivitförenklingsarbete. Två mål kan exempelvis vara att avveckla eller förenkla2 % av respektive myndighets blankettflora , och att i varje revisions-och uppföljningsrapport stående skall redovisas hur regler ändrats så att deblivit enklare och hur enskilda ärendens hantering förenklats ochmedborgarnas vardag därmed underlättats.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om enklare regler och förenkladmyndighetshantering.Stockholm den 30 september 1999Lena Ek (c)
mot · GN02N266 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N266av , ()Torven som biobränsleEnergitorv är ett betydande komplement i många värmeverksbränslemix. Med tanke på den ökande efterfrågan frånbioenergimarknaden är det viktigt med alternativ till skogsråvara.Eldning med enbart skogsråvara skulle pressa upp energipriserna i bådeproducentled och konsumtionsled. I likhet med framför allt börSverige även fortsättningsvis använda sig av torv för energiändamål.I är , eller 10 miljoner ha, av landarealen täckt avtorv. Det är en yta som motsvarar hela . Av landets samladetorvmarksareal utnyttjas endast för torvbrytning. Energitorvensbidrag till landets energibalans uppgår till . Torven är en växanderesurs där uttaget av torv motsvarar av den årliga tillväxten. Enökning av energiproduktionen till , med torv som energibas, skulle tai anspråk en täktareal motsvarande 40 000 ha.Torvbruket är koncentrerat till glesbygd i såväl norra som södra har skapats 1 200 årsarbetstillfällen vid skörd och förädling av torv.Varje TWh motsvaras av 300 arbetstillfällen.Torvens status som biobränsle har ifrågasatts med hänvisning till dessklimatpåverkan. Torven påstås därvid vara ett sämre alternativ än skogs-bränsle. Det är dock ett förenklat antagande eftersom torvmyrarnas tillväxt ärcirka fem gånger större än uttaget. Torvbildande miljöer har sedan istidenackumulerat kol. När myren växer tar den upp och lagrar kol. Vidare sker isamband med dikning av torvtäkt en minskning av metangasutsläppen.Metangas är 20-30 gånger skadligare per viktenhet än koldioxid ur klimat-synpunkt. Tas dessutom hänsyn till ökad kolbindning i efterbehandladetorvtäkter kan torvbränsle jämställas med träbränsle ur kretsloppssynpunkt.Jämfört med kol, olja och naturgas är torveldning ett miljövänligare alterna-tiv. Torven som energikälla måste därför jämställas med annan bioenergi ochdärmed likställas vid beskattning och tillämpning av övriga styrmedel.I dagsläget råder osäkerhet om energitorven fortsättningsvis skall undantasfrån koldioxidavgift. Ett undanröjande av denna osäkerhet skulle ge förut-sättningar för tillväxt inom energitorvbranschen och resultera i positivasysselsättningseffekter, inte minst i glesbygd. Med ökad användning avinhemsk bioenergi följer minskad användning av fossila bränslen såsom kol,olja och naturgas till gagn för vår miljö.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energitorv som biobränsle.Stockholm den 30 september 1999Ola ()
mot · GN02N280 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N280av , ()Nationell vindkraftsplanRiksdag och regering har beslutat att skall ställa om sinenergiförsörjning till förnybara källor. Konkretisering av hur detta skallgå till måste ske. En av de förnybara energikällorna är vindkraften. Ävenom den inte kommer att stå för all förnybar energi så har denpotentialen att bidra med upp till /år.Skall detta bli verklighet behövs det en nationell vindkraftsplan där manväger in var det är lämpligt att placera vindkraftverken. Det är också viktigtatt finansieringen av utbyggnaden av vindkraften ses över. Man måste ocksåse på möjligheterna att ansluta de nya kraftanläggningarna till befintligtkraftledningssystem.Enligt min mening borde ett vindkraftprogram omfatta c:a 15 000 vind-kraftverk . Strävan skall vara att ett så lokalt ägande som möjligtskall uppmuntras.När det gäller den första frågeställningen vet vi att det finns trehuvudsakliga områden där det är lämpligt med vindkraft, nämligen fjäll-området, havet och kustregionerna. Det behövs därför en nationell plan somvisar och vägleder, så att de nya kraftverken byggs på sådant sätt att det intestör omgivningen utan upplevs som ett positivt inslag i miljön.Vad gäller finansieringen borde det införas någon form av statligt vind-kraftslån som läggs upp med låga räntor , och som sedanåterbetalas av de intressenter som bygger upp de nya kraftstationerna.När det gäller anslutningen av de nya aggregaten bör staten vara med ochdelfinansiera de anslutningsanordningar som behövs för att vindkraftanlägg-ningarna skall komma åt kraftledningssystemet.Om omställningsbeslut skall kunna genomföras är det viktigtatt man upprättar en plan för hur detta skall gå till.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att upprätta en plan för fortsatt uppbyggnad avvindkraften.Stockholm den 3 oktober 1999Magnus ()
