mot · GM02Kr33 · 1999-05-25 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr33av och ()med anledning av prop. 1998/99:115 På ungdomars villkor - ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstroLiberal ungdomspolitikEn liberal ungdomspolitik syftar till att ge ungdomarmöjlighet att utvecklas utifrån sina egna villkor. Målet ärindividens frihet och ständigt nya livschanser.I så stor utsträckning som möjligt ska det ske utan statliga pekpinnar.Möjligheterna till en utveckling i demokratisk anda ökar ju närmareungdomarna själva beslut tas som påverkar dem. I det ligger ocksåmöjligheter för ungdomarna att delta och medverka i besluten.Ungdomen är i en människas liv och förändringar ilevnadsmönstren går fort, både för den enskilde och mellan ungdomsgenera-tionerna. Det är då viktigt att det finns en politik som stöder ungdomarnasutveckling i en riktning mot de värderingar som samhället omfattar. Förliberalismen innebär det möjligheter för den enskilde och demokrati,jämställdhet och tolerans.Nyligen genomförda undersökningar pekar på att svensk ungdom ärinriktad på ett rörligt liv med stark betoning på utbildning och arbete. Hälsanses också som ett betydande värde både i det kortare och längretidsperspektivet. De inställningarna måste också stödjas.I grunden för en politik för ungdomar finns också FN:s barnkonventiongenom att den tar upp barns och ungdomars rättigheter m m upp till 18 år.Undermålig propositionRegeringens föreliggande proposition består i hög grad avstolta formuleringar om ungdomar, rättvisa och framtidstro.Få eller inga konkreta förslag föreligger i propositionen. Påflera områden hänvisas också till ytterligare utredningar.Samtidigt envisas regeringen med att föra en politik som ipraktiken skapar ett utanförskap för en mängd ungamänniskor. Ett utanförskap som består i att aldrig kunnakomma in på arbetsmarknaden och därmed inte heller fåtillträde till en stor del av samhällets trygghetssystem. Attfortsätta i olika AMS-utbildningar, att leva med dåligekonomi, att bo kvar hemma ger försämrade möjligheter attvara en medborgare som deltar i samhällets angelägenheter.Ekonomiskt utanförskap föder politisk fattigdom, minskartoleransen och kan i värsta fall vara en grogrund förantidemokratiska tendenser.Regeringens stolta formuleringar är av lågt värde så länge samma regeringfortsätter att föra en politik, som i praktiken motverkar allt det man säger sigvilja uppnå i propositionen.Folkpartiet vill i det följande ändå försöka ta denna proposition på allvaroch peka på några områden som är eftersatta eller inte ens nämnda ipropositionen och som berör ungdomars vardag på ett påtagligt sätt.Med tanke på propositionens allmänna karaktär vill ocksåhänvisa till sina ekonomiska motioner, motioner om arbetsmarknad,utbildning, bostäder, kultur och idrott, som alla mer eller mindre ingåendeberör ungdomars situation i samhället.ArbetsmarknadFör en majoritet av ungdomar är rörlighet i termer avinternationalisering, omflyttning och föränderlighet iarbetslivet högt värderad och troligen ett av de tyngstvägande inslagen i de kommande decenniernas livsstil i denekonomiskt utvecklade delen av världen och därmed också iSverige.Den viktigaste uppgiften för samhället är att ungdomarna kommer in påarbetsmarknaden. Det är egentligen ingen brist på arbetsuppgifter, men demåste utmynna i avlönat arbete. Ungdomar har i allt större utsträckningsocialbidrag och ett arbete skulle lösa många problem.Ett av de svåraste hindren i stort för ungdomar är att få tillträde tillarbetsmarknaden. Här måste till en politik som ger förutsättningar för flerjobb. har lagt fram ett stort antal förslag i som gynnarföretagsklimatet och som ger nya arbeten.Bakgrundsskrivningen i propositionen pekar på att traditionella arbets-former hindrar arbetstillfällen, inte minst inom tjänsteområdet. Det