mot · GN02N339 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N339av , ()SkåneInledningSkåne är brofäste till kontinenten. Så har det alltid varit, menSkånes geografiska läge har blivit en än större tillgång efter det attjärnridån lyfts i öster och de baltiska staterna återuppstått. blir ennaturlig mötesplats mellan öst och väst i den norra delen av är unikt genom att ligga geografiskt både i periferi och i centrum.Skåne ligger i periferin av men i centrum av södra nära kärnan i och Europeiska unionen. Genom den troligautvidgningen av Europeiska unionen hamnar i centrum av EU.Ett växande och fungerande är därmed inte bara en angelägenhet förden dryga miljon människor som bor i landskapet, utan för hela Sverige.Omvärlden ändras och genom den också förutsättningarna för Skåne.Sverige har blivit medlem av EU, har demokratiserats, Tysklandhar återförenats, en fast förbindelse byggs över . Detta har lett tillatten ny regional struktur har växt fram i . I det nya har Skånesställning som känselspröt ut i världen stärkts.På många sätt har goda förutsättningar att utvecklas positivt urekonomiskt, socialt och ekologiskt hänseende.? I finns närheten till de stora marknaderna såväl inom EU som iÖsteuropa. Det skånska näringslivet har tagit steget ut påsåväl den europeiska som den internationella marknaden. EU-medlem-skapet innebär ytterligare betydande möjligheter att i utveckla ettstarkt och varierat näringsliv, men också särskilda utmaningar förexempelvis den del av näringslivet, jordbruket och livsmedelsindustrin,som tidigare genom nationella regleringar skyddats från konkurrens.- I finns betydande kunskaps- och forskningsresurser. Nordensstörsta och ett av mest kompletta universitet ligger i Lund.Genom den utbildningssatsning som gjorts kommer vi attfå se en stor högskola växa fram i och i . Högskole-resurser finns även i bland annat och . Dennainfrastruktur på kunskapens område gör unikt och gerförutsättningar för att bli en attraktiv framtidsregion.Under de senaste åren har mycket hänt när det gäller den regionalaorganisationen. har blivit ett län, ett direktvalt regionfullmäktige ärpå plats och en försöksverksamhet är i gång. Det finns dock fortfarandefrågor som kräver nationella beslut om att undanröja hinder för ochstimulera en gynnsam utveckling. Denna motion tar upp några av dessafrågor.Integrationen kommer att knyta samman och . Därmedökar möjligheterna att skapa en gemensam arbetsmarknad iÖresundsregionen. Det är viktigt att på alla sätt underlätta integrationenoch det ekonomiska, kulturella och sociala utbytet över sundet. Det finnsmycket att göra. Ett problem är de olika regelverken på arbetsmarknadenoch på socialförsäkringsområdet, som inte sällan för den enskildeframstår som en komplicerad byråkratisk snårskog när han eller hon borpå ena sidan sundet och arbetar på den andra.På sikt är såväl förenklingar som harmoniseringar av dessa regelverkönskvärda, men ett första steg för att underlätta för den enskilde bör vara attupprätta ett gemensamt informationscentrum om de olika regelverken iDanmark och Sverige.När det gäller skattefrågan, så är huvudregeln i det nordiska skatteavtaletatt man ska betala skatt i det land man arbetar. Detta är enligt vår uppfattninginte rimligt. De välfärdskostnader en person har belastar ju i huvudsak detland där man bor, exempelvis barnomsorg och sjukvård. Därför vore detrimliga att huvudregeln var att man betalar skatt i det land där man bor. Vi ärväl medvetna om att gällande avtal binder vid denna enligt våruppfattning felaktiga princip, och att en förändring måste föregås avförnyade förhandlingar med . Vi anser således att bör tainitiativ till sådana förhandlingar.För att den önskvärda integrationen på den gemensamma arbetsmarknadenSkåne/ska fungera naturligt måste förutsättningarna för arbets-pendlingen vara likvärdiga med de förhållanden som gäller för arbets-pendling inom respektive idag.Broavgifterna som presenterats för biltrafiken innebär att daglig pendlingmed