ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02So278 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So278av Runegrund, ()Belastningsskador hos mammor med rörelsehindrade barnEn aktuell undersökning gjord av och Ungdomar visar att belastningssmärtor och psykisk utmattningär vanligt hos mammor till barn med rörelsehinder. Åtta av tio mammormed svårt rörelsehindrade barn har problem med belastningssmärtor.Andra hälsoproblem hos föräldrarna är psykisk utmattning och oftaåterkommande spänningshuvudvärk. Oro för barnet, för operationer ochför framtiden påverkar också hälsan, liksom ilska och maktlöshet vidkontakterna med myndigheter.Avbruten sömn för att hjälpa barnet är ett vanligt problem. Vissabarn behöver hjälp att vända sig i sängen sex till åtta gånger per natt, någrabarn har kramper, astma, svåra andningsproblem, smärta eller andra problemsom kräver föräldrarnas hjälp och tillsyn under nätterna.Av mammorna som arbetar som assistenter till sina funktionshindrade barnnämner nästan tre fjärdedelar att de har hälsoproblem på grund av avbrutensömn.Fyra av tio mammor anser att deras allmänna hälsa är sämre än andramammors och även den mest försiktiga tolkning tyder på att hälsotillståndethos föräldrar med barn med rörelsehinder är avsevärt mycket sämre än hosandra föräldrar. Detta är ett folkhälsoproblem som uppmärksammats mycketlite. För bara vistades barn med svåra funktionshinder påinstitutioner.Tack vare olika handikappolitiska reformer kan barnen leva med sinafamiljer. Men om vardagen ska fungera både för barnet och föräldrarna krävsett fungerande samhällsstöd. Den utbredda ohälsan hos mammor medrörelsehindrade barn visar att detta stöd inte fungerar på tillfredsställandesätt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att förbättra stödet till familjer medrörelsehindrade barn.Stockholm den 1 oktober 1999Rosita Runegrund (kd)
mot · GN02So281 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So281av , ()Socialbidrag till ungdomarIbland uppstår konflikter mellan föräldrar och barn, det är naturligt. Imycket få fall blir konflikten så djup och så långvarigt attbarnet/ungdomen ser sig tvingad eller tvingas att flytta hemifrån. Isådana lägen kan det uppstå problem med försörjningen. För att belysaproblemet vill jag beskriva ett fall.Anna går på gymnasiet och hennes relation till föräldrarna är så besvärligatt hon måste flytta hemifrån. går på gymnasiet och vill gärna avslutasina studier. När hon bodde hos sina föräldrar fick hon både inackorde-ringsbidrag och underhållsbidrag, detta upphörde när hon flyttade. Både denkommun där hon är skriven och den kommun hon bor i anser sig inte kunnahjälpa henne med socialbidrag eftersom föräldrarna enligt ärskyldiga att försörja henne så länge hon går i gymnasieskolan. Föräldrarnavägrar att betala. Kommunernas beslut att inte ge socialbidrag får stöd ilänsrätten. De alternativ som då återstår för är att stämma sina föräldrarför att de skall betala eller att sluta i skolan och försöka få ett arbete. Bådaalternativen är naturligtvis inte bra, det är viktigt med tanke attAnna skall kunna avsluta sina studier, lika dåligt är det att behöva stämmasina föräldrar, det kan ju ytterligare försämra möjligheten att i framtideneventuellt kunna bygga upp en fungerande kontakt.Detta är naturligtvis ett specialfall och självklart är det så att ungdomarsom flyttar ifrån sina föräldrar för på grund av en konfliktinteautomatiskt skall ha rätt till socialbidrag. Det borde dock kunna vara möjligtför en kommun att i alldeles speciella fall kunna göra avsteg från reglernaoch se till den enskilda unga människans bästa och framtid. Regeringen bördärför se över vilka möjligheter det finns att säkra den ekonomiskatryggheten och möjligheten till vidare studier i de speciella fall som beskrivsmed ett exempel i motionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av möjligheterna förkommunerna att ge ungdomar som studerar i gymnasieskolansocialbidrag i sådana speciella fall som beskrivs i motionen.Stockholm den 1 oktober 1999Kerstin ()
