mot · GN02Ub706 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub706av , ()Studiestöd på studenternas villkorCentrala studiemedelsnämnden (CSN) är den första myndighet sommånga unga människor kommer i kontakt med när de lämnar hemortenför att plugga vidare. För en stor del av dem blir den också en rejälhämsko för egna initiativ och idéer.Under 90-talet har kritiken mot CSN varit omfattande. har dethandlat om dålig service. Många som har varit i kontakt med myndighetenvet hur nervöst det kan vara att fylla i ett ansökningsformulär. Minsta felresulterar i uteblivna pengar och en lång härva av kontakter med hand-läggare. Dessutom är väntan på nya besked oftast mycket lång. Många av deinkomna telefonsamtalen blir aldrig besvarade. Ännu värre är hand-läggningstiderna. Många studenter får gå i veckor och vänta på studiemedelsom inte kommer in på kontot, trots att kurserna startat och man behöverpengar till mat, boende och studielitteratur. Det är oacceptabelt.Men den främsta invändningen mot dagens studiemedelssystem handlarinte i första hand om dålig service. Det allvarliga är att enskilda studenter ärutlämnade till ett system som sätter staten och politiken i centrum, intestudenterna och deras vilja och motiv att förkovra sig.Det ena problemet är att systemet i praktiken styr studenternas val avutbildning. Studenter är berättigade till studiemedel för en del utbildningar,men inte för andra. Offentliga universitets- och högskoleutbildningar främjasframför privata institutioner. Den som läser "gamla" och "beprövade" ämnenhar en betydligt större chans att få studiemedel än den som söker nytt slagskunskap och nya former av utbildning. Detta är ett stort bekymmer - bådeför individer och för hela samhället - eftersom många av de mest intressantautbildningsvägarna inom nya branscher, som t.ex. IT och media, ofta växerfram utanför de etablerade systemen.Det andra problemet är att studiemedelssystemet hindrar ungamänniskor från att förbättra sin ekonomiska situation genom egna ansträng-ningar. Med ett normalbetalt sommarjobb slår studenten snart i det tak somkallas fribelopp. Marginaleffekterna är mycket stora. Under resten av ter-minen är det ingen idé att tjäna några pengar alls, för då blir man av meddelar av studiemedlen. Men eftersom en stor del av studenterna tycker att detär naturligt att arbeta vid sidan av studierna blir följden att många jobbarsvart, ljuger om sina inkomster eller räknar på öret för att ligga underinkomstgränsen.Den sammantagna signalen från systemet till studenten är således: Ta ingaegna initiativ som saknar täckning i regelboken. Sök inga egna studievägar.Försök inte att förbättra din ekonomi genom att arbeta.Det är nu är dags att lägga ned CSN. Istället kan man låta banker och andrafinansiella företag administrera studiestödet. Moroten för dem att göra dettaligger i möjligheten att knyta framtida kunder till sig. Statens roll skullebegränsa sig till att bevilja lånen och garantera återbetalningen.För den enskilde studenten skulle makten över den egna studiesituationenbli rejält mycket större. Servicen skulle öka när olika aktörer tvingaskonkurrera om studenterna. Genom att lägga ut administrationen av lånen påflera olika aktörer kommer förutsättningarna för den enskilde studenten att fågehör för sina individuella behov och önskemål att öka avsevärt. Detta skulledessutom ha den goda effekten att studenter på ett helt annat sätt än -när man antingen tar maximalt lån eller inga lån alls - skulle uppmuntras attfaktiskt tänka igenom sin ekonomiska situation ordentligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nedläggningen av CSN,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om borttagandet av fribeloppet.Stockholm den 3 oktober 1999Lars ()