mot · GN02Ub275 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub275av , ()En bättre skola1 InledningSkolan är en framtidsinvestering både för de enskildasamhällsmedborgarna och för samhället i stort. Det är samhälletsskyldighet att ge alla en likvärdig möjlighet att utvecklas efter sina anlag,intressen och önskemål. Skolan måste lyckas för att samhället skafungera. Omvänt måste skolan få tillräckliga resurser för att kunnafullfölja sin uppgift enligt de mål och riktlinjer som lagts fast av regeringoch riksdag. Det är kommunernas ansvar att se till att skolan prioriterasframför andra inte obligatoriska uppgifter. Statens ansvar är att i enlighetmed finansieringsprincipen se till att de uppgifter som den åläggerkommunerna åtföljs av ekonomiska resurser som svarar mot kostnaderna.Under de senaste åren har varken kommunerna eller staten levt upp tillsina åtaganden. Det har lett till att skolorna tvingats göra för kraftiganedskärningar.Vi menar att alltför många skolor har en standard som inte kan ansestillräcklig för att de mål och riktlinjer som finns i läroplanen ska uppnås. Föross kristdemokrater är det en helt oacceptabel situation. Vi har under flera åranslagit mer pengar till kommunerna i våra budgetförslag bland annat för attförbättra situationen inom skolan. Ekonomiska försämringar för skolanskapar i förlängningen sociala problem och försämrar förutsättningarna förden enskilde. Inte minst gäller detta möjligheten att få ett arbete.Att ett barn börjar skolan innebär en ny fas i barnets liv. Det är viktigt attdetta inte bara blir en angelägenhet för barnet utan att även föräldrar på ettnaturligt sätt blir delaktiga i den nya skolsituationen. Annorlunda uttrycktinnebär detta att även målsman skall skrivas in i skolan.Alla barn tillbringar i skolan. är en obligatoriskverksamhet. Varje barn har både rättighet och skyldighet att ta del avundervisningen där. Målsättningen är att alla ska få degrundläggande kunskaper som krävs för att orientera sig i samhället. Varjeelev som lämnar förväntas vidare ha tillräckliga kunskaper föratt kunna tillägna sig studier på gymnasienivå. Vi vet att dessa mål inteuppfylls . Alltför många elever lämnar med icke godkändaresultat. Enligt lämnar 000 elevergrundskolan utan att nå upp till grundskolenivå i läsförståelse. Långt flerklarar inte kraven i gymnasieskolan. Det individuella programmet, som äravsett för dem som inte klarar något av de nationella programmen, är i dagdet tredje största. Om det överhuvudtaget ska vara möjligt att klaramålsättningen att alla elever ska uppnå de mål som fastställts i läroplaner ochkursplaner krävs en bred satsning på kvalitetshöjning i . Ensatsning på är också en satsning på högskolan, eftersom det ärpå de lägre stadierna som den framtida utbildningsgrunden läggs.Kristdemokraterna vill ha en resursfördelning som innebär att behoven fårstyra tilldelningen. Vi förordar ett system som ger alla skolor en tillräckligbasresurs per elev, lika stor för alla elever, och en tilläggsresurs somvarierarmed de enskilda elevernas särskilda behov av hjälp och stöd. Bidrag tilllokalkostnader och andra kringkostnader bör anpassas efter den enskildaskolans faktiska kostnader och behov.2 En värdeförankrad skolaAll utbildning och fostran är i djupare mening en fråga om att förmedlaett kulturarv, att föra över värderingar och normer till kommandegenerationer. Man kan jämföra behovet av gemensamma etiska normermed behovet av trafikregler. För att trafiken skall fungera krävs ettgemensamt normsystem, som alla känner till och som alla måste följa föratt inte kaos skall uppstå. På liknande sätt är det med förhållandet mellanmänniskor i ett samhälle. Utan en gemensam etisk grund blir samhälleten slags "vilda västern", där uppfattningen om rätt och orätt i storutsträckning skiljer sig från person till person. Det är de etiskaprinciperna som talar om för oss hur vi skall handla mot varandra i olikasituationer.Det finns därför ingen neutral uppfostran och ingen neutral kultur. Viöverför