mot · GN02Kr315 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr315av , ()Kulturell tillväxtNär du hör pojkar svära efter flickor på en skolgård så inserdu att den språkliga kulturen och umgängeskulturen, liksomall kultur, utvecklas . Somligt är det vårmedborgerliga plikt att ha åsikter om och försöka förändra,annat måste få utvecklas som det vill, även om det för vissakan anses fult eller stötande.Kultur är ett vidsträckt begrepp och det borde därmed kulturpolitikenockså vara. Vår kultur är inte bara våra böcker och pjäser, utan det sätt vilever på tillsammans. Den ram inom vilken våra upplevelser och handlingarutformas, eller den fond mot vilken de utspelar sig. Mycket av det fallerinom det politiska fältet, som när unga grabbar plötsligt börjar användanamnet på unga kvinnors könsorgan som förolämpning emot dem, vilketmåste bemötas, medan mycket annat är privat och måste få stanna i detprivatas sfär.Miljöpartiet de gröna är ett politiskt parti sprunget ur en politisk kultursom sätter fantasin, skapandet och demokratin högt. Ett demokratisktsamhällssystem kräver för att fungera att varje enskild individ har möjlighetatt få uttrycka sig fritt. Detta innebär inte bara en möjlighet att debatterafritt,att delta i det offentliga samtalet, utan måste innefatta alla uttrycksmedel,mediemässiga såväl som konstnärliga.Det måste dessutom innebära att medborgarna har möjlighet att användasig av denna rätt och där är möjligheten att ta del av kulturella ochkonstnärliga uttryck lika viktiga som möjligheten att få lära sig läsa.Den kulturella friheten är demokratins livsluft. Demokrati är inte bara attrösta, demokrati måste också vara att leva och skapa fritt.Målet för de grönas kulturpolitik är att värna och stärka dennafrihet, att göra de kulturella uttrycken fria från beroende av politiska hänsyn,myndigheter eller påtvingat marknadstänkande.I den gröna ideologin utgörs inte det kulturella subjektet av institutioner,av stat eller företag, utan av de enskilda människorna.Professionalismen och amatörismen är för oss två syskon och det är i derasmöte som verkligt intressanta saker kan hända. Vi vill ha en kulturell ochmänsklig tillväxt där varje människa kan utveckla sina förmågor och får bådemöjligheten och förmågan att fritt uttrycka sig på det sätt som passar henne.Tillgången till kultur och möjligheten att utöva kultur måste komma alla tilldel. Det är också viktigt med en jämn resursfördelning mellan könen inomhela kulturområdet. är kvinnor mest kulturkonsumenter och män i störreutsträckning kulturproducenter.Kultur är ingen marknadsprodukt utan en del av samhället. Vi behöverdärför tydliggöra rollfördelningen mellan nationell och regional kulturpolitik.Det är ingen tvekan om att vi i ett demokratiskt samhälle har ett nationelltkulturansvar. Detta innebär att varje människa, oberoende av var hon bor,ska ha tillgång till kultur. I en alltmer fragmenterad värld utgör kultur bådeett kitt och en sprängdeg. Nyckeln till att har en av väldens störstamusikexporter kanske kan sökas i ett samhälle där alla barn har möjlighet attgå i musikskola. Ett samhälle som ger alla möjligheter att utvecklas kulturelltblir givetvis kulturellt rikare i längden, oavsett om det gäller musik, filmellerannan kultur. Ett sådant samhälle vill vara med och utveckla.Samhällets ekonomiska stöd till kulturen är oerhört viktigt. Varje satsadkrona ger så oändligt mycket tillbaka. Därför är det oroande med dennominella inkomstminskning som fått . Rådetkan inte få nya uppdrag och verksamheter att finansiera utan attockså få ekonomisk förstärkning. Detta bör ges regeringen till känna.Den stora ekonomiska skillnaden mellan vad Framtidens kultur har attfördela och vad har att fördela är stötande. Regeringen bör därförför framtiden se över både anslag och fördelningen mellanKulturrådet och Framtidens kultur. Detta bör ges regeringen till känna.Miljöpartiet anser att möjligheten till att erhålla nationellt uppdrag för entidsbegränsad period är stimulerande och