mot · GN02Kr509 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr509av , ()Idrottens villkor1 InledningIdrotten är med sina cirka tre miljoner medlemmar den verksamhet somorganiserar flest människor i . I cirka 22 000 idrottsföreningarverkar omkring en halv miljon ideellt arbetande ledare. Ingen annanverksamhet engagerar så många ungdomar. Totalt är avsamtliga barn och ungdomar mellan engagerade inom denorganiserade idrotten. Kommunernas årliga kontanta stöd tillföreningslivet har minskat med , som höjda avgiftsnivåer i idrottsanläggningar inneburit attföreningarna blivit av med subventioner motsvarande ett värde av . Till detta skall läggas idrottens minskandeandelar på spelmarknaden. Denna utveckling tvingar föreningarna att iökande utsträckning ta ut allt högre medlems- och deltagaravgifter, vilketvi befarar kan leda till en socialt segregerad idrottsrörelse. Detta voremycket olyckligt då idrotten på ett bättre sätt än samhället i sinhelhet lyckats undvika segregation.2 Idrotten har stor betydelseIdrotten är av stor betydelse för samhället. Genom idrotten blirmänniskor delaktiga i en positiv gemenskap som bidrar till fostran ochutveckling och dessutom ger dem en bättre hälsa. Den aktiva idrottenmedverkar bland annat till att ungdomar avhåller sig från för dem självaoch samhället skadliga verksamheter som exempelvis droger. Idrottenbidrar till friskvården genom att stimulera till regelbunden träning,friluftsliv och andra fysiska aktiviteter. Det är också klart dokumenteratatt fysisk aktivitet ökar människans förmåga, inlärningsprestationer ochlust att lära. Regelbundna motionsvanor innebär också att fritiden får ettrikare innehåll.Till detta kommer den stora roll idrotten spelar för de många åskådare,, radiolyssnare och tidningsläsare som följer tävlingsverksamhetenpå olika nivåer.De många idrottsutövare av världsklass som fungerar som ambassadörerutomlands är en stor tillgång för . De tjänar dessutom som förebilderför den uppväxande generationen och är en starkt bidragande orsak till den iSverige mycket omfattande breddidrotten.3 Idrottsrörelsens ställning och det ideella arbetetSett mot bakgrund av idrottens betydelse är det viktigt för politiskapartier att engagera sig för de framtida villkoren för idrottsrörelsen. Idetta sammanhang är det dock av avgörande betydelse att komma ihågatt det ideella engagemanget i idrottsrörelsen sker av egen fri vilja ochinte genom styrning från krafter utifrån. Den svenska idrotten måste äveni framtiden ges möjlighet att agera självständigt och ha friheten att självbestämma verksamhetens innehåll, inriktning och mål.Det stora utbudet av aktiviteter i idrottsföreningarnas regi är möjligt tackvare alla de ideellt arbetande ledarna. Deras arbete utgör en hörnsten isamhällslivet och bör stimuleras i stället för att motarbetas genom pålagoroch krångel. Detta är särskilt viktigt eftersom alternativet tillföreningslivetsvärdefulla arbete kan komma att utgöras av ökade kostnader för detallmänna.RF beräknar att de 500 000 idrottsledare som arbetar ideellt lägger nedcirka 140 miljoner oavlönade arbetstimmar . Dessa ledare ställer ingakrav på betalning för sitt ideella arbete. Men om de gjorde det, och fick betaltmotsvarande en fritidsledarlön, skulle det kosta perår.Till betydande del är de ideellt arbetande ledarna föräldrar till unga idrotts-utövare och de förmår hålla ut så länge de egna barnen tränar och tävlar. Mensedan tar ofta intresset och orken slut. Detta är allvarligt. förlorardärigenom många duktiga ledare och tränare med goda kunskaper.Omsättningen på idrottsledare är över huvud taget stor. De som drabbas avdetta är i första hand klubbarna med stor bredd- och ungdomsverksamhet.För samhället är det därför angeläget att stödja dem som är verksamma inomidrotten. Naturligtvis har idrottsrörelsen själv här en mycket stor uppgift iattbättre tillvarata den ledarresurs som ofta går förlorad.