värden och värderingar till barn och ungdomar, både medvetet ochomedvetet. Frågan är alltså vilken grund, vilken etik vi skall välja för vårtsamhälle och vår skola för att vi skall kunna forma ett människovärdigtsamhälle. Det som de flesta av oss ser som goda normer, goda värden ochsom grunden för en god etik, så som människolivets okränkbarhet, allamänniskors lika värde och varje mäniskas unika värde samt solidaritet medsvaga och utsatta har en djup förankring i den judisk-kristna etiken.I ett samhälle som levt i en kulturtradition harallmängiltiga kristna värden och värderingar blivit en del av tänkandet. Detär naturligt att ta tillvara den gemensamma grund som är en del av vårtkulturarv. I kulturarvet ingår historia och tradition, religion ochlivsåskådning, språk, etiska och moraliska normer. Kulturarvet är ocksådynamiskt genom att det ständigt berikas av nya upplevelser och erfarenheteroch kontakter med och inflytande från människor från andra länder ochkulturer. En viktig förutsättning för att kunna respektera andras åsikter ochkulturyttringar är att den egna identiteten är stark. Skolan har de nödvändigaförutsättningarna för att aktivt kunna medverka till integration.Att tillsammans med föräldrarna föra vårt svenska kulturarv vidare till vårabarn och ungdomar är en av förskolans och skolans viktigaste uppgifter.Skolan är den enda verksamhet som alla medborgare nås av. Den ska bådeverka för att bevara det som är bra i samhället och leva med isamhällsförändringarna. Skolan ska stödja elevernas harmoniska utvecklingbåde när det gäller kunskaper och fostran. Den skall lära eleven att leva. Detär därför rimligt att läroplanerna klart uttalar att den kristna etiken som vårtland av tradition bygger på skall vara den värdegrund som skolan vilar på.Eleverna måste få träning i att utifrån människovärdesprincipen fundera övers.k. etiska dilemman för att på så sätt tränas till etisk reflexion i vardagen.Skolans värdeförmedling måste ske i alla ämnen. Religionsämnet har dockett särskilt ansvar för förmedlning av vårt kristna kulturarv, något somSkolverket bör beakta i arbetet med den nya kursplanen i religionskunskapför . För att kunna diskutera värdegrunden och etiska frågor menockså för kunna jämföra med och förstå andra kulturer och religioner är detviktigt att alla elever ges goda baskunskaper i det egna kulturarvet, därkristendomen utgör en viktig kärna. Denna bas bör ligga kvar inom ramenför religionsämnet.Det Värdegrundsprojekt som bedrivs av ärintressant. Det är positivt att både elever, föräldrar, lärare och rektorerinvolveras. Däremot ser vi en risk i att värdegrunden stannar vid att vara ettprojekt som löper ut . Orsaken till detta är att regeringeninte lyckats tydliggöra innebörden i värdegrundsbegreppet. Fina formu-leringar om tolerans, demokrati, solidaritet och jämställdhet rör sig på ettannat plan än den grundläggande syn som värdegrunden egentligen handlarom.Det är också viktigt att den nya lärarutbildningen ger blivande lärare godamöjligheter att arbeta aktivt med värdegrundsfrågor och etiska riktlinjer. Ennödvändighet i detta arbete är att lärarutbildarna har tillräckliga kunskaperom vad värdegrunden står för och vilken betydelse den har för det dagligaarbetet. kan en blivande lärare passera genom hela lärarutbildningenutan att reflekera över begreppet värdegrund. Detta är oacceptabelt.3 Etisk fostran ger social kompetensSkolverkets attitydundersökningar visar att både elever och lärare anseratt klimatet i skolorna har hårdnat. Problem med mobbning, våld ochrasism har ökat. Varannan lärare anser också att problemen medbristande etik och moral i skolan har ökat. Dessa företeelser hänger i hop.Om etiska normer ska accepteras av eleverna på ett naturligt sätt fordrasatt lärare och övrig skolpersonal själva följer samma normer i detvardagliga skolarbetet. Barn gör inte som vi säger utan som vi gör.Värdegrunden måste helt enkelt omsättas i praktiken i det dagliga arbetet.Alla vuxna i skolan ska vara förebilder. En