vitaliserande. Dock kan det ta merän att sprida sin kunskap och bygga nätverk. Det bästa vore att utökatiden för de nationella uppdragen till . Detta bör ges regeringen tillkänna.Vi saknar två verksamhetsområden för nationellt uppdrag. Det ena är inomVärldskulturen där vi hoppas att ReOrient kan komma i fråga. Det andraområdet är inom dans där föreslår att NorrDans ges nationelltuppdrag.Detta bör ges regeringen till känna.Teater, dans och musikFörra året beslöt kulturutskottet att frysa nedskärningarna avlandets länsteatrar, länsmusik och länsmuseum vid tvåprocent. Men dagens bidragssystem och relationerna ianslagsfördelning mellan fasta institutioner och friateatergrupper är otillfredsställande. Så fort bidragen inteminskas sägs att anslagen till t ex teater är oförändrat. Att detförutsätter att ingen vid teatern får något lönepåslag talas detinte om. Varje ny krona i plånboken medför nedskärning.För det kan väl inte vara meningen att just kulturproducenteralltid ska ha samma (låga) lön. En annan beskrivning avverkligheten borde gälla vid budgetframställning. Detta börges regeringen till känna.Inte heller frågan om möjligheten för fria teatergrupper att turnera är ännutillfredsställande löst. Kanske skulle en öronmärkt pott för detta ändamålvara en tillgång. En sak är säker, det kostar att resa. Detta bör ges regeringentill känna.Vi anser att ungdomsrabatter är ett bra sätt att ge nya generationer möjlig-het att upptäcka kulturen och ger därför vårt fulla stöd till de institutionersom infört sådana rabatter. Kulturen måste vara öppen för alla och är man iåldern är för en biljett så pass mycket pengar att det kanavskräcka från exempelvis ett teaterbesök.Musik är kanske den mest spridda konstformen i musik finns överalltomkring oss. Det är av yttersta vikt att alla ges möjlighet att få lära sigspelaett instrument, därför är det glädjande att trenden att lägga ner musikskolorhar vänt. när har erhållit nationelltuppdrag kanske det innebär att de dryga 20 kommuner som inte harnågon musikskola kommer att kunna erbjuda kommunens barndet innan är slut. Att det fortfarande finns barn somsaknar möjlighet att lära sig spela instrument i sin kommun kan ses som ettbrott mot . Detta bör ges regeringen till känna.Det katastrofala sparbetinget på länsmusiken måste fortsätta balanserasmed utvecklingspengar där summan måste stå i relation till sparbetinget. Vihar fortfarande inte sett någon utvärdering på konsekvenserna av neddrag-ningarna på länsmusiken, exempelvis vad som händer med musikskolornasmöjlighet att hitta lärare när musiker från länsmusiken blir tvungna att flyttatill storstäderna. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholms Spårvägs Musikkår (SSM) är landets enda professionellablåsorkester utan statsbidrag. Regeringen bör undersöka möjligheten attlångsiktigt även bereda SSM statsbidrag som länsmusikorkester. Detta börges regeringen till känna.För att få landstingen att förstå att de måste delfinansiera musik och teatervill vi att regeringen stimulerar till forskning om kulturens betydelse förmänsklig tillväxt. Kulturen är en viktig del av den mänskliga miljön ochtillgång till kultur kan ses som ett slags förebyggande hälsovård. I Umeåpågår forskning som visar på att människor som nyttjar kultur lever friskareoch längre. I har forskning påbörjats med inriktning på musikenspåverkan på oss med hjälp av EU-medel. Mer forskning och spridning avforskningsresultat är en del i en aktiv kulturpolitik. Detta bör ges regeringentill känna.