mot · GN02MJ256 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ256av , ()Trädgårdsodling på fritidNästan alla som bor i småhus kan ägna sig åt trädgårdsodlingpå fritiden. För dem som bor i flerbostadshus gerkoloniträdgårdar och odlingslotter motsvarande möjlighet.Genom att en så stor andel av befolkningen odlar på sin fritid får träd-gårdsodlingens samhällsnytta sammantaget stor effekt. Trädgårdsodlingenhar flera positiva miljöeffekter och påverkar även folkhälsan och trivseln,bland annat genom att medföra sundare kost, lagom motion, ett levandeintresse och skönare vardagsmiljöer. Det är väl känt att många äldre män-niskor mår bra av att odla sin trädgård och att även rehabilitering kan främjasav tillgång till natur och trädgård. I stora samhällsgrupper, inte minst blanddem som har kommit till vårt land från andra delar av världen, finns detmånga som sätter mycket stort värde på att få ha en egen trädgård.Trädgårdsodlingen har flera av de egenskaper som brukar beskrivas somviktiga för att en fritidsaktivitet skall ha positiv inverkan på folkhälsan. Detutbredda intresset betyder att många är starkt motiverade för aktiviteten. Denkan utövas av nästan vem som helst, under en stor del av livet, i eller näraden egna bostadsmiljön - gärna tillsammans med familjen - och den till-fredsställer såväl fysiska som psykiska och sociala behov.Kostens betydelse för hälsan är väl belagd. Det råder enighet om att ettökat inslag av rotfrukter, grönsaker, frukt och bär i kosthållet är önskvärtfrånfolkhälsosynpunkt. En inte oväsentlig andel av dessa trädgårdsprodukterkommer från hemträdgårdar och koloniträdgårdar och det finns en storpotential för att öka denna närproduktion.Det finns således goda skäl att bättre än i folkhälsoarbetet uppmärk-samma trädgårdsodlingens positiva inverkan på folkhälsan. Att stimulerafritidsodlingen i koloni- och hemträdgårdar är ett effektivt sätt attverka för bättre miljöförhållanden.I skolan och i det lokala Agenda 21-arbetet kan trädgårdsodlingen bidra tillatt levandegöra miljöfrågorna och kretsloppstänkandet. I samhällsplanering-en bör trädgårdarna ses som viktiga inslag i den gröna stadsmiljön. De ökarden biologiska mångfalden i staden och har positiva effekter på luftkvalitetoch mikroklimat. Den kortaste och miljövänligaste vägen från odling tillmatbord har de egenhändigt odlade grönsakerna, bären, frukterna ochpotatisen.För en långsiktigt hållbar samhällsutveckling är det önskvärt att en störreandel av trädgårdsprodukterna produceras lokalt och på ekologisk grund.Alla växtslag kan inte odlas framgångsrikt i vårt land, men för många träd-gårdsprodukter gäller att de mycket väl kan produceras nära konsumenterna,utan konstgödsel och bekämpningsmedel, av den svenska trädgårdsnäringenoch i fritidsodlingen. För att närproduktionen skall öka krävs emellertidbland annat relevant forskning, målinriktat utvecklingsarbete, kvalificeradträdgårdsrådgivning samt bevakning av kvalitetsaspekter på det växtmaterialsom erbjuds fritidsodlarna.Det är därför väsentligt att sådan verksamhet vid () som är till nytta för fritidsodlingen får resurser attutvecklas och att SLU medverkar till att allmänheten får tillgång till Forsk-ning och utvecklingsresultat inom dessa ämnesområden. Det bör ingå som ennaturlig del av SLU:s information i enlighet med den s k tredje uppgiften,d v s skyldigheten för universitet och högskolor att sprida vetenskapliginformation till allmänheten. I praktiken sker detta bäst genom att SLU iförsta hand riktar sådan information till de rådgivare och informatörer somförmedlar trädgårdsinformation till allmänheten. I detta sammanhang har denverksamhet som bedrivs av fritidsodlingens organisationer stor betydelse.Under de senaste åren har intresset för trädgårdsodling ökat starkt blandallmänheten. Alla har emellertid inte tillgång till en trädgård. En stor andelav stadsbefolkningen har inga ekonomiska möjligheter att köpa villa ellerradhus. Därför bör det finnas tillgång till koloniträdgårdar och odlingslotterför alla som vill ha en trädgårdsodling som fritidssysselsättning. Kommuner-na bör på olika sätt stimuleras att ta sitt ansvar för detta. Bland annat börbehovet av koloniträdgårdar uppmärksammas i den dialog som förs mellanRegeringskansliet och kommunerna om de kommunala investeringsprogram-men för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fritidsodlingens betydelse för folkhälsan böruppmärksammas och tillvaratas i folkhälsoarbetet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fritidsodlarnas behov av Forskning ochutvecklingsarbete, information och rådgivning bör tillgodoses,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stimulera kommunerna att anlägga flerkoloniområden.2Stockholm den 4 oktober 1999Siw ()()()()()()()()Elisebeht ()()1 Yrkande 1 hänvisat till SoU.2 Yrkande 3 hänvisat till BoU.