bil blir mycket kostsamt. Nivån på bilavgifterna behandlas i och för sig iregeringsöverenskommelsen och som jämförelseobjekt nämns dåprisbilden på . har det hänt ganskamycket inom prissättningen inom transportsektorn. Det är därför önskvärt attregeringen tar upp en ny diskussion med den danska regeringen om nivån påavgifterna i syfte att sänka desamma. I den nu presenterade prislistan finnsgradvis rabattering för dem som åker ofta men rabatten är inte av denstorleksordningen att bilpendling blir realistisk för de flesta inkomstgrupper.Likaså måste pendlarkorten med tåg samordnas och prissättas på en sådannivå att de blir jämförbara med pendlarkort inom resp påjämförbara sträckor.Avdragsrätten för arbetsresor bör också bli likvärdig med avdragsrätten förpendlarresor på land och inom om en gemensam arbetsmarknadska kunna växa fram.Regeringen bör ges till känna dels att den bör uppta förhandlingar medDanmark om en sänkning av broavgifterna för pendlingsresor, dels behovetav en översyn av avdragsreglerna så att kostnaderna för arbetspendling överÖresundsbron likställs med arbetsresor på land och inom landet.KulturenSkåne har en unik situation på kulturområdet. Vi har byggtupp en kulturell infrastruktur som är bland de bästa i landet. Vi har ingadirekta avstånd och genom samarbete kan detta bli en mycket expansivkulturregion.För kulturen finns inga gränser. För kulturen existerar inga nationer. Det ärsamma musik vi i lyssnar på som man gör i övriga . Det ärsamma böcker vi läser, det är samma konst vi ser, det är samma teater vigrips av. Kulturen förenar människor. Genom det geografiska läge somSkåne har, likt ett brofäste till övriga , är kulturen en viktig utveck-lingsfaktor. Kulturen ger ett ansikte och har betydelse för både turismoch företagslokaliseringar. Den bidrar till regionens profil genom sinmångfald och kvalitet samt förnyelse och internationalism.Genom den försöksverksamhet där staten har lyft över frågor till regionenatt besluta om har möjlighet att besluta omde anslag som går till regionens kulturinstitutioner. Det handlar om deresurser som tidigare fördelat till regionala teater-, dans- ochmusikinstitutioner, regionala museer och länsbibliotek.Inför 1999 valde regionen att inte göra några förändringar i förhållande tillden fördelning gjorde . Skall försöksverksamhetenfå genomslag är det viktigt att regionen tar den möjlighet de nu har att göraegna prioriteringar och det är vår förhoppning att de också gör det inför år2000.I finns förutom en god infrastruktur för kulturinstitutionerna ävenett mycket brett och stort, fritt kulturliv. Fria teatergrupper, musiker,hembygdsföreningar, konstnärer med flera gör att blomstrar av kultur-aktiviteter. Många får olika stöd från kommun, landsting och stat (iform av ). När nu får en kulturpåse vill vi påpeka attdetta handlar bara om institutionerna och att försöksverksamheten inte får gåut över dem som får annat stöd från staten. Det måste vara fullständigtklart att kulturlivet utanför institutionerna inte stängs ute från andra formerav stöd.När vi nu står på tröskeln till ett nytt årtusende kan vi se tillbaka på ettutvecklande och spännande århundrade. Ett århundrade som för delinnebar en utveckling från ett bondesamhälle till en välutvecklad industri-nation. lämnar vi inte bara bakom oss utan även industri-samhället och tar steget in i kunskaps- och informationssamhället. Inomkulturarvsområdet har vi på många sätt varit väldigt framgångsrika när detgällt att bevara jordbrukssamhället. Många är föremålen och berättelsernaom människorna från . Det är för framtiden minst lika viktigt att vibevarar industrisamhällets historia.Det är därför glädjande att regeringen dragit igång ett treårigt projekt medinriktning på industrisamhällets kulturarv. Det är för oss viktigt att påpekaatti denna historia ligger även de kommunikationssystem som byggts upp. ISkåne har vi en närhet till havet som är få förunnat. Vi har kust i treväderstreck. Detta har präglat den skånska