Även om bilden långt ifrån är entydig pekar mycket på att det i framtidenkommer att bli svårt att rekrytera dessa ideella ledare. Samhällsförändringar,ökad konkurrens om fritiden och andra faktorer riskerar att göra människoralltmer ovilliga att utan ersättning ägna en stor del av sin fritid åt idrotts-ledaruppdrag. Med tanke på idrottsledarnas stora betydelse för ungdomar ärdet viktigt att på alla sätt underlätta rekryteringen av nya ledare liksom attskapa förutsättningar för att behålla redan engagerade ledare i verksamheten.4 Ett grundläggande samhällsstödIdrottsrörelsens allra största tillgång är värdet av medlemmarnas egnainsatser och ideellt utförda arbete. Dessa faktorer är avgörande föridrottens framtida utveckling. Den verksamhet som bedrivs avidrottsföreningar, distriktsorganisationer, specialförbund ochriksorganisationer bygger, som tidigare understrukits, i första hand påideellt arbete och personligt engagemang.Idrottens stora betydelse motiverar ett grundläggande samhälleligt stöd.Men det direkta och indirekta stöd som stat, landsting och kommuner lämnartill idrottsrörelsen får inte vara styrande. Det är som tidigare nämnts mycketviktigt att idrottsrörelsen inte byråkratiseras och tvingas in i något slagshalv-offentlig roll. Den måste förbli en fri, obunden och demokratiskt uppbyggdrörelse.5 Egenfinansiering ger styrkaEgenfinasieringsgraden inom idrotten måste bli större. Det minskarbidragsberoendet och ökar möjligheterna för idrotten att agerasjälvständigt. Moderata samlingspartiet anser att det är viktigt med ettfortsatt samhällsstöd men konstaterar att möjligheterna föridrotten att få en bättre ekonomi i första hand bör skapas genom att ökaegenfinansieringen.6 Idrottens roll i skolanFysisk aktivitet och motion är mycket viktigt inte minst för barn ochungdomar. Goda vanor måste grundläggas tidigt hos våra barn därföräldrar och skolan har en oerhört viktig uppgift. Fysisk aktivitetrespektive inaktivitet är en av de viktigaste faktorerna för människorslivskvalitet och därmed också för folkhälsan. Alltfler svenskar lider avövervikt. Enligt vissa beräkningar är det upp till tre miljoner svenskarsom är överviktiga. Det är stillasittandet, inaktivitet, i första hand, ochinte de dåliga matvanorna som ger övervikt. har gjorten undersökning där det klart framgår att fysisk inaktivitet i alla åldrarstarkt ökar risken för olika sjukdomar. Med övervikt är sannolikhetenstörre att man drabbas av diabetes, benskörhet, höga blodfetter, högtblodtryck, hjärt- och kärlsjukdomar m.m.Enligt vår mening måste ämnet idrott och hälsa ges ett större utrymme iskolan. Detta är inte minst viktigt eftersom antalet friluftsdagar har minskat iskolorna och möjligheterna till fysiska fritidsaktiviteter därmed minskats.Den svenska skolan är bland de sämsta i när det gäller satsning påidrott i skolan. Syftet med idrottsundervisning i skolan måste vara att geungdomarna tillfälle till nödvändig fysisk aktivitet och ge dem möjligheteratt pröva på ett brett spektrum av olika idrotter för att ge impulser tillfortsatteget idrottande. Här är det viktigt att utbudet inte koncentreras enbart till destora idrotterna. Det är framför allt viktigt att de elever som inte idrottar påfritid får fysisk aktivitet och idrott i skolan. Det ger dem goda vanor och ökarderas möjlighet att leva ett sunt liv.Vi anser att ämnet idrott och hälsa även skall vara ett kärnämne igymnasieskolan. Vi ser det också som viktigt att man tar till vara de möjlig-heter som finns för kommunerna att bygga ut lokala idrottsgymnasier ellersamverka om regionala idrottsgymnasier.7 HögskolestudierElitidrottsmän måste ges bra villkor för att kunna kombinerahögskolestudier med elitidrott. För att nå den internationella idrottselitenkrävs en intensiv satsning . Det har dock visat sig mycketsvårt att kombinera elitidrott och akademiska studier. Genom sinhelhjärtade satsning på elitidrotten har idrottsmännen svårigheter attuppnå de av CSN uppställda kraven för att få studiemedel. Vi anser attelitidrottsmän bör kunna ges dispens för en långsammare studietakt ochändå