kombination avmedmänsklighet och tydlig gränssättning bidrar till att skapa en lugn ochharmonisk arbetsmiljö. Särskilt viktigt är att tendenser till våld,mobbning, kränkande tillmälen och uttryck för främlingsfientlighet ochrasism observeras och motverkas med konsekvens och tydlighet på etttidigt stadium. Detta är en grundläggande förutsättning för en god miljöför lärande.Vänlighet, hjälpsamhet, omtanke om andra och betydelsen av hur mantalar till varandra måste lyftas fram liksom vikten och värdet av ärlighet,hederlighet och pålitlighet. Eleverna måste få lära sig att man ska stå för vadman gör och att man ska behandla andra som man själv önskar bli behandlad.Respekt för lag och rätt och förståelse för vad ett rättssamhälle är och vad detkräver av medborgarna bör uppmärksammas . Att på detta sätt utvecklaelevernas sociala och emotionella kompetens är ett sätt att omsätta skolansetiska värdegrund i praktiken. Tillsammans med föräldrarna bör lärarna ochden övriga personalen komma överens om hur den etiska fostran skautformas.Det bör ställas tydliga krav på att detta skall ingå i varje lokal arbetsplan.Vid varje skola skall också finnas tydliga handlingsplaner för att förhindramobbning och annan kränkande behandling. Dessa skall regelbundet följasupp och utvärderas. De lokala skolstyrelserna bör på ett konkret sätt se tillattinte bara klassrummen utan även skolgårdar, korridorer och andra utrymmenpå skolan blir vad som skulle kunna betecknas som mobbningsfria zoner.Också när det gäller språkvården måste skolan ta ett aktivt ansvar. Enföraktfull, könsdiskriminerande, främlingsfientlig vokabulär måste aktivtbekämpas utifrån ett "miljövårdande" perspektiv. Särskilda åtgärdsprogramför att intensifiera jämställdhetsarbetet skall också finnas vid varje skola.4 Barn är olikaVi kristdemokrater är kritiska till ett system som bygger på att alla eleverska lära ungefär lika mycket på ungefär och på ungefärsamma sätt. Skolan har allt för länge präglats av ett kollektivistiskttänkande. Den värdegrund som bygger på etik och västerländskhumanism är en bra bas för att möta varje elev som den unika individhon eller han är. Vi menar att vår grundsyn, som innebär att alla är olikaoch lär på olika sätt och , för med sig att skolan börvara flexibel nog att möta elevers olika förutsättningar.Det är viktigt att varje elev får utvecklas så mycket som möjligt iförhållande till sin kapacitet. Därför bör undervisningen individualiseras,varje elev ska kunna glädjas åt sina prestationer utan att jämföras medkamraternas. Elevens kreativitet och motivation för lärande ska alltidstimuleras. Vi vill att alla elever ska få uppleva lusten att lära.Lärarhögskolans Livsprojekt och studie, Elever som med-forskare, visar att har stora problem att möta många eleverutifrån deras egna förutsättningar och behov. En stor grupp på grundskolanshögstadium trivs inte i skolan och var tredje till var fjärde elev befinner sigien situation som kan sägas vara präglad av meningslöshet. Målet måste varaatt varje elev skall få möjlighet att utveckla sin särskilda begåvning och sinasärskilda intressen. Det kräver att lärarna särskilt uppmärksammar bådeelever med speciella inlärningsproblem och elever med snabb uppfattnings-förmåga så att var och en får uppgifter som stimulerar deras utveckling bådekunskapsmässigt och socialt.Läroplanen anger de mål som eleven ska ha uppnått efter avslutadskolgång. Det är orimligt att utgå ifrån att alla elever behöver just föratt nå målen. Därför bör ytterligare tid erbjudas då behov föreligger. Stöd skages under barnets skolgång så att inte ytterligareproblem uppstår. Risken finns annars att elever med läs- och skrivsvårigheterutvecklar sociala problem, eller att elever med sociala svårigheter inte kanutvecklas kunskapsmässigt. Det är också viktigt att de elever som lär sigfortare än andra får stöd, uppmärksamhet och stimulerande arbetsuppgifter.Skolans huvuduppgift är att fostra och ge eleverna baskunskaper för detfortsatta livet. Om skolan inte