Äntligen har det lossnat när det gäller inrättandet av folkmusikcentrumTobo - nyckelharpans centralplats kommer att arbeta vidare också medforskning. Deras verksamhet bör emellertid inte finansieras inom anslaget förarrangörer. Detta bör ges regeringen till känna.Det är glädjande att vattenhål för folkmusik nu blir verklighet liksomRikskonserters stora engagemang i folkmusiken.Folkmusikcentrum i visar på ett fantastiskt sätt hur gott samarbetekan verka för gemensamma intressen och få det att växa. Vi vill nu attregeringen undersöker möjligheterna att gå vidare och inrätta fler folkmusik-centrum. I arbetar de tillsammans med , och så har viGotland och som också står på tur. Detta bör ges regeringen till känna.Dramaten får ett tillfälligt ekonomiskt tillskott. Detta tillskott löser påintet sätt problemet med återbetalning på äldre ackumulerad skuld. Rege-ringen bör undersöka möjligheten att lösa detta problem och ge Dramatenmöjlighet att själva bygga upp en buffertfond att ha till hands vid eventuellaframtida ekonomiska bakslag av engångskaraktär, exempelvis genom attavskriva skulden. Detta bör ges regeringen till känna.Det finns institutioner som utan visst bidrag från skulle gå ikonkurs eller tvingas halvera sin verksamhet såsom Vadstena-Akademien.Därför är det olyckligt att anslaget om bidrag till vissa teater-, dans- ochmusikändamål inte fått någon utveckling. Regeringen borde undersökamöjligheten att ge en permanent lösning på sinaproblem. Akademin fyller en mycket viktig funktion i svenskt musik- ochteaterliv genom att kunna ge praktik åt musiker, sångare,hantverkare, teatertekniker etc som ännu går under utbildning eller är nyut-examinerade - vi talar om en verklig drivbänk. Detta bör ges regeringen tillkänna.Den samiska teatern i har fått en liten anslagshöjning men det ären bra bit kvar till norsk anslagsnivå. anser det mycket viktigtattden styrelse som har att fördela pengar till de olika teaterprojekten ärrepresentativt tillsatt. Det är själva som har att utse styrelse meddet ligger i samhällets intresse att avsatta medel fördelas på ett rättvistsätt.Detta bör ges regeringen till känna.Den svenska kulturen är en del av världskulturen, något som blir allttydligare ju mer mångkulturellt landet blir. Att komma bort från särarts-tänkandet och släppa in influenser, idéer och impulser är därför viktigt.Miljöpartiet menar att poängen med begreppet "världskultur" är att detavvisar distinktionen mellan centrum och periferi, majoritet och minoritet,svensk och invandrare. Att verksamhet skall inriktas påscenkonst från hela världen och att lokaler upplåtits där åt Forum för världs-kultur är positivt.Världsmusiken tar allt större plats i dagens kulturutbud. Genom olikafestivaler och större musikarragemang arrangerade av Folk o Folk. Detta kandock ej ännu avläsas i kulturbudgeten. Festivalers betydelse ska absolut inteunderskattas när det gäller att sprida kunskap om världens musik och ge scenåt världsmusikens internationella stjärnor. Tvärtom så är festivalen en av debetydelsefullaste plattformerna. I framtida kulturbudget bör pågåendeutveckling inom världsmusiken ge tydliga fotspår. Detta bör ges regeringentill känna.Det är bra att får pengar för fortsatt helårsverksamhet. Vi villha fortsatt satsning på dans hela vägen ner i skolorna.Miljöpartiet har tidigare föreslagit att nyckelharpans instrumentfamilj skaupphöjas till nationalinstrument och vi anser fortfarande att detta på ett brasätt skulle ge folkmusiken uppmuntran och skapa ytterligare intresse utanförfolkmusikkretsen för ett instrument som är historiskt intressant och som fårallt fler brukare. Detta bör ges regeringen till känna.Bibliotek, litteratur ochkulturtidskrifterBoken är av väldig betydelse för allmänbildningen, särskiltnär nya generationer skall lära sig att hantera sitt språk. Definns inget bättre medel för att utveckla den språkligakompetensen och lära sig förstå språkliga nyanser än att läsaböcker. Den skönlitterära texten ges oss möjligheter attutveckla vår empati och kunskap om olika samhällsperioder.Mänsklig samvaro handlar så mycket om kommunikation, särskilt iinformationssamhället, och den som inte kan handskas med sitt språk får ettsämre utgångsläge än den som kan. Litteraturen har dessutom givetvis ettstort värde i sig som kulturyttring.Det har förts en intensiv debatt om bokmomsen där en sänkningav bokmomsen av vissa har likställts med att det ekonomiska utrymmet fören aktiv kulturpolitik därmed skulle minska. Vi anser