mot · GN02So287 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So287av , ()AllergipreventionAllergier är en varningssignal, ett växande folkhälsoproblem i hela denindustrialiserade delen av världen. De är en varningssignal som bordeväga tungt när vi planerar vår samhälle, när vi bestämmer reglerna förkemikalieanvändningen och för vilka tillsatser som får finnas i våralivsmedel. Samhället borde använda sig av försiktighetsprincipen i störreutsträckning än i när i stället billighetsprincipen verkar varaledstjärnan.De senaste decenniernas ökningstakt av allergier är mer än oroväckande.Att det är våra barn som först blir drabbade borde få oss allaatt vakna . Vi vet att det är faktorer i vår omgivande miljö som orsakarökningen. Förändringar i livsmiljön har skett i rasande takt. En viktig faktor isammanhanget är sannolikt det fenomen som vi brukar kalla "samhälletskemikalisering". Till detta kan även räknas den dåliga luftkvalitet vi får bådeinomhus och utomhus till följd av biltrafiken, industriella punktutsläpp,olämpliga byggnadsmaterial, felaktig ventilation och dålig städning. I mötetmed allt fler allergiframkallande ämnen är det människor med ärftligbenägenhet för allergi eller annan s k överkänslighet som drabbas först. Våravanligaste allergiframkallare pollen och pälsdjursepitel tycks ha blivitfarligare genom att allergin förstärks av luftföroreningar. Flera vetenskapligaundersökningar visar att det är fler allergier mot djur och växter i stadsmiljö,jämfört med på landet, trots att pollen och djurallergen är vanligare pålandsbygden.Allergisjukdomarna innebär stora lidanden och sänkt livskvalitet. Desamhällsekonomiska kostnaderna är därför betydande. Dessa har år 1993beräknats till cirka 6 miljarder varav mediciner och sjukvård tillsammans stårför cirka 2 miljarder.Det riktigt allvarliga med allergierna är ökningstakten. av 11-åring-arna och av 20-åringarna lider av allergi . Om ökningstakten fort-sätter som kommer snart vartannat skolbarn att ha någon form avallergi.Redan idag finns kunskaper om hur vissa miljöförbättringar skulle kunnavända denna trend. Dessa kunskaper finns framför allt när det gäller inom-husmiljön och luftkvaliteten både inomhus och utomhus.Därtill behövs naturligtvis ytterligare kunskaper om hur kemikaliseringen istort kan ha påverkat immunsystemet till allergiska reaktioner. Spridningenav tungmetall i vår miljö inklusive våra kroppar kan vara en bidragandeorsak. Vi vet att flera av dessa metaller i sig är kraftfullaallergiframkallare.Man kan också fråga sig vilken betydelse det har att hela befolkningenutsatts för metaller, i stora doser via tandvården, via födaneller på annat sätt via miljöförstöringen. Detta sistnämnda har inteblivit särskilt uppmärksammat. Mer kunskaper behövs också om vadvaccinationsprogram, användning av antibiotika och infektioner i barndomenkan ha spelat för roll. Vilken roll spelar dagis i sammanhanget? Vilkenbetydelse har ändrade kostvanor, sammansatta livsmedel och därmed för-ändrad tarmflora?Födoämnesallergier är också ett område där vi behöver ökade kunskaper.Likaså finns behov av forskning när det gäller livsmedelstillsatser etc.Ett stort problem är också starkt luktande rakvatten och andra parfymersamt tobaksrök, lukter som av tanklöshet vid många tillfällen skapat ochutlöst många allergiska reaktioner.Det finns tillräckligt med kunskap som måste omsättas ipolitiska beslut när det gäller allergisanering av inomhusmiljön, behovet avfrisk luft och rena livsmedel. Framför allt för våra barns skull måste sane-ringsåtgärderna för att förhindra allergi slutföras i skolor, daghem och vårabostäder. Det är viktigt att agerar kraftfullt och ser till att detupprättas långsiktiga program för allergisanering och luftvård. Innehålls-deklarationer på livsmedel och kemikalier måste förbättras, där måste vi varaföregångare i stället för att anpassa oss. Det är naturligtvis också angelägetatt förebygga så att de små barnen inte utvecklar allergi. Mödra- och barn-hälsovårdens personal bör få en utökad roll. Utbildning är viktig när detgäller möjligheter till allergiprevention och metoder för att få föräldrar attsluta röka, skapa bra boendemiljö och handla livsmedel och andra produktersom är så bra som möjligt i allergihänseende.Folkhälsoinstitutet har ett program för allergiprevention som arbetar meddessa frågor. I förhållande till omfattningen av allergi och möjligheterna attförebygga är insatser för små. Ett uppdrag till eller ett nytt fristående organ bör övervägas. Angeläget är attredan etablerade nätverk tas tillvara i kommuner, landsting, myndigheter,näringsliv samt sakkunniga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om långsiktiga program för allergisanering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om långsiktiga program för luftvård,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbättrad innehållsdeklaration på livsmedel ochkemikalier,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildning av mödra- och barnavårdens personali allergiprevention,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökade satsningar på allergiprevention på och hos fristående organisationer.Stockholm den 1 oktober 1999Thomas ()()()()()()Per ()()()