behövsockså ett dynamiskt arbetssätt, vilket många ungdomar efterlyser. Man måstedå fråga sig vad det betyder t ex för arbetsrätten. De nya arbetsformer somkommer i det postindustriella samhället ställer krav på en revideradarbetsrätt.LärlingsprogramFolkpartiet vill se en modern och flexibel lärlingsutbildningdär skolan och näringslivet delar på ansvaret förlärlingsutbildningen. Förslagsvis kan den precis som i Norgevara fyraårig, men den totala tiden kan variera. Elevernatillbringar en del av tiden i skolan, en del i arbetslivet.Ibland, men inte alltid, kan tillbringas iskolan och ute i arbetslivet. För andra eleverkan det vara lämpligt att sprida ut skoltiden så att fyraveckodagar tillbringas på en arbetsplats och en femte iskolan.Företagen bör som t ex i få ersättning motsvarande kommunenskostnad för yrkesutbildningen , som lärlingen under dettredje och fjärde året ges ersättning från arbetsplatsen i relation till deninsatssom lärlingen gör i produktionen. Därmed skulle ett antal ekonomiskafrågetecken för såväl företagen som för den enskilde undanröjas.Utbildningen bör avslutas med ett gesällprov och leda till ett yrkesdiplomeller en yrkesexamen. Kravet på en högskolebehörighet bör slopas.UtbildningEn förutsättning för utveckling är att antalethögskoleplatser ytterligare ökar. Det går också i linje medungdomarnas egen inställning. Även om andelen ungdomarsom själva planerar för högskolestudier varierar något överåren, så är den fortfarande mycket hög i förhållande till detsvenska högskolesystemets kapacitet.Trots en del ansträngningar är det fortfarande stora skillnader iutbildningsval mellan unga män och kvinnor. Därigenom kommer ocksåyrkeslivet att förbli könssegregerat inom överskådlig tid. Ytterligare åtgärdermåste därför till för att bryta det mönstret . Ur liberalsynvinkel sker det inte med förbud eller pekpinnar, utan genom attityd-påverkan och stimulansmöjligheter. Ett exempel på detta är kravpå pappa- och mammamånad med högre föräldrapenning än övriga månader.Ett stort bekymmer är att så många lämnar utan att kunnaläsa, skriva och räkna och dessutom att en alltför stor andel av eleverna igymnasieskolan misslyckas.Till viktigaste uppgifter bör höra att diskuterautbildningsväsendets konsekvenser för unga människor. Misslyckandenaleder ju t ex till att ungdomars inträde i normalt vuxenliv försenas.Folkpartiet hänvisar i dessa frågor till ett flertal motioner, som berörförskolan, , gymnasieskolan och högskolan/universiteten.Dock vill vi ta upp ytterligare ett område och det gäller arbetsmiljön iskolan. Den har ägnats alltför liten uppmärksamhet. Det gäller både denfysiska miljön med dålig ventilation och olämpliga byggnadsmaterial ochden psykosociala miljön där mobbning och våld utgör oacceptabla problem.Under senare år har också uppmärksammats att elever använder ett grovt ochkränkande språk. Ofta riktas det språket mot unga tjejer och innebär enkränkning av deras rättigheter.KulturBarn och ungdomar skall ha god tillgång till ett riktkulturutbud. Barn och ungdomar ska vara prioriterade ikulturpolitiken. Genom barnen kan vi lägga grunden förframtidens nya kulturmönster. Bland dem som är unga idagfinns den kulturellt medvetna publiken och härfinns framtidens kulturskapare. Deras kulturintresse måstestimuleras. Barn och ungdomar har inte endast rätt till ettkulturutbud, de ska också ha möjligheter till eget skapandeoch få ta del av konstnärliga upplevelser.Genom skolan ska alla barn ges tillgång till kulturupplevelser. Genommusik- och kulturskolorna får barn och ungdomar möjlighet tillkulturutövande. Dessa tillsammans med biblioteken är hörnpelarna i denlokala barnkulturen. Staten, landstingen och kommunerna delar på ansvaretför kulturpolitikens genomförande och kommunerna har ett stort ansvar förbarn- och ungdomskulturen.Ungdomars kulturengagemang visar en hög