mot · GN02N281 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N281av Vänerlöv, ()Obligatorisk miljöprövning vid statliga exportkrediter m.m.Under våren 1999 förekom rapporter i media om Urrádammen, i flodenSuni i Cordobadistriktet i , som byggs av ochfinansieras av nordiska banker med stöd av Exportkreditnämnden.Dammen innebär stora ingrepp i indianernas jakt- och fiskeområden ochklart försämrade möjligheter för dem att leva kvar i området. Indianernasprotester mot de allvarliga ingreppen i deras miljö har brutalt slagits ner. Sexmedlemmar av den lokala indianstammen mördades och tiotogs till fånga av paramilitära grupper som opererar i området.Det kan i sig framstå som förvånande att ett svenskt företag som Skanskatillsammans med nordiska banker ger sig in i dylika projekt. Det är dockanmärkningsvärt att ger ekonomiska garantier förprojekt av det här slaget.För att åstadkomma att natur- och miljökonsekvenser beaktas vid projekt ilikhet med det ovan nämnda, bör en obligatorisk miljöprövning föregå allabeslut om statliga exportkrediter och exportgarantier.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av en obligatorisk miljöprövning vid alla beslut omstatliga exportkrediter och exportgarantier.Stockholm den 3 oktober 1999Ingemar Vänerlöv (kd)
mot · GN02N282 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N282av , ()med långa avstånd till de centrala delarna av vårt land ochövriga världen har orimligt höga kostnader för persontransporter.För godstransporter utgår stöd i många fall, men för de företag som harsitt huvudsakliga kapital i sina medarbetares kompetens finns ingamöjligheter att få stöd för persontransporterna.Sverige har i jämförelse med andra länder genomfört den mest omfattanderegleringen av flygmarknaden sedan samtliga linjer för inrikesflyg öppnadesför fri konkurrens 1992. De regionalpolitiska konsekvenserna av dennaförändring har utvärderats i ett antal rapporter (t ex SOU 1997:13 Region-politik för hela , NUTEK:R 1997:24). I dessa rapporter har mankunnat konstatera att avregleringen i huvudsak fungerat väl på de mesttrafikerade linjerna. Däremot är det uppenbart att avregleringen haft starktnegativa konsekvenser för många mindre linjer. Detta såväl när det gällerpriser som tillgänglighet. Inte minst har förutsättningarna för det internaNorrlandsnätet försämrats.Detta får negativa konsekvenser för såväl näringslivets tillväxtförutsätt-ningar som privatpersoners tillgång till service och möjligheter till resande.De negativa effekterna torde dessutom öka i betydelse i takt med att snabbapersontransporter utgör en grundförutsättning för en växande del av närings-livet.Det torde också vara så att de samhällsekonomiska kostnaderna orsakadeav de försämrade tillväxtförutsättningarna är väsentligt större än samhälletskostnader för att underlätta för flygtrafiken.I länder som t ex , och , med likartade geografiskaförutsättningar, har man bedömt att det varit nödvändigt med någon typ avsubventionering för persontransporter. Det skulle givetvis vara önskvärt omvi även i kunde införa någon form av stöd för persontransporter förframför allt orter med långa avstånd till de centrala delarna av landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett system för stöd till vissa person-transporter.Stockholm den 4 oktober 1999Yvonne ()
mot · GN02N283 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N283av , ()Nationellt resurscentrum för kvinnorNationellt resurscentrum för kvinnor (NRC) har bedrivits i projektformhos . Dess verksamhet har varit av mycket stor betydelse förkvinnor i hela vårt land, inte minst för utbildning och stöd till regionalaoch lokala resurscentra.I budgetpropositionen för utgiftsområde 24 sägs att den verksam-het som bedrivs inom projektet avses bli en del av ordinarieverksamhet. Regeringen avser att ge i uppdrag att se över hur dettabör ske. Avsikten är att verksamheten skall ligga i linje med regeringensjämställdhetspolitik. Regeringen anser att till verksamheten bör knytas ett