mot · GN02So283 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So283av Skårvik, ()Legitimerad behandlare i vårdenI förarbetena till ändringarna i hälso- och sjukvården (prop 1995/96:176samt bet 1995/96: SoU18) framhålls att de nya bestämmelserna omsamlat ledningsansvar under en verksamhetschef innebär att formellaförutsättningar skapas för en väsentligt breddad rekrytering av ledareinom hälso- och sjukvården. Därmed förbättras förutsättningarna för enhälso- och sjukvårdsverksamhet som tillgodoser de nödvändiga kravenpå hög patientsäkerhet, god vårdkvalitet och kostnadseffektivitet ivårdarbetet.För att uppfylla dessa förutsättningar krävs också inom bl a den psykiatris-ka vården att andra yrkesutövare än läkare ska kunna utses till patient-ansvariga behandlare. Inom den psykiatriska vården baseras diagnostik ochbehandling både på psykologisk och medicinsk vetenskap. Diagnostik ochbehandling som vilar på den psykologiska vetenskapen utförs vanligen avlegitimerad psykolog. I dessa fall har en "patientansvarig läkare" ingenfortlöpande behandlingskontakt - och har inte heller anledning att ha den. Idessa fall är det naturligt att patientansvarig behandlare är en legitimeradpsykolog.I propositionen anges bl a att regeringen har för avsikt att uppdra åt Social-styrelsen att genomföra en utvärdering av systemet med patientansvarigläkare. Vidare anges i propositionen att frågan om möjligheten att utse ävenandra yrkesutövare än läkare som patientansvariga bör övervägas i samman-hanget. Därvid bör enligt propositionen särskilt beaktas patientsäkerhets-aspekten i sådan hälso- och sjukvårdsverksamhet som helt eller delvis byggerpå annan vetenskap än den medicinska, t ex diagnostik, vård och behandlingav patienter utförd av psykolog inom psykiatrin.Det är angeläget att utvärdering kommer till ståndsamt att den genomförs med anlitande av erforderlig psykologisk expertisinom hälso- och sjukvården.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av verksamhetenmed patientansvarig läkare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att överväga möjligheten att utse annan yrkes-utövare än läkare som patientansvarig behandlare.Stockholm den 1 oktober 1999Kenth Skårvik (fp)
mot · GN02So284 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So284av , ()Personaltäthet i äldreboendeMånga människor som bor i gruppboende behöver hjälp med hygien ochförflyttning.Förvirrade och dementa kan också ha fysiska handikapp. händer oftaatt det på en avdelning bara finns två personal. är man två på fleraavdelningar. Detta innebär att man blir ensam vid bland annat lyft avpatienter. Lyfthjälpmedel finns men dessa placeras ofta hos den som ärtyngst att lyfta. Tid finns inte att flytta hjälpmedel mellan patienterna.Detta är inte en bra arbetsmiljö. Aktivering för att behålla färdighetergenom promenader, minnesträning m.m. har man inte heller tid med. Deökade resurser som tillförs kommunsektorn bör användas såväl till att höjakvalitén i vård och omhändertagande som till att förbättra arbetsmiljön förpersonalen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prioriteringar i kommunsektorn.Stockholm den 29 september 1999Göran ()()()()
mot · GN02So285 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So285av , ()Omkostnadsersättning till levande organdonatorerSedan man inledde njurtransplantationsverksamheten i undermitten av 60-talet har glädjande nog antalet donationer varit mycket högt.I en internationell jämförelse är det endast som har en något störreandel levande än i . Donatorerna som i de flesta fallutgörs av nära släktingar gör både en mänsklig och en samhällsnyttiginsats. Genom att antalet donationer med organ från avlidna är lågt iSverige är de njurtransplantationer som utförs med levande donatorersynnerligen betydelsefulla. Sjukvårdshuvudmännen sparar stora resursergenom att man kan korta patientens period i dialys, i vissa fall behöverinte ens dialysbehandling påbörjas.Under alla de år som det utförts transplantationer i har det varitoklart och svårt att få ut ersättning för omkostnader för donatorerna, inteminst sedan sjukpenningreformen förändrades med 14 dagars arbetsgivar-ansvar.Det är rimligt att den som frivilligt offrar ett organ för en nära vän elleranhörig och därmed gör en stor samhällsinsats också får ersättning föromkostnaderna i form av t.ex. förlorad arbetsinkomst resor m.m.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att se över omkostnadsersättningen för levandeorgandonatorer.Stockholm den 1 oktober 1999Sonja ()