erhålla studiemedel. Studietakten för elitidrottare bör kunnareduceras från 30 till 20 poäng per studieår för erhållande avstudiemedel. I konsekvens med detta bör också studiemedel kunnautbetalas än tolv terminer.8 Forskning och högre utbildningIdrotten berör som största folkrörelse en lång rad olikakunskapsområden alltifrån fysiologi, medicin och teknik till beteende-och samhällsvetenskapliga ämnen. Högre utbildning och forskning inomidrotten spänner över alla dessa områden och är en förutsättning föridrottens utveckling vad gäller såväl barn- och ungdomsidrott som bredd-och elitidrott. Utökad kunskap är värdefull också kring idrotten somfolkrörelse och samhällsfenomen. Idrottsrörelsen har själv pekat påbehovet av forskning kring kvinno- och jämställdhetsfrågor inomidrotten. Inte minst viktig är denna kunskapsutveckling som bas föridrottens ledarutbildning. Med tanke på idrottens betydelse för våra barnoch ungdomar är det angeläget att idrottsledarna ges goda möjligheter tillutbildning som står på en solid vetenskaplig grund.Skapandet av ) och inrättandet av ensjälvständig idrottshögskola lade grunden till en förstärkning av svenskidrottsforskning. Denna har emellertid ännu inte givits nödvändiga resurser,men vi förutsätter att den av regeringen aviserade forskningspropositionentillfredsställer detta liksom att man finner ett forskningsstödjande organ meden tydlig och stark organisation som disponerar erforderliga medel. Detta föratt forskningen i landet även inom idrottens område ska kunna varakonkurrenskraftig.Idrottsforskningen har framför allt finansierats av idrottsrörelsensjälv. Med tanke på idrottens bredd och samhälleliga betydelse bör dennaforskning i hög grad vara ett ansvar för utbildnings- och forskarsamhälletmedan det mer behovsanpassade utvecklingsarbetet är en fråga för idrottensegna organisationer. är det naturligt att idrottsrörelsen får ett in-flytande över de organ som samordnar idrottsforskningen i landet.Samtidigt som det är viktigt att stimulera och stödja forskning på idrotts-relevanta områden på samtliga högskolor är det naturligt att se Idrottshög-skolan i som ett nationellt centrum för idrottslig kunskapsutveck-ling. Undervisningen skall vila på aktuell vetenskaplig grund och ha ett närasamarbete med andra forskningsinstitutioner i och internationellt.9 MotionsidrottDen helt övervägande delen av svenska folket ägnar sig åt motionsidrott.Man idrottar endast för sitt nöjes och välbefinnandes skull. Idrottensbetydelse för folkhälsan är stor. Det krävs mycket litet för att människorskall motverka passivitetens hälsorisker. Cykel till jobbet, regelbundnapromenader - mer behövs inte. De flesta känner säkert även till vikten avregelbunden motion. Trots detta förblir många passiva och man kan frågasig varför. vet vi dock att närheten till aktivitetsytor - idrotts-anläggningar, grönområden, motionsslingor m m är viktigt isammanhanget. De handlar då inte om de stora idrottsarenorna utan omenkla mångfunktionella anläggningar som är tillgängliga för alla. Enverklig idrottspolitik inför 2000-talet måste innehålla en klar strategi förbredd- och motionsidrottens utveckling.10 HandikappidrottHandikappidrotten är synnerligen värdefull och har sin givna plats inomden samlade idrottsrörelsen. Stat och kommun har ett särskilt ansvar atttillse att än fler människor med handikapp bereds möjlighet till fysiskrekreation genom idrott.För att förbättra möjligheten för handikappade att redan i skolåldern kunnadelta i olika idrottsliga aktiviteter bör ökat utrymme ges inom idrottslärar-utbildningen för undervisning om de särskilda krav detta ställer.Svenska Handikappidrottsförbundet () erhåller medel för sin verk-samhet genom RF. Att handikappidrotten på detta sätt får sin del av statensanslag till idrott är naturligt. RF har att tillse att den del av anslaget somSHIF erhåller är rimlig och rättvis.Vi anser att de ekonomiska förutsättningarna för handikappidrotten skallförbättras genom att en del av de ytterligare