prioritering av temporär ellerpå annat sätt informell kultur framför permanent/formell. Ungdomarskulturliv bygger på självorganisation, informell struktur och instabilitet.Dessa nya rörelser är troligen utmärkande för K-samhällets allmännaorganisation. Även de nya företagen visar samma tendens. Undersökningarvisar att när ungdomar tillfrågas om vilka kulturformer som bör prioriteraskommer filmfestivaler, rockkonserter, rockklubbar och internationelltkulturutbyte , i nämnd ordning, i en klass för sig. Samtliga dessa områdenutvecklas gärna genom lokala/regionala åtgärder och det pekar på att stöd tilldessa verksamheter också bör beslutas på lokal/regional nivå.Ungdomar får alltför liten del av de kulturpolitiska insatserna. Ändå finnsen rik ungdomskultur som lockar många. Stödet till kultur för och medungdomar måste förstärkas.I ingår barnens rätt att fritt delta i det kulturella ochkonstnärliga livet. Det ingår också att främja deltagandet och uppmuntratillhandahållandet av lämpliga och lika möjligheter för kulturell ochkonstnärlig verksamhet.I uppgifter bör också finnas ett uppdrag att följa attkonventionen även i detta avseende efterföljs.Ungdomar medfunktionshinderFunktionshindrade ungdomars behovav fritidsverksamhetI regeringens proposition har behovet av en bra fritid förungdomar med olika funktionshinder helt glömts bort. EnligtFN:s standardregler om delaktighet och jämlikhet förmänniskor med funktionsnedsättning skall människor medfunktionsnedsättning ha samma möjlighet till rekreation ochidrott som andra.Insatser för hörselskadade barnMånga av de hörselskadade barnen som går i vanliga skolorhör visserligen vad lärarna säger, men det har visat sig att dehar svårt att hänga med när kamraterna pratar. Det leder känsla av isolering och rubbat självförtroende, men ocksåtill sämre språkutveckling.För att förbättra barnens situation, måste man ta reda på vilket stöd debehöver innan de sätts i vanlig skola. Lärarnas kunskaper om hörselskadorbehöver höjas och skolan akustikanpassas, vilket sannolikt är bra också förandra barn och övriga som vistas i skolan. Också föräldrarna behöver få denkunskap och hjälp samt det stöd de behöver för att kunna medverka tillbarnets/ungdomarnas anpassning i skolan.Ungdomar med läs- ochskrivsvårigheterLäs- och skrivsvårigheter är ett stort problem sommånga människor lider av. Många barn med läs- ochskrivsvårigheter har andra psykiska och emotionellastörningar, som grundläggs i frustrationen över att inte kunnaläsa och skriva. Insikten om att läs- och skrivsvårigheter i endel fall beror på språkfunktionella svagheter (dyslexi) fårinte tas som intäkt för att ifrågasätta möjligheterna tillframgångsrik habilitering. Tvärtom finns det en mycket godteoretisk och klinisk grund för att habilitering fungerar. Detär emellertid viktigt att hjälpen sätts in tidigt så att det gårsnabbare och lättare att justera svårigheterna. Helst skallhjälpen sättas in redan på förskolenivå. Sådana tidigainsatser förutsätter emellertid att förskole- ochspecialpedagogerna har fått en gedigen utbildning omdyslexi, om habiliteringsmetoder och om åtgärdsprogram. Enundersökning utförd av och 102 skolelever visar följande: Elever med läs-och skrivsvårigheter utgör en heterogen grupp, medspråkliga svårigheter av varierande grad och karaktär. Deidentifierades och diagnostiserades när de var , men man borde kunnat hitta dem betydligt tidigare.Problemen gav sig till känna och det äroacceptabelt att elever med läs- och skrivsvårigheter utredsförst långt upp i skolåldern med risk för att de utestängs frånden kunskap som vanligen inhämtas via det skrivna språket.I finns flera dyslexicentrum. Dessa centrum skall ge specialhjälp åtpersoner med dyslexi, men deras resurser är otillräckliga för alla dem sombehöver hjälp. Vi anser därför att det bör upprättas fler sådana centrum så