att detta är ett felaktigtsynsätt.I den mån minskad arbetslöshet och därmed minskade statsutgifter ochökande skatteintäkter gör att det finns utrymme för skattesänkningar börbokmomssänkningar beaktas. Dessa bör då betraktas som ett bra sätt att geskattemedel åter till skattebetalarna snarare än som tillförda medel tillkulturpolitiken. Frågan om storleken på skattetrycket och frågan om stats-stödet till kulturen bör inte blandas ihop även om man väljer bokmomsensom ett område för skattesänkningar.Med detta sagt vill vi ändå påpeka att en sänkning av bokmomsen skulleha betydelse i ett litet språkområde som det svenska i och med attmångfalden på bokmarknaden ökar om priset på böcker sänks generellt.En sänkning av bokmomsen kan ske i etapper för att säkerställa att denverkligen slår igenom i form av sänkta bokpriser. tror att enavveckling av bokmomsen leder till billigare böcker och med det en högreomsättning. Detta skulle också ha stor betydelse för de små bokhandlarna. Viser fram emot det utredningsresultat som ska presenteras vadavser preciseringar av hur mycket bokmomsen drar in till statsbudgeten ochvad ett borttagande av bokmomsen egentligen kostar. Ett förslag om hur enetappvis sänkning av bokmomsen kan se ut kan då bli verklighet. Den finskamodellen kan kanske tjäna som underlag. Detta bör ges regeringen till känna.Det avtalslösa förhållandet mellan och Författarför-bundet har bestått sedan förläggarna 1994 sade upp avtalet. Den stora stöte-stenen har varit de elektroniska rättigheterna, d v s rätten att förmedla text ielektronisk form. Det är svårt att veta i vilken form text kommer att för-medlas , ifall den tryckta texten kommer att bestå som huvudformeller om tekniken kommer att göra att text säljs i digital form.I det senare fallet vore det ytterligt olyckligt ifall det, på grund av brist påavtal eller lagstiftningsmissar, uppstod en situation där författarna förloradekontrollen över sina verk eller inte fick rimligt betalt för sitt arbete. Dettabörges regeringen till känna.Antalet biblioteksfilialer har fortsatt att minska sedan bibliotekslageninfördes. Det är viktigt att regeringen kommer med förslag som inte bara kanstoppa utan också vända den här utvecklingen. Detta bör ges regeringen tillkänna.Bild och form samtkonsthantverkEtt viktigt sätt att skapa trivsel i samhället är konstnärligutsmyckning av allmänna platser. Den offentligaupphandling av konst som görs av stat och kommuner gördet möjligt för konstnärer att leva på sin konst, och det ärockså en viktig del i ansträngningen att göra det möjligt föralla att ta del av bild- och formkonst oberoende av var manbor i landet. Ett ökat kvalitetstänkande kommer att leda tillfördjupade diskussioner om skönhet och estetiska värden.Här är det av betydelse att betona brukarnas deltagande ibeslutsprocessen. Detta bör ges regeringen till känna.Miljöpartiet ser positivt på den ökning av antalet ansökningar som kommerin till från det icke-statliga området. Den bristandekopplingen mellan in- och utflödet utgör dock ett problem. Här behövs enbättre ekonomisk koppling. Detta bör ges regeringen till känna.Att landets dryga tjugo kollektivverkstäder nu får statligt stöd är en storframgång. vill ha en utvärdering på hur stödet fördelas och vaddet får för konsekvenser både för kollektivverkstäderna som för övrigverksamhet under anslaget. Eftersom det totala anslaget inte ökat utifrån denya arbetsuppgifterna. Detta bör ges regeringen till känna.FolkbildningSveriges tradition av folkbildning och folkrörelser ärvärldsunik. anser att svensk folkbildning i ännuhögre grad internationellt bör sprida sin idéburnarörelse. har 2,8 miljoner svenskar förtroendeuppdrag iideella föreningar, främst inom idrott, rekreation ochvuxenutbildning. I genomsnitt lägger dessa ner imånaden på sina uppdrag, det är /år, vilket motsvarar 145 000 heltidstjänster. Dessasiffror är lika höga som , vilket motsäger denallmänna uppfattningen att det ideella engagemanget är påutdöende.Studieförbundens