industrin då sjöfarts- ochfiskenäringen varit en viktig del. kan vi se hur många av de gamlahamnar som innan var fulla av liv och rörelse står ganska stilla utannågon form av yrkesmässig verksamhet. Vi tycker att hamnarna och allt somär förknippat med dem inte får glömmas bort i det arbete som inletts omindustrisamhällets kulturarv.Tillväxt och ekologisk hållbarhetVi vill få att växa - både i ekonomiskt, socialt och ekologiskt hän-seende. I den allmänna debatten har man alltför länge fokuserat på endastden ekonomiska tillväxten, det vill säga hur många fler varor och tjänsterman kan producera under ett år.Det är, och har alltid varit, ett enögt och kortsiktigt resonemang. Ekono-misk tillväxt får inte ske till priset av att många människor trycks tillbakaochmarginaliseras, lämnas utanför samhället och slås ut. Ekonomisk tillväxt fårheller inte ske till priset av rovdrift på naturen. Dessa insikter - attekonomisk utveckling måste gå hand i hand med social utveckling och hållasig inom de ramar naturen sätter - är några av 1900-talets viktigaste lär-domar.Detta innebär alltså en dubbel utmaning. Dels måste vi komma tillrättamed de miljöproblem som vi har i , dels måste vi se till att denekonomiska tillväxten och utvecklingen av , som vi vill se, kommer tillstånd på ett ekologiskt hållbart sätt.Det finns ingen motsättning i dessa båda mål. Tvärtom befruktar det enadet andra. Att ställa om samhället till ekologisk hållbarhet är i sig tillväxt-drivande. Det ger jobb. Det ser vi inte minst när de skånska kommunerna nudrar igång åtgärder för att bygga om till ekologisk hållbarhet, som ett led iregeringens och stora omställningsprogram.Ekologisk hållbarhetNär vi vill utveckla är således miljöhänsyn och strävanden efter attsluta kretsloppen självklara utgångspunkter.Skåne är en av mest befolkningstäta regioner, med drygt 1,1miljoner invånare. Mer än var åttonde svensk är skåning, och den andelenkommer att öka, om man får tro befolkningsprognoserna. Men befolknings-tätheten varierar kraftigt i landskapet. Ungefär 850 000 människor bor i devästra delarna av , vilket innebär att miljöbelastningen där är större,bland annat till följd av större trafikarbete.Ingen kan påstå att miljösituationen i är tillfredsställande. Tvärtomär vi långtifrån det ekologiskt uthålliga samhälle som vi vill se. Vi villsärskilt peka på följande problem:- De luftburna kemiska föroreningarna. skogsområden är starktpåverkade av försurning, mycket till följd av ett stort kvävenedfall i vårregion. Kvävet har också en gödslande effekt på våra marker, som på sikthotar värdefulla naturtyper. Också utsläppen av koldioxid, som på siktkan påverka jordens klimat, är oroväckande och i ökande i vår region.Ett annat problem är det marknära ozonet, som direkt påverkar såvälmänniskors hälsa som jordbruksgrödorna i negativt. Beräkningar visarpå ett ekonomiskt bortfall på jordbruksgrödor i till följd av högaozonvärden på . Ozon bildas när andrautsläppta kemikalier, kväveoxider och organiska ämnen, reagerar medvarandra.De luftburna kemiska föroreningarna kommer i huvudsak frånutsläppskällor utanför och förs hit med vindarna. läge spelarhär en negativ roll, genom att utsläpp från två stora befolknings-centrum, och , samlas och koncentrerasöver innan det driver in över land.- Trafiken. Den helt avgörande skånska utsläppskällan vad gäller bådekoldioxid och kväveoxider är trafiken. Vägtransporter svarar för 30procent av koldioxidutsläppen och av kväveoxidutsläppen.Värst är effekterna i det tätbefolkade västra , dels till följd av enomfattande pendlingstrafik, där av alla resor sker med bil,dels till följd av färjetrafiken.- Miljöföroreningarna utmed de skånska kusterna. är endalandskap med hav på tre sidor. I väster ligger det starkt trafikeradeÖresund, i söder och öster den hårt nedsmutsade Östersjön.