lyckas lära eleverna att leva tillsammans medandra och att kunna exempelvis läsa, räkna och skriva har den misslyckats.Vi kristdemokrater menar att skolan kan lyckas bättre.Grundskolan har också ett ansvar gentemot gymnasiet. Målsättningen äratt alla elever som går ut ska kunna klara av gymnasietsinträdeskrav. Kunskaper i skolan omfattar såväl fakta och färdigheter somförståelse och förmåga att inhämta de kunskaper som behövs i olikasituationer. lämnar som vi tidigare nämnt alltför många elevergrundskolan med icke godkända studieresultat. I detta sammanhang vill viockså uppmärksamma betydelsen av väl fungerande studie- och yrkesväg-ledare.5 Barn med särskilda behovBarn med särskilda behov utgör egentligen inte en särskild avskiljbargrupp. Alla barn har i någon mån och under vissa tider särskilda behov.En del behov är dock mer urskiljbara och det är viktigt att deuppmärksammas särskilt om alla elever ska få del av den allmännakompetenshöjning som skolan förväntas ge. Därför måste all skolanspersonal, men främst lärarna, vinnlägga sig om att alla elever fårtillräckliga läs- och skrivkunskaper. Brister i läsförmåga och språkligutveckling leder till kunskapssegregering, vilket i sin tur kan leda tillutslagning och att många senare i livet, med betydligt större kostnaderoch besvär, måste komplettera sin grundutbildning. Här vill vi specielltuppmärksamma dyslektikers särskilda behov.Även barn med funktionshinder och mindre synliga handikapp, t. ex.neurologiska handikapp, måste få den hjälp och den uppmärksamhet somderas speciella handikapp kräver. Föräldrarnas kunskaper om det egnabarnets behov måste tas till vara och deras påverkansmöjligheter när detgäller barnens integrering eller eventuella placering i särskola ellersärskoleklass måste garanteras. Barn och ungdomar med funktionshinderskall så långt det är möjligt erbjudas en anpassad utbildning i sinhemkommun. Det är kommunens uppgift att ansvara för att alla invånaresprimära behov tillgodoses, oavsett förutsättningar och ålder. I vissa fall kanstaten behöva ta ett större ansvar för att minimera risken att elever i behov avsärskilt stöd inte ges tillräckliga möjligheter till utbildning utifrån sinaspecifika förutsättningar. Detta gäller i de fall där osäkerheten är stor omomfattningen av och former för de resurser som krävs för att undervisningenskall kunna bedrivas i vanliga kommunala skolor. Därför har kristdemokra-terna avvisat regeringens förslag att avveckla de fasta delarna vid Ekeskolanoch Hällsboskolan.6 Flexibel skolstart och skolgångBarn mognar i olika takt. Somliga är skolmogna vid fem eller sex årsålder, andra först då de fyllt sju eller kanske . Det leder tillslutsatsen att övergången mellan förskola och skola bör ske vid olikaåldrar för olika barn. Skolstarten bör därför vara individuellt flexibel ochske successivt. Det är viktigt att övergången görs mjuk och att föräldrar,förskollärare och lärare samarbetar så att övergången anpassas till varjebarns behov och individuella förutsättningar. Vi avvisar obligatoriskskolstart för sexåringar. Därför ser vi positivt på att förskoleklasserna ärobligatoriska för kommunerna men frivilliga för eleverna. Möjlighetenatt om det finns särskilda skäl skjuta fram skolstarten tills det år barnetfyller åtta är också positiv därför att den ger ytterligare en möjlighet attanpassa sig efter det enskilda barnets behov.Vi anser att skolplikten även i fortsättningen ska vara nioårig. I praktikenär den redan tolvårig eftersom av eleverna fortsätter tillgymnasiet. Det ska dock finnas möjlighet att förlänga skolgången pågrundskolenivå med för elever som önskar det och som bedöms habehov av det för att uppnå de uppsatta målen. En sådan förlängning avskolgången bör sättas in så snart det blir tydligt att eleven behöverytterligaretid.7 Kunskap i teoretiska och praktiska ämnenBarn har olika talanger och intressen. Några är mer teoretiskt lagda,andra mer praktiskt inriktade. Det är den verklighet som måste fååterspeglas också i skolans sätt