engagemang och kompetens inom kulturområdet hartyvärr försvagats . Här har Amatörkulturens riksorganisationen betydelsefull uppgift att fylla. De kan hjälpa till att överbrygga klyftanmellan folkbildning och kultur. Amatörkulturen präglas av stor vitalitetoch utgör en bärande del av kulturlivet. Det är i spänningsfältet mellanamatörism och professionalism som mycket av dagens nyskapande växerfram. Regeringen bör därför undersöka möjligheten att för framtiden ge decentrala amatörkulturorganisationerna ett utifrån verksamhetens omfattningrimligt stöd. Detta bör ges regeringen till känna.Folkbildningsrådets nytillkomna målsättning att också beakta kulturfrågorgör det extra spännande att analysera framtida effekter av beslut.Miljöpartiet föreslår därför att en utvärdering görs inom denna mandatperiodav effekterna av folkbildningsrådets nya målsättning. Särskilt bör då beaktasvilka effekterna borttagande av "öronmärkta" pengar till folkhögskolornasmusikutbildningar gett. Detta bör ges regeringen till känna.Till folkbildningen kan också räknas kulturminnesvård och kulturland-skapsvård, vilka syftar till att bevara och levandegöra kulturhistoriskavärden. Endast identitet och förankring i den egna historien kan utgöra grundför förnyelse och utveckling. Tillgång till den egna historien är en med-borgerlig rättighet och landets länsmuseer utgör här en viktig samarbets-partner. Det är också värdefullt att ge folkbildningen utrymme och möjlighetatt låta människor förutsättningslöst orientera sig i livsåskådningsfrågor somkomplement till de rent politiska ideologierna så att människan kan växa ochförstå sin plats i livet som en helhet.Ersättningar och bidrag tillkonstnärerKonstnärernas ekonomiska villkor är en fråga som kräver enmer omfattande och stabil lösning. Dagens system där endastett fåtal kulturproducenter kan leva på sina inkomster ärdjupt otillfredsställande. Det ska inte behöva vara så att enkulturproducent tjänar mer på att vara arbetslös än på attarbeta. de gröna vill att professionella kultur-utövare inom exempelvis litteratur, film, musik, scen- ochbildkonst ska kunna leva på sitt arbete. En svältandekonstnär är inte en bra konstnär. Samhället måste ge deprofessionella kulturutövarna en ekonomisk trygghet så attde får en människovärdig arbetssituation. Det är betydligtbättre att med exempelvis ett konstnärstillägg stärka flerkonstnärers möjligheter att överleva på arbetsmarknaden änatt sysselsätta ett fåtal i åtgärdsprogram.De selektiva konstnärsstöd som finns utgör inget hinder för mergenerellt inriktade stöd. ges stöd att bygga upp ettfondsystem är en början till trygghet för en specifik yrkesgrupp. Mergenerellt inriktat stöd kan både innebära skattelättnader och/eller ett tilläggtill befintlig inkomst. De medel som disponerarför kulturproducenter och kulturändamål bör därför föras över till Kultur-departementet för att utbetalas i form av mer generellt inriktade stöd.Regeringen måste återkomma med förslag till hurkonstnärernas ekonomiska situation ska tryggas, om formen blir konstnärs-tillägg, skattelättnader eller något annat är inte det avgörande utan att fråganfår en lösning. Detta bör ges regeringen till känna.Frågan om kulturproducenternas pensionsvillkor och sjukförsäkrings-villkor behöver också få en lösning . Detta bör gesregeringen till känna.Det är hög tid att vidga den krets av organisationer som nominerar tillKonstnärsnämndens styrelse och styrelsen för bildkonstnärsfond.Den nuvarande ordningen, att endast KLYS har förslagsrätt vid tillsättandeav styrelseledamöter är djupt otillfredsställande av två skäl:För det första riskerar KLYS monopolsituation att ge en demokratiskskevhet åt beslutsstrukturen. Graden av demokrati kan inte bara bedömasefter majoriteters nomineringsrätt, utan måste också bedömas efter hurminoriteter behandlas, som t ex minoritetsförbundet , . De har 800 medlemmar och bör självklart vara med ochnominera på grund av sin breda kunskap.För det andra kan ett monopol för en given organisation