- Den förhållandevis dåliga tillgången på allemansrättslig mark ochrekreationsområden. En mycket stor del av mark är exploaterad,t ex genom stadsbebyggelse, vägar, järnvägar och jordbruk. Skåningenstillgång till fri natur är mindre än en tiondel av vad svensken i genomsnitthar. Minst tillgång till fri natur har man i de tätbebyggda sydvästradelarna av landskapet. Andelen skyddad mark, för att skydda hotadeväxt- och djurarter, är också liten; av skogsmarken och 1,5procent av den öppna marken.På detta område finns det mycket att göra både för kommunala, regionalaoch statliga aktörer:- Den fysiska planeringen, naturresurshushållandet och byggandet i Skånemåste utgå från ekologisk hållbarhet. För att skydda de mest attraktivaområdena i anslutning till bl a kusten, insjöarna och vissa naturområdenmot oönskad exploatering behöver gällande bestämmelser ses över. Vimåste eftersträva ett effektivt markutnyttjande vid utbyggnader för atthushålla med marken. Det gäller i synnerhet när det är fråga omexploatering av den goda åkerjorden, som är en viktig naturresurs.I statens utvärdering av regionförsöket bör man särskilt se på hurregionen hanterat denna typ av frågor och de inneboende målkonflikternai dem, och huruvida regionen fungerat som samordnare.Också grus och sten är en begränsad resurs i stora delar av . Beslutom att öppna nya täkter måste alltid föregås av en samlad analys av behovet iförhållande till den mängd som står till förfogande i befintliga täkter.När det gäller etablerandet av nya bilalstrande anläggningar, t exstormarknader, så måste påverkan på såväl miljön som handeln i omgivandetätorter och kommuner noggrant analyseras.- Det skånska landskapets särart ska skyddas och alla förekommandenatur- och landskapstyper ska bevaras. Alla naturligt förekommande arteri ska kunna fortleva i livskraftiga bestånd. avskogsmarken bör skyddas . Det är särskilt viktigt att slåvakt om det för typiska lövskogsbeståndet. Staten bör tillsammansmed regionen utarbeta ett särskilt program för att bevara kulturlandskapeti Skåne.Ökad tillväxt och nya jobbArbetsmarknaden i har utvecklats positivt, som påde flesta andra håll i landet. Arbetslösheten sjunker stadigt ochsysselsättningen ökar. Och mycket talar för att den positiva utvecklingenkommer att fortsätta. Enligt Länsarbetsnämndens senaste prognostillkommer nästan 14 000 jobb i fram , enökning . Den starkaste efterfrågan på arbetskraft finnsinom områdena konsumtion, bygg och IT/telekommunikation, medanindustrisysselsättningen ökar endast långsamt. Antalet arbetslösa i Skånei slutet av förväntas bli drygt 30 000, eller avbefolkningen mellan 16 och 64 år.Denna utveckling är en effekt dels av en framgångsrik ekonomisk politikpå det nationella planet, dels en god internationell utveckling. Men det ärockså ett tecken på att förmår utnyttja sina förutsättningar väl.Med detta kan man emellertid inte slå sig till ro, av tre skäl. För det förstaär det långt kvar till full sysselsättning, som alltid måste vara vårt över-gripande mål för den ekonomiska politiken och näringspolitiken. Skåneligger fortfarande över riksgenomsnittet när det gäller arbetslöshet.För det andra är utvecklingen i snedfördelad - vissa kommuner ärpå väg mot överhettning, andra har ännu inte fått del av den positivautvecklingen. I andra kommuner finns storstadsproblemen mycket markantuttalade med stadsdelar som är mycket välmående och andra stadsdelar däruppemot hälften av befolkningen uppbär socialbidrag och utanförskapet iförhållande till arbetsmarknad och samhällsgemenskap är mycket stort.För det tredje måste vi nu under högkonjunkturen bygga regionen struktu-rellt robust, så att vi klarar nästa lågkonjunktur.Målet för de regionala liksom de nationella närings- och arbetsmarknads-politiska insatserna är tillväxt och jobb. Till de centrala delarna i entillväxt-politik hör att skapa en väl fungerande infrastruktur: kommunikationer,kunskaps- och forskningsresurser, energi- och kretsloppssystem, och en all-mänt sett bra livsmiljö.De regionala näringspolitiska insatserna måste, vid sidan av strategiskainfrastrukturella satsningar, i hög grad inriktas på att understödja utveck-lingen