medel, som genom den ökningav intäkter från spel- och lotterimarknaden som vi föreslår skall tillfallaidrotten, går till handikappidrotten.11 Elitidrott och Olympiska spelElitidrotten har i flera avseenden stor betydelse. Den skapar förebilderför ungdomar och andra, skapar större intresse för breddidrotten ochinspirerar till motionsidrott. Den är ett fritidsintresse för mångamedborgare. Den kan vara ett led i en marknadsföring av som isin tur till och med kan förbättra exportmöjligheterna. I vissa fall ärförutsättningarna för elitverksamheten goda, men i många idrotter är detstora svårigheter att finansiera elitverksamheten.Sverige har ansökt om att få arrangera och sommarspel men inte tilldelats arrangörskapet. Detär beklagligt, eftersom i skulle kunnat ge stora positiva effekterför samhället i stort - inte minst ekonomiskt - och för idrotten. För att stärkakommande ansökningar bör enligt vår mening staten engagera sig mer i detskede där en ansökan byggs upp.De initiativ som tagits för att möjliggöra en starkare satsning påelitidrotten är positiva men det är viktigt att även handikappidrotten här fårsin rättmätiga del när det gäller dess deltagande i Paralympics. Internatio-nella framgångar för svenska idrottsutövare ger positiva effekter för bildenav som fler kan stimuleras att ägna sig åt idrott. Det ärviktigt att staten deltar i detta arbete.12 AntidopingverksamhetenKampen mot doping har varit en av idrottens viktigastetrovärdighetsfrågor. Den har också behandlats som en sådan av idrotts-rörelsen, vilken satsat stora resurser på såväl utbildning och informationsom en omfattande kontrollverksamhet.I dag är dopingmissbruket emellertid inte bara en idrottsfråga utan likamycket en allmän folkhälsofråga. Som bland annat den s.k. Dopingutred-ningen påpekade finns numera många, i första hand ungdomar, utanför denorganiserade idrotten som dopar sig av framför allt "kosmetiska" skäl.Samma tendens finns över hela Europa.Sverige har ett högklassigt, av , laboratorium vid . Det är ett av 25 laboratorieri världen. Laboratoriets kvalitet för god rättssäkerhet och utgör sam-tidigt ett viktigt argument i strävan att få stora internationellaidrottsarrange-mang till , eftersom dessa internationella arrangemang ofta kräver ensnabb tillgång till analyser.Regeringen hoppas att ett ökat antal analyser från polisen skall garanteradopinglaboratoriets ekonomiska bas. Det finns inget som tyder på att såskulle bli fallet. Ett dopinglaboratorium kan på grund av de dyra analysernaknappast bli självförsörjande.Lika viktig som kontrollverksamhet är kampen mot dopingmissbruket ochsaklig informationsverksamhet. Här har den s.k. Dopingjouren spelat encentral roll genom sin unika överblick över situationen i landet. Doping-jouren spelar dessutom en viktig roll i utvecklandet av fungerande behand-lingsmetoder för missbrukare. saknar Dopingjouren långsiktigfinansiering. Vi anser att såväl Dopingjouren som dopinglaboratoriets fort-satta existens bör tryggas.13 IdrottsvåldDet alltmer ökade våldet är ett stort samhällsproblem. Det är nödvändigtatt alla åtgärder som är möjliga sätts in för att komma till rättamed detta. Nya attityder mot brott, brottslighet och våld måste till liksomatt föräldrar och skolan måste ta ett större ansvar. På kort sikt måstedessutom resurser ges till polis och åklagare för att stävja våld och brott.Idrotten, som en spegel av samhället är också utsatt för våld framför alltvid större arrangemang. Läktarvåldet och skadegörelse utgör tyvärren realitet vid en del fotbolls- och ishockeymatcher. De försök inomidrotten som gjorts för att råda bot mot våldet anser vi vara ett steg i rättriktning. Vi förutsätter att idrotten som folkrörelse intensifierar dessaansträngningar för att själv komma till rätta med dessa problem, men detär också viktigt att samhället i detta sammanhang ger idrotten stöd.Polisbevakning vid "riskmatcher" måste finnas liksom att de personersom grips för våld straffas. Det är nödvändigt att samhälletger idrotten