att arbeta med eleverna. Alla elever måstefå utveckla sina talanger så att de kan använda sin kunskap aktivt.Praktisk och teoretisk förmåga måste värderas lika. Många elever medpraktisk inriktning kommer senare att ta till sig teoretiska kunskaper medstörre motivation och vice versa.Det är viktigt att varje elev får möjlighet att utveckla hela sin personlighet.Om skolan blir alltför teoretisk kan inlärningen hämmas för många elever.Att få använda alla sinnen stimulerar en god inlärning och förstärkerelevernas självkänsla. Inom forskningen framhålls allt oftare vikten av attutveckla olika typer av intelligenser som avgörande för att varje människaskall utvecklas optimalt. Den motoriska, den musikaliska och den rumsligaintelligensen samt den sociala förmågan att förstå sig själv tränas i skolanendast i mycket liten grad. De praktisk-estetiska ämnena som hemkunskap,slöjd, bild och idrott är därför en viktig del av helheten i skolan.Vi anser att kunskapen i praktiska ämnen bör få en mer framskjuten plats iundervisningen. I den nuvarande läroplanen har dessa fått för litet utrymme.För att göra det möjligt att utöka antalet timmar i dessa ämnen måste dettotala antalet timmar i ses över. Annars är risken stor för attandra ämnen hamnar i strykklass och att eleverna inte får tillräcklig tid attbefästa baskunskaperna ordentligt inför övergången till gymnasiet. Deenskilda skolornas möjlighet att fritt förfoga över ett visst antal timmar förlokal profilering liksom utrymmet för elevernas fria val är också viktigt attslå vakt om. Hänsyn måste tas till både det betydelsefulla innehållet i depraktisk-estetiska ämnena och till deras viktiga roll när det gäller att skapaettbra inlärningsklimat.8 Utvecklingssamtal och betygUtvecklingssamtalen är ett viktigt område när det gäller att utvecklasamarbetet mellan föräldrarna och skolan. Tanken är att eleven,föräldrarna och lärarna tillsammans skall göra upp en individuellstudieplan som omfattar både elevens kunskapsutveckling och socialakompetens. Den skall följas upp regelbundet och elever, föräldrar ochlärare har ett gemensamt ansvar för att den fullföljs. Till skillnad frånregeringen anser vi att det är viktigt att utvecklingsplanen ochutvecklingssamtalen dokumenteras skriftligt. Det är en förutsättning föratt uppföljningen skall kunna fungera bra. I utvecklingssamtalen börbedömningen av elevernas framsteg i förhållande till deras individuellastudieplaner göras.Betygen utgör ett komplement till utvecklingssamtalen. Kristdemokraternahar medverkat till att ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem införts. Ettsådant betygssystem bidrar enligt forskning och lärarerfarenhet bättre än ettrelativt system till att motivera eleverna och ge även svaga elever ett gottsjälvförtroende. Detta förutsätter emellertid att varje elev uppmärksammas,ges handledning och uppmuntran. I ett mål- och kunskapsrelateratbetygssystem är betyget ett kvitto på en dokumenterad kunskap. Stegen ibetygsskalan får emellertid inte vara för glesa om betygssystemet skamedverka till att motivera eleven att försöka uppnå nästa steg. Ominstrumentet är alltför trubbigt mäter det inte heller det som det är tänkt attmäta. Informationen som betygen ska ge blir därigenom bristfällig.Betygskriterierna måste också vara tydliga och väl avvägda så att lärare ochelever har samma uppfattning om vad som krävs för respektive betygsnivå.Vi anser att målrelaterade betyg bör ges i en sexgradig skala. Det bör skesenast fr o m årskurs sju för att eleverna ska hinna vänja sig vid systemet igod tid före slutbetyget i årskurs 9. Dessutom bör skriftlig information omelevens kunskap och utveckling i förhållande till de angivna kravnivåerna iläroplanen ges fr o m årskurs 5. Det är viktigt för att de elever som behöversärskilt stöd för att uppnå målen ska kunna få det på ett tidigt stadium.Obligatoriska nationella prov ska genomföras från och med årskurs 5.De elever som inte når upp till fastställd kravnivå i ett ämne när de slutargrundskolan ska