av de små och medelstora företagen i regionen. Detta med målen attöka mångfalden i näringslivet och att skapa nya arbetstillfällen och med sär-skild inriktning på nyföretagande, kompetenshöjning, teknik- och produkt-förnyelse och förbättrad riskkapitalförsörjning.Men näringspolitik måste också handla om att få företag och enskilda attutnyttja det stöd och de resurser som finns. Det kan i det sammanhangetkonstateras att samhällets insatser på området inte är alldeles enkla attöverblicka för den enskilde företagaren. Det finns en mångfald aktörer ochstödsystem på det näringspolitiska området, ofta med likartade och över-lappande roller.En viktig ambition måste vara att förenkla och renodla de näringspolitiskainsatserna, både med avsikten att förenkla för de individer eller företag somvill nyttja de näringspolitiska medlen och att avbyråkratisera och förbilligade administrativa systemen.Tillväxtavtalet mellan och staten bör bli ett bra instrumentför att ta vara på de speciella utvecklingsmöjligheter har. Livsmedels-industrin och läkemedelsindustrin är två exempel på regionala näringar varsutveckling har stor betydelse för framtid. bör därförsärskilt inriktas på att resurser inom forskning, utbildning och arbetsmarknadkraftsamlas för att förstärka dessa branschers tillväxt.Mycket talar för att som helhet har goda förutsättningar för en godtillväxt. finns det stora skillnader mellan olika delar av ochinom kommunerna. Politiken måste därför inriktas på att skapa möjligheterför alla skåningar att kunna bidra till och ta del av de förbättrade möjlig-heterna till arbete och försörjning.Därför är det viktigt att medvetet använda den nya informationsteknikentill att sprida verksamheter och utbildningar i hela landskapet. Men enregional balans inom betyder inte bara en spridning av lokaliserings-orter. Ska möjligheterna tas tillvara måste också tillväxtmotorerna bejakas.En mycket stor del av befolkning bor inom rimliga pendlingsavståndtill de större städerna och utbildningscentrumen, och med goda kommunika-tioner kan således tillväxten komma många fler till del. Därför är behovet aven regional planering över kommungränserna när det gäller arbetsmarknad,kommunikationer och bostäder mycket stort.Andelen skåningar som använder kollektivtrafiken för arbetspendling ärmycket låg i förhållande till Stockholms- och Göteborgsregionerna. För attöka möjligheterna till arbetspendling måste därför pågatågstrafiken utökastill fler orter, ha bättre turtäthet och en attraktiv prissättning. Eftersompåga-tågen i huvudsak använder samma banor som den långväga järnvägstrafikenoch konkurrerar om utrymmet, så är de planerade satsningarna på kapacitets-höjande åtgärder, separata godspår etc av yttersta vikt inte bara för den lång-väga trafiken utan också för att kunna utveckla den regionala järnvägs-trafiken. Om vi inte förmår förbättra möjligheterna till arbetspendlingkommer en del av befolkning inte ha möjligheter att ta del avtillväxten.Bostadssituationen är en annan faktor som har betydelse för hur tillväxt-möjligheterna kan tas tillvara. Bilden av den skånska bostadsmarknaden ärsplittrad på samma sätt som den är i landet i övrigt. På tillväxt/högskole-orterna går det snabbt mot en akut bostadsbrist medan andra kommuner harstora bostadsöverskott. Utmaningen nu är att gemensamt planera för att mötaefterfrågetrycket. Dels behövs det naturligtvis byggas på de orter därefterfrågan är stor, dels bör det också finnas goda möjligheter att genom enkombination av attraktiv kollektivtrafik, upprustning av bostadsområden ochaktiv marknadsföring kunna erbjuda goda boendealternativ i de kommunersom nu har bostadsöverskott.Ett centrum för näringslivsutvecklingDe näringspolitiska insatserna skall vara överblickbara ochlättillgängliga. I skall det därför finnas ettnäringslivsutvecklingscentrum dit företag, uppfinnare, blivandeföretagare, fackliga organisationer och anställda kan vända sig med sinaidéer eller problem. Där skall det finnas kompetenta