attalla de barn som har läs- och skrivsvårigheter kan få hjälp med sina problem.Missbruk bland ungdomarI propositionen tar regeringen bara upp alkohol ochnarkotika och nämner i förbigående dopingjouren påHuddinge sjukhus. Beroende och missbruk bland ungdommåste ses i ett betydligt bredare perspektiv.Under senare år har forskningen gjort stora framsteg och börjar nu kunnage svaret på frågan varför en del människor utvecklar beroende till ochmissbruk av ämnen som tobak, alkohol, narkotika och vissa läkemedel samtkan utveckla problemspelande (spelmissbruk).I hjärnans innersta har vi belöningssystem som kan rubbas och sättas urspel av t.ex. droger, tvångsmässigt spelande eller ätstörningar. Rubbningarnakan kvarstå mycket länge efter det att brukaren har slutat och är orsaken tillåterfall.Det är viktigt att känna till sambanden mellan olika ämnen som kan fram-kalla beroende och missbruk. Nikotin i tobak är ett av de mest beroende-framkallande ämnen vi känner. tids forskning stöder antagandet attrökdebut kan vara en inkörsport till alkohol- och drogmissbruk. Detinnebär att skall man förebygga alkohol- och narkotikamissbruk måste maninbegripa tobaksbruket i dessa satsningar.De resultat som professor kommit fram till i sinkartläggning av spelberoende visar att problemet är vanligare bland män,unga och invandrare. Det innebär att en åldersgräns för de spel som visat sigskapa de största problemen, nämligen snabblotterier, skraplotter, Tips,Oddset samt hästspel, är en viktig åtgärd för att förebygga problemspelandeoch spelberoende bland ungdomar.Den kartläggning som utbildningsutskottets kansli gjort av ANT-undervisningen i visar på stora variationer. Utbildningsutskottetavser därför att ordna en utfrågning av berörda parter om detta samt omfolkhälsoarbetet i skolan mer allmänt . ger sitt fullastödtill detta initiativ.SjälvmordAntalet ungdomar som söker hjälp hos skolkurator och påbarnpsykiatriska mottagningar ökar. En tonåring tar sitt livvarje vecka och många fler gör självmordsförsök. Av olikaintervjuer framgår att ungdomarna sällan talat med sinaföräldrar om problemen. I första hand var det kamrater ellerandra vuxna man vänt sig till.Bristande kontinuitet i den psykiatriska vården kan vara en självmordsriskför unga. En undersökning av den psykiatriska slutenvården för 34 ungamänniskor, som senare tagit sitt liv, visar att medan kontinuiteten inom denbarn- och ungdomspsykiatriska vården är god så brister den inomvuxenpsykiatrin och att detta har haft betydelse för att ungdomarna tagit sinaliv.Psykiatrins bristande resurser för att ge självmordsnära personer den vårdoch behandling de behöver och för att stödja anhöriga måste avhjälpas.Suicidprevention är dock allra viktigast. Här är det viktigt att det nationellaprogrammet inte bara förs ut till primärvård ochsjukhusvård utan också till skolan och skolhälsovården.VärnaungdomsmottagningarnaUngdomsmottagningar startades på olika håll i isamband med att den nuvarande abortlagen infördes. De hari olika undersökningar visat sig vara en ovärderlig resurs.Här har ungdomar möjlighet att få tala om sig själva och omsin situation, sina relationer till partner eller föräldrar,sexuell identitet, mobbning eller sexuella övergrepp.Samtalen kan också handla om preventivmedel, oönskadgraviditet, kroppsliga reaktioner eller infektioner. I ettekonomiskt trängt läge finns det risk för neddragning avdenna verksamhet, något som motsätter sig.DopingjourenI propositionen nämns dopingjouren på som någotsom finns permanent. Dess ekonomi är dock inte säkrad.Dopingjouren är en telefonjour bemannad av två sköterskoroch öppen för hela landet. Den inrättades 1993. Sedanöppnandet fram hade man handlagt ca18 000 förfrågningar.Till en början finansierades verksamheten av . Denfinansieringen har dock upphört och finansieras den fram till den 31december 1999 