mot · GN02So286 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So286av , ()Kommersiell annonsering om lätta alkoholdryckerMot bakgrund av de senaste årens förändringar med bl.a. en EU-anpassad alkohollag tillsatte regeringen en särskild utredare för att göraen översyn av bestämmelserna om marknadsföring av alkoholhaltigadrycker. I betänkandet Alkoholreklam, SOU 1998:8, föreslog utredarenatt all alkoholreklam fortsatt skulle ske under återhållsamhet ochmåttfullhet. Annonsförbud i dagspressen skulle även omfatta öl klass II.Lättölsreklamen skulle också utformas på ett sådant sätt att den intekunde förväxlas med marknadsföring av alkoholdrycker.Konsumentverket skulle vara denna instans som även fortsatt skulleövervaka efterlevnaden.Ännu har inget förslag kommit från regeringen för att motverka "över-spillet" av bryggeriernas lättölsreklam till starkölet. Den självsanering somolika alkoholutredningar har hoppas på har inte skett. Fortsatt säljs PrippsBlå i en burk som är exakt lika den med starköl, det skiljer bara när det gällervolymprocentangivelsen. Det samma gäller Norrlandsöl ochFalconbryggeriernas brygder.Vänsterpartiet anser att reklamen för lättöl och andra alkoholhaltigalättdrycker skall utformas på ett sådant sätt att den inte kan förväxlas medden marknadsföring som sker av alkoholdrycker över 2,25 volymprocent. Viföreslår också att marknadsföringen av alkoholhaltiga lättdrycker ikommersiella annonser som omfattas av det allmänna annonsförbudet när detgäller alkohol inte skall få använda samma kännetecken som helt och hålleteller till en del används i reklamen för alkoholdryck eller är inarbetat ellerregistererat enligt varumärkeslagen. Detta bör ge regeringen tillkänna så att detta sätt att göra reklam för en alkoholprodukt stoppas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till förbud motlättölsreklam enligt vad i motionen anförts om förbud motkommersiell annonsering för lätta alkoholdrycker.Stockholm den 24 september 1999Ulla ()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()
mot · GN02So288 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So288av , ()Patientansvarighet inom hälso- och sjukvårdenI förarbetena till ändringarna i hälso- och sjukvårdslagen angåendeledningsfrågorna m m i hälso- och sjukvården (prop 1995/96:176 samt1995/96:SoU18) framhålls att de nya bestämmelserna om samlatledningsansvar under en verksamhetschef innebär att formellaförutsättningar skapas för en väsentligt breddad rekrytering av ledareinom hälso- och sjukvården. Därmed förbättras förutsättningarna för enhälso- och sjukvårdsverksamhet som tillgodoser de nödvändiga kravenpå hög patientsäkerhet, god vårdkvalitet och kostnadseffektivitet ivårdarbetet.För att uppfylla dessa förutsättningar krävs också inom bl a den psykiatris-ka vården att andra yrkesutövare än läkare ska kunna utses till patient-ansvariga behandlare.Inom den psykiatriska vården baseras diagnostik och behandling både påpsykologisk och medicinsk vetenskap. Diagnostik och behandling som vilarpå den psykologiska vetenskapen utförs vanligen av legitimerad psykolog. Idessa fall har en "patientansvarig läkare" ingen fortlöpande behandlings-kontakt - och har inte heller anledning att ha den. I dessa fall är detnaturligtatt patientansvarig behandlare är en legitimerad psykolog.Regeringen har haft för avsikt att uppdra åt att genomföraen utvärdering av systemet med patientansvarig läkare. Frågan om möjlig-heten att utse även andra yrkesutövare än läkare som patientansvariga börövervägas i sammanhanget. Därvid bör särskilt beaktas patientsäkerhets-aspekten i sådan hälso- och sjukvårdsverksamhet som helt eller delvis byggerpå annan vetenskap än den medicinska, t ex diagnostik, vård och behandlingav patienter utförd av psykolog inom psykiatrin.Det är angeläget att utvärdering kommer till ståndsamt att den genomförs med anlitande av erforderlig psykologisk expertisinom hälso- och sjukvården.