handläggare meduppgift att ge stöd och rådgivning, och att förmedla kontakter till olikaformer av specialistkompetens, t ex till , Exportrådeteller Tekniska högskolan i av de båda länsvisa utvecklingsfonderna till ettgemensamt bolag, , har varit ett viktigt stegemot en samordning av resurserna och förverkligandet av ett skånsktcentrum för näringslivsutveckling.Det räcker emellertid inte för att stimulera produktförnyelse ochnyföretagande. Förnyelsen av produktion och näringsliv måste utgå från enhelhetssyn på arbetslivet och människan i arbetslivet. Kraven på trygghet ianställningen, inflytande över arbetet och rätten till kompetensutvecklingmåste gå hand i hand med själva produkt- och näringslivsförnyelsen.Riskkapitaltillgången är direkt avgörande för innovationer, nyföretagandeoch inte minst möjligheterna till expansion av redan existerande företag.Därför är det angeläget att ett riskkapitalbolag bildas i med uppgift attsatsa i nya och expanderande verksamheter.Särskilt hämmande är bristen på riskkapital för invandrare som vill startaföretag då de saknar "bankhistoria". Även om de privat kan delfinansierakapitalbehovet kräver en insats från normalt att en bank ändåmedverkar. Detta förhållande betyder att många invandrare med godaföretagsidéer hindras från att komma igång. och andrastödorganisationer till nyföretagande måste särskilt arbeta med att geinvandrare som vill starta företag stöd. Bankerna måste också medverka påett aktivt sätt så att våra nya svenskar kan få bidra till tillväxten på ettbättresätt.Den kvinnliga arbetsmarknaden måste breddas så att manligayrkesområden öppnas för kvinnor. Särskild uppmärksamhet måste därförägnas kvinnors företagande. Det handlar om riktade insatser för att stimulerakvinnligt nyföretagande och kvinnlig kompetensutveckling. harhär ett särskilt ansvar. Utredningsarbete och forskning om kvinnors villkor iregionen ska stöttas, och kvinnors idéer kring nya produkter ochproduktionsteknik tas tillvara.Den kooperativa företagsformen lämpar sig mycket väl för kunskaps-intensiva verksamheter där det är de anställdas kompetens, snarare än råvaroroch maskiner, som är nyckeln till framgång. Kunskap och information omkooperationen saknas tyvärr i de flesta situationer när företag ska startas.Därför måste de stödverksamheter som arbetar med nyföretagande mer aktivtarbeta med den kooperativa företagsmodellen som alternativ.Vi ser det också som synnerligen angeläget att den sortens utvecklings-arbete som bedrevs inom ramen för arbetslivsfonderna kan fortsätta, om än inya former. Resurser måste avsättas för kompetenshöjning och arbetslivs-utveckling med sikte på att utveckla det goda arbetet, och dessa resurser börhandhas regionalt och i former som anpassats till varje regions speciellaförutsättningar.Program för skånsk livsmedelssektorLivsmedelssektorn är av stor betydelse för skånskt näringsliv. Jordbruk,livsmedelsproduktion och livsmedelshantering sysselsätter i 25000 personer. Trots att landareal bara utgör av Sverigestotala så finns här av landets åkerareal. Jordbruk ochlivsmedelsindustri tillhör dock, jämte byggsektorn, de näringsgrenar därsysselsättningskrisen varit särskilt påtaglig i Skåne.Skånskt jordbruk och skånsk livsmedelsindustri har goda förutsättningaratt konkurrera på EU:s livsmedelsmarknad. Det skånska jordbruket ärhögavkastande. Värdet av den skånska växtodlingen uppgår ett normalår tillca av det totala skördevärdet i landet. har i särklassbästa jordar. Brukningsenheterna är stora och effektiva. Livsmedelsindustrinkännetecknas av inarbetade varumärken som för rena produkter avhög kvalitet.För att det skånska jordbruket och livsmedelsindustrin skall klarakonkurrensen krävs förstås att näringen kan arbeta på villkor som är lik-värdiga med dem som gäller i konkurrentländerna. Vi vill dessutom betonavikten av att den återreglering och nya utformning av jordbruksstödet somblivit följden av EU-inträdet inte får leda till att jordbruksproduktionen ilandet snedvrids geografiskt.