av läkemedelsföretaget . Därefter finnsinga medel avsatta för verksamheten och den telefonrådgivning samt fort-bildnings- och utbildningsverksamhet som jouren stått för läggs ner. Folk-partiet anser att staten bör ta upp förhandlingar med om hur verksamheten kan drivas vidare.DemokratiRedan i inledningen till motionen har tagit uppvikten av ungdomars delaktighet i beslut som rör dem själva.Det kan inte minst gälla inom skolans område, därelevdemokrati är ett mycket viktigt område att utveckla.Elever bör därför vara representerade i alla organ som tarställning rörande skolans verksamhet och det får inte finnasnågra hinder för kommunerna och skolorna att låtaelevrepresentanter närvara och delta i de organ som finns ioch omkring skolan. En inventering bör göras för att se omdet fortfarande finns några hinder för elevmedverkan i någotsammanhang, oavsett vad det gäller, inom skolan.Även i samhället i övrigt är det viktigt att få fram ungdomars inriktningoch åsikter. Därför ska också ungdomar stimuleras till att delta i det politiskalivet.Folkpartiet har motionerat om att de politiska ungdomsorganisationernaska få ett nytt bidragssystem, baserat på partiernas mandat i , samtett grundbidrag. Detta bör genomföras . Många beklagar att det är såfå ungdomar som engagerar sig i det politiska arbetet. Regeringen bör därföräven här inventera och ta bort de hinder som finns för ungdomarsengagemang i det politiska livet.Ofta är det så att när ungdomar aktiverar sig i politiken, är det inte ovanligtatt de faktiskt får kommunal- eller landstingspolitiska uppdrag.Men det är inte heller ovanligt att ungdomar flyttar från orten för attstudera vid högskolor.Nuvarande mantalsskrivningsregler reglerar att de då ska skriva sig påstudieorten, om de hyr rum eller lägenhet där. Genom den regeln fallermöjligheten för dem att behålla det kommunala uppdraget. Möjligheten att fåett nytt uppdrag på studieorten är synnerligen liten, för att inte säga i detnärmaste obefintlig, eftersom man kommer etc ochdet medför ofta att vederbörande slutar med det politiska arbetet.Det borde gå att råda bot på förhållandet genom att införa någon form avundantagsregler från antingen mantalsskrivningskravet på studieorten ellerkravet på att vara skriven i kommunen för kommunala uppdrag för ungdomarunder t ex 30 år.Alla möjligheter måste prövas för att få behålla våra ungdomar i politisktarbete.Därtill bör olika former av verksamhet genomföras och prövas för att ökaungdomars möjligheter att delta i en demokratisk process antingen det gällerungdomsråd, ungdomsfullmäktige eller andra möjligheter för medverkanfrån ungdomars sida.Det är dock viktigt att principen om den kommunala självstyrelsen råderoch att regioner och kommuner själva får utveckla verksamheten på det sättsom passar dem bäst.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre arbetsmiljö för elever i skolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomars situation på arbetsmarknaden,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomars utbildning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomar och kultur,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomar med funktionshinder,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för hörselskadade barn,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beroende och missbruk,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att motverka självmord bland ungdomar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dopingjourens verksamhet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läs- och skrivsvårigheter,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ett reformerat mandatbaserat bidragssystem till depolitiska ungdomsförbunden,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomars demokratiska delaktigheter.Stockholm den 25 maj 1999Lennart Kollmats (fp)()