denna hjälp att få bort "svansen" som följeridrottsklubbarna i hälarna. Ett rättssystem som visar handlingskraft motvåldsverkare är ett effektivt sätt att minska läktarvåld och skadegörelse.14 Idrotten och ekonominDen verksamhet som bedrivs inom idrottsrörelsen medför kostnader avskilda slag förutom det ideella arbete som läggs ner. Det gäller inköp avredskap, utrustning, lokala anläggningshyror, löner och ersättningar tillvissa anställda, kostnadsersättningar till ledare och utövare, skatt ocharbetsgivaravgifter etc.De finansieringskällor som står till idrottsrörelsens förfogande är i stort:- Deltagaravgifter och entréavgifter med mera.- Frivilliga bidrag av olika slag.- Lotteriverksamhet, bingospel med mera.- Statliga och kommunala bidrag.- Olika former av sponsring.- Egen rörelse i form av exempelvis kioskverksamhet eller försäljning avidrottsmaterial.Staten påverkar i flera avseenden föreningarnas och förbundensmöjligheter att utnyttja dessa finansieringskällor. Ett sätt att minska såvälde offentliga utgifterna som kostnaderna för idrotten är ett övertagandeav anläggningar helt eller delvis vad avser driften. Frivilliga insatser kange ett bättre ekonomiskt utfall som inflytandet ökar.Det statliga, landstingskommunala/regionala och kommunala stödet tillföreningar och förbund är omfattande. påverkas utvecklingen avdessa bidrag självfallet av den allmänna ekonomiska utvecklingen och detstatliga respektive det kommunala budgetläget.En av de traditionellt största finansieringskällorna för idrotten och övrigideell verksamhet är lotterier.Uttaget av skatter och arbetsgivaravgifter påverkar självfallet idrotts-rörelsens ekonomi, direkt som indirekt. I ett samhälle med högt skatteuttagminskar möjligheterna att finansiera verksamhet genom frivilliga bidrag,deltagaravgifter och entréavgifter.15 Ge idrotten en större andel av spelmarknaden!Spel och lotterier är idrottens viktigaste intäktsområde och år 1998beräknades den totala spelmarknaden omsätta . 1971hade folkrörelserna av spelmarknaden och ärmotsvarande andel . Försämringen har skett på enmarknad som totalt styrs av staten, samma stat som äger det bolag,, som lagt beslag på ökande marknadsandelar. Det ärprincipiellt allvarligt att staten både är domare, och därmed bestämmervilka regler som skall gälla och vilka tillstånd som skall ges, och aktörgenom att äga huvudaktören AB . Den borgerligaregeringen föreslog och beslutade om ettöverförande av AB Tipstjänst till de ideella organisationerna. Efterregeringsskiftet upphävdes detta beslut beroende på att densocialdemokratiska regeringen inte var intresserad av den lösning somden borgerliga regeringen beslutat, en lösning som tilltalade den svenskaidrottsrörelsen. När de två statliga spelbolagen, AB Tipstjänst ochPenninglotteriet, slogs samman till AB ,beslutade att folkrörelserna skulle få en viss andel av ABSvenska Spels totala överskott bl.a. från de nya värdeautomaterna. Någotvinstandelssystem har emellertid fortfarande inte kommit till stånd, ochde första pengarna från värdeautomatspelen fördelades till folkrörelsernaförst - en otillständig försening. Regeringen har med andra ordunder helt enkelt negligerat beslut.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen påpekat problemen medfolkrörelsernas minskade andel av spelmarknaden. har dock denya spelformer som tillåtits tagits om hand av det statliga spelbolaget och påså sätt i stället stärkt dess ställning. Det senaste exemplet är internationellakasinon, som helt förbehålles AB . Dessutom får Svenska Spelmöjlighet att placera värdeautomater i bingohallar som varu-automater förbjuds i dessa lokaler. Det är påtagligt att den nuvaranderegeringen inte tar idrotten och alla dess utövare på allvar när man på ettsådant flagrant sätt minskar möjligheter till självfinansiering och så heltnonchalerar de av fattade besluten. Att man dessutom hunnitutnämna fyra olika idrottsministrar visar också på denstyvmoderliga behandlingen idrotten utsatts för av regeringen.Den