i sig innebära etthinder för andra organisationers utveckling. Om det uppfattas som att KLYShar monopol på nomineringar till vissa bidragsutbetalningar så kan det fåeffekten att även konstnärer som inte trivs i den organisationen ser sigtvingade att vara kvar där.Kulturutskottet har ställt sig bakom ett förslag om att regeringen ska seöver frågan om hur den krets av organisationer som nominerar till och kan vidgas. Ett beslut somriksdagen sedan konfirmerat genom en hemställan till regeringen. Detta börföljas upp.KulturmiljöKultur är en viktig kunskapskälla och ökar gemenskap ochförståelse mellan människor. vill värna om detinhemska kulturarvet som vi strävar efter kulturellmångfald och vill att det svenska samhället ska vara öppetför impulser, idéer och kulturyttringar från hela världen.Kulturmiljöarbetet engagerar allt fler människor och kan ses som en viktigdel i den kulturella tillväxten. Länsstyrelsernas samordnade roll i dettatvärsektoriella arbete kan inte nog uppskattas. Vi kan även räkna med att defår allt fler arbetsuppgifter inte bara vad avser arbete med kulturturism utanockså vad avser byggnadsminnesförklaringar, ett för övrigt mycket tids-krävande arbete. Även pågående arbete med de lokala tillväxtavtalen, därkulturfrågor generellt sett bör ha en central ställning, innebär ökad arbets-belastning. Ökat samarbete med länsmuseerna vad avser kulturmiljöarbetetär också önskvärt. För att inte tala om bevakningen av jämställdheten inomalla dessa områden. Frågan om de personella resurser som länsstyrelserna haratt förfoga över är tillräckliga bör utredas. Detta bör ges regeringen tillkänna.Sedan 1937 finns en rekommendation om att av byggnadskostnadernaskall avsättas till utsmyckning för offentliga byggnader. Stat och landstinghar någorlunda levt upp till detta , medan det har varitbetydligt sämre ute i kommunerna. föreslår att ocksåskall fatta ett principbeslut om att av den totala investerings-kostnaden avsätts till estetisk utsmyckning även vid infrastruktursatsningar,som byggande av vägar och broar, och vid all ny- och ombyggnation avoffentliga lokaler, hyresbostäder och bostadsrätter som stöds med någonform av statligt stöd. Det är ett oerhört resursslöseri att inte nyttja alla dekulturproducenter som finns inom området. Detta bör ges regeringen tillkänna.Miljöpartiet anser att det måste bli enklare för fristående arkeologer att fåuppdrag. Det viktigaste i sammanhanget är att kvalitetsnormer följs och tillrimlig kostnad, en konkurrenssituation kan dessutom stimulera utveckling avmetoder och tekniker. Utskottet kommer att följa upp denna fråga undervåren.Museer och utställningarMuseernas ekonomiska situation är inte tillfredsställande ochtill dess att regeringen har gjort en mer grundläggande analysav situationen kan det bli aktuellt med brandkårs-utryckningar.Naturhistoriska har åkt berg- och dalbanavad avser anslagstilldelning. Museets roll i det ekologiskt hållbara samhälls-bygget kan inte nog understrykas. Det är angeläget att museets arkivfrågasnart kan lösas. Detta bör ges regeringen till känna.Miljöpartiet anser att genusaspekterna skall lyftas fram inom alla områden,inte minst på våra museer. Detta anser vi vara självklart, men intetillräckligt,därför vill vi också att projektering påbörjas av ett speciellt kvinnomuseum.Ett sådant museum vore världsunikt och skulle med säkerhet vinnainternationell uppmärksamhet. Genusforskning från världens universitetborde utgöra grund och museet lyfta fram kvinnor genom historien ochbelysa kvinnans ställning som t ex gudinna, moder, husslav, diva, hemmafru,yrkespersonlighet, riksdagsledamot samt gör det ur ett renodlat feministisktperspektiv. Hur har kvinnan påverkat - drivit - samhällsutvecklingen genomhistorien och fram till ? Hur påverkas kvinnans samhällsställning avolika religioner?Riksdagen har konsekvent avslagit motion om ett kvinno-museum med hänvisning till att alla museer ska ta jämställdhetsansvar. Därvill vi nu ha en redovisning på att så skett.