rådeller en referensgrupp.NUTEK har avsatt medel som regionala och lokala resurscentra förkvinnor kunnat söka till projekt - tillväxtorienterade projekt med inriktningpå näringsliv och sysselsättning. På samma sätt kan särskilda projektmedelför jämställdhet avsättas inom exempelvis , Integrationsverketm fl områden. Detta kan ske i samspel med den regionala nivån för attgarantera genusperspektivet. Länsexperterna kan sprida kunskap och lära utlämpliga strategier.Strategier för att nå jämställdhet handlar om- områden och nivåer- särskilda insatser för kvinnorI budgetpropositionen föreslås att skall tillförasNUTEK för att integrera verksamheten vid NRC i verksamhet.Men de människor som har arbetat med jämställdhetsfrågor ute ilandet har framhållit att det är av stor betydelse för den framtidaverksamheten att NRC inte integreras i den allmänna verksamheten utani stället får vara en egen organisatorisk enhet med eget regleringsbrevoch budget.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att NRC bör vara en egen organisatorisk enhetmed eget regleringsbrev och egen budget.Stockholm den 4 oktober 1999Yvonne ()
mot · GN02N284 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N284av , ()EnergisparandeInte minst mot bakgrund av påbörjad avveckling av kärnkraften är detangeläget att inte bara finna nya former för energiproduktion utan ocksåatt intensifiera energisparandet.Det finns mycket som talar för att ytterligare besparingar är möjliga, t.ex.genom anpassning av värmereglering och genom att tillvarata "gratisenergi"(lampors och maskiners värmealstring).Den främsta förklaringen till att energisparandet inte ger önskade effektertorde vara att åtgärder kräver investeringar. Kommuner, landsting och andraanser sig inte kunna prioritera dessa investeringar, trots att det i många fallärlångsiktigt lönsamt.Mot den bakgrunden är det angeläget att investeringar i syfte att sparaenergi underlättas. Statens roll i det sammanhanget är avgörande.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hur investeringar i syfte att spara energi börstimuleras.Stockholm den 4 oktober 1999Harald ()
mot · GN02N285 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N285av , ()Minerallagens konsekvenser för ÖsterlenUnder har skåningarna och turistande uppmärksammatspå kampanjen . Åttatusen hektar av detösterlenska landskapet har inmutats av gruvprospektörer. Vad man letarefter är zink- och blyfyndigheter. Bergsmästaren i har gett sitttillstånd till detta utan att vare sig markägare, kommun eller länsstyrelsehar blivit tillfrågade eller informerade. Detta är anmärkningsvärt i ettland där man i de flesta andra sammanhang måste söka tillstånd för bådedet ena och andra.Den svenska minerallagen är en av liberalaste. kan iprincip vem som helst muta in ett område för mineralprospektering utanmarkägarens vetskap. Utan hänsyn till redan befintlig verksamhet/näring.Utan någon som helst konsekvensanalys för människor, natur och företag iberört område. Man kan säga att i detta sammanhang är en önske-dröm för exploatörer. Tillspetsat, för äventyrare och spekulatörer. Mångaexempel runt om i världen visar på resultaten. Skador på natur, klimat ochomistliga miljöer. I fall för traditionella lokala näringar somjordbruk, fruktodlingar, fiske, men även för framtidsnäringen turism.Näringar som på olika sätt bidrar och har bidragit till det mycket speciellaÖsterlen.Minerallagen är utformad för gruvnäringen i norra där svenskastaten historiskt haft stora intressen. Men minerallagen får helt andrakonsekvenser i tätbebyggda områden och i områden som klassats somriksintressanta både av naturvården och kulturminnesvården. Områden sominte har råd att utsättas för experiment.I fallet berörs flera lagtekniska områden. Principiella frågor somstaten kontra individen, äganderätten, miljöfrågor, allemansrätten, kultur-intressen, närdemokrati och förutsättningarna för långsiktiga eller kortsiktigaresurser.Det finns en medvetenhet om att minerallagen behöver omarbetas.Det har förts och förs en debatt lokalt och i media. Frågan är i sinförlängning en fråga om rättssäkerhet och aktualiserar en större och djupareanalys av den "rättsfilosofiska traditionen" i och syftar till attinrättaen författningsdomstol som skydd för de grundläggande rättigheterna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av minerallagen i syfte attstärka äganderättens grundlagsskydd.Stockholm den 4 oktober 1999Anna ()