enligt beslut få ett streck i stället för betyg. Dehar också rätt att få ett skriftligt omdöme om de begär det. Vi menar att denavlämnande skolan ska ha skyldighet att utarbeta ett skriftligt omdömeoavsett om eleven begär det eller inte. Det är viktigt att den dokumentationenfinns tillgänglig om den skulle efterfrågas av eleven vid ett senare tillfälle.9 Lärarna - skolans viktigaste resursEn fast hand, ett varmt hjärta och en vilja att locka fram det bästa hosvarje elev är kännetecknande för en bra lärare. Läraryrket handlar om attstödja människors utveckling. Eleverna står i beroendeställning tilllärarna både när det gäller hur de blir bemötta och när det gällerinnehållet i undervisningen. Det klimat läraren eller arbetslaget skapar,den etik läraren medvetet eller omedvetet förmedlar påverkar en helgenerations etiska förhållningssätt. Att synen på lärarna behöveruppvärderas är tydligt inte minst ur det perspektivet. Den vikt samhälletlägger vid att få kompetenta och engagerade lärare borde också visa siglönemässigt.Lärarrollen förändras ständigt. För att de mål som uttrycks iläroplaner och kursplaner ska kunna förverkligas krävs delvis andrayrkeskunskaper . För att vara en bra lärare räcker det inte att varaen god pedagog. Skolan och ytterst lärarna får ta ett allt större ansvar förelever med mer eller mindre utpräglade problem av social karaktär. Bristandearbetsro, oordning, koncentrationssvårigheter och psykisk instabilitet blandeleverna är på många håll en del av skolans vardag. Det är inte minst sådanafaktorer som gör arbetet som lärare svårt.Lärares arbete måste diskuteras utifrån ett helhetsperspektiv. Om vi påallvar vill bedriva en reell skolutveckling måste skolarbetet ske utifrån deförutsättningar som t ex ämnet, gruppen och läraren, men även lokaler, bärmed sig. Såväl organisationen som arbetet måste präglas av flexibilitet. Föratt underlätta arbetsbördan och skapa reella förutsättningar att tillgodose allaelevers behov är det väsentligt att se över skolans organisation. Lärarensuppgift måste renodlas i förhållande till andra yrkesgrupper och elevvårdenmåste stärkas. Detta är ett viktigt arbete även ur ett lärarperspektiv. I dettasammanhang bör också klasstorleken uppmärksammas. Klasstorleken harstor betydelse för lärarens välbefinnande och möjlighet att ge elevernaindividuellt stöd och uppmärksamhet.Nyutbildade lärare lämnas alltför ofta att på egen hand klara av ett arbetesom de varken är förberedda på eller utbildade för. Vi anser att ett mergenomtänkt mentorsystem bör utvecklas, där nyutexaminerade lärare fårbåde tillgång till och tid för samtal med en erfaren under sitt förstaår.Ett sådant system skulle gynna skolans utveckling i stort. De nyutbildadelärarna får successivt växa in i sitt arbete och de mer rutinerade lärarna fårtadel av nya perspektiv som kan bidra till att utveckla deras egen undervisning.Rent praktiska åtgärder behöver också genomföras för att ge lärarna enbättre arbetssituation. Varje lärare måste till exempel ha en egen arbetsplatsmed tillgång till telefon och dator. Det är en förutsättning för att de skakunna utföra sitt arbete på det sätt som avtalen reglerar. Att många lärareidag förväntas utföra en stor del av sitt arbete utan tillgång till enfungerandearbetsplats är oacceptabelt.På många skolor äger en utveckling och ett positivt nytänkande rum. Denskolforskning som finns ska tas till vara i lärarutbildningen. är mångaföre detta lärare själva lärarutbildare medan kontakten med skolans världsom den ser ut ofta är alltför klen. Det har fått till resultat att glappetmellan lärarutbildningen och utvecklingen inom skolan ökat och att deframsteg som görs på många håll inte får tillräcklig uppmärksamhet ochspridning. Om vi skall få den kvalitetsförbättring och kompetenshöjning somär nödvändig i skolan, måste lärare och skolledare inspireras att gå i spetsenför förnyelse och pedagogisk utveckling. Det är de som i kraft av sinprofessionalitet och erfarenhet bäst kan driva utvecklingen framåt.