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av verksamhetenmed patientansvarig läkare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten att utse annan yrkesutövare änläkare som patientansvarig behandlare.Stockholm den 30 september 1999Chatrine ()
mot · GN02So289 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So289av , ()Samhällets insatser mot övervikt och fetmaI våras beslutade att sjukhus i ska omstruktureras och till stora delar läggas ner. Blandannat försvinner de två enheter för behandling av fetma som har varitmycket framgångsrika och betytt mycket för många människor som medderas hjälp kunnat övergå till ett sundare och smalare liv.Så mycket som en miljon svenskar lider av övervikt och fetma. Många kanklara sina problem på egen hand eller i öppenvård. För dem meddiagnostiserad fetma är problemen värre. De behöver en helhetslösning påsina problem där man arbetar med både kost, motion, fysisk och inte minstpsykisk hälsa. Det räcker inte att bara räkna kalorier och väga sig två gångeri månaden, man behöver få ett helhetsperspektiv på sitt sätt att leva. Därför äröverviktsenheterna i och så viktiga för många patienter.Regeringen hänvisar till att behandlingen av överviktiga ska ingå ilandstingens ansvar för både folkhälsa och sjukvård men när nu interesurserna finns uppbyggda i länen är det oansvarigt av staten att bara lägganer verksamheten. De människor som drabbas kommer i kläm på ett heltoacceptabelt sätt. Verksamheten vid de här enheterna är inte något som manklarar av akut och sedan är patienten frisk. De flesta har haft regelbundenkontakt med sina behandlingsteam . Att inte följa upppatienterna ordentligt är allvarligt. De ansträngningar som redan gjorts kanvara helt ogjorda och människor som kommit en bit på väg kan återfalla i ettdestruktivt beteende.Den kompetens som finns samlad i och kommerpå det här sättet att splittras. Att bygga upp den på nya platser tar tid ochresurser som inte finns inom landstingen. Problemet kan bli som medpsykädel. Staten tar bort resurser innan en annan huvudman hunnit byggaupp sina. De som kommer i kläm är patienterna. Därför måste de över-viktigas behov av vård tillgodoses genom statens försorg till dess att behand-lingsresurser byggts upp i landstingen som minst motsvarar de resurser somförsvinner i samband med nedläggningen av sjukhusi och NynäshamnHemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förbättra de överviktigas situation.Stockholm den 30 september 1999Margareta ()()
mot · GN02So291 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So291av , ()Övergivna barnSkrämmande tidningsartiklar redogör för att det i Sverigeidag finns barn som är helt övergivna. Barn vars föräldrarhelt frankt talar om för dem att de inte tycker om dem längreoch inte vill vara deras föräldrar. Barnens rätt i samhället,, omtalar att de får signaler från allt fler barn att derasföräldrar inte vill ha dem. Fallen är många och historiernahårresande.Det handlar om 11-åringar som lämnas ensamma hemma, när föräldrarnareser på semester, 12-åringar som får ansvara för syskon och hushåll ochföräldrar som byter lås för att barnen inte längre skall kunna ta sig in.Vid fyra tillfällen under har olika föräldrar i Norrköpinglämnat kvar sina barn medan de själva flyttade utomlands. Det var bådesvenska familjer och invandrarfamiljer.Exempelvis har ledarskribenten i tidningen skrivit att hon inte tror att de växande problemen ärkopplade till försörjningsproblem. De sociala skyddsnäten bör kunna fungeraså pass väl, att föräldrar inte av ekonomiska skäl överger sina barn. "Nej," säger , "förklaringen är nog mycket allvarligare.Det handlar om en utebliven mognad i föräldragenerationen, en