borgerliga regeringens beslut att överföra AB Tipstjänst till de ideellaorganisationerna hade varit ett bra sätt att ge idrotten både bättre finanserochstörre inflytande över sina inkomster. Det som skett inomidrottens område visar att regeringens olyckliga upphävande av beslutet vartill skada för idrottsrörelsen. bör därför besluta om att iprincip fullfölja riksdagsbeslutet från 1994.16 Idrottens skattefrågorIdrottsrörelsen liksom andra ideella organisationer påverkas såväl direktsom indirekt av det höga skatteuttaget i . Indirekt leder ett högtskatteuttag till mindre marginaler för medborgarna och därmed sämreförutsättningar att frivilligt bidra till föreningarnas verksamhet. Till detkommer de direkta effekterna av skatter på spel och verksamheten iföreningarna.En annan skatt som slår hårt mot idrottsrörelsen är den reklamskatt som tas ut på olika former av reklam som säljs av idrottsföreningar ochförbund. Det gäller bland annat annonser i programblad, arenareklam medmera. Enligt vår mening bör reklamskatten slopas med tanke på desnedvridningar den och dess utformning medför. Det bör ske år 2000.Under det senaste året har skattemyndigheterna i vissa fall hävdat att denidrottsliga verksamhet som bedrivs av svenska idrottsföreningar skall betrak-tas som näringsverksamhet. Det skulle få omfattande konsekvenser inteminst vad avser debitering av mervärdesskatt. Ståndpunkten är emellertidorimlig. Verksamheten i en idrottsförening bedrivs inte med något vinstsyfte.Problemet är oftast det motsatta. För att undvika omfattande problem kan ettförtydligande i skattelagstiftningen krävas.Traditionellt är det kommunerna som har tagit huvudansvaret föranläggningarna, speciellt i storstadsområdena. kärva kommu-nala ekonomi har emellertid många kommuner strävat efter att lägga överdetta ansvar på i första hand idrottsföreningarna. Idrottsrörelsen har ocksåvarit beredd att axla detta ansvar, något som visas av det faktum att i stortsett inga anläggningar behövt stängas.Dessvärre försvårar nuvarande lagstiftning, framför allt på momsområdet,denna utveckling. En idrottsförening som tar över en anläggning är normaltinte redovisningsskyldig till moms för denna verksamhet och har därmed intenågon avdragsrätt för sina momskostnader. Kommunerna ersätts i efterhandför sina momskostnader av staten. Motsvarande kompensation står inte tillbuds för en idrottsförening. Detta innebär i praktiken att föreningsdrivnaanläggningar belastas med momskostnader medan kommunalt drivna integör det.Av rättviseskäl bör idrottsanläggningar i skattehänseende behandlas påsamma sätt, oavsett vem som har driftansvaret.En annan fråga som kräver speciell uppmärksamhet är skattesituationen förelitidrottare. För en del av dessa handlar det om stora inkomster under enförhålladevis begränsad period, inkomster som upphör den dag idrotts-karriären tar slut. Vårt skattesystem är inte anpassat för sådana tidsbe-gränsade inkomsttoppar. För att de svenska idrottsstjärnorna inte av skatte-tekniska skäl skall tvingas flytta utomlands måste de därför ges möjlighet attfondera sina inkomster och skatta för dem under en längre tidsperiod.Dessutom föreslår vi att förmögenhetsskatten skall slopas.17 TV-direktivetFörsäljning av TV-rättigheter till stora medialt intressantaidrottsevenemang är en viktig inkomstkälla för idrotten. Dennainkomstkälla håller nu på att urholkas på grund av EU:s rekommendationatt reservera vissa större arrangemang i rikstäckande TV-kanaler.Vi menar att detta rör sig om en konfiskation av idrottens egendom somkan få allvarliga ekonomiska konsekvenser. De intäkter förbunden fåttgenom försäljning av TV-rättigheter har gynnat även barn- och ungdoms-verksamhet. Ytterst drabbar en s.k. TV-lista också breddidrotten. Vi villkraftfullt betona idrottsrörelsens fortsatta rätt till egna evenemang, ,varumärken samt rätten att kräva ersättning för dem.18 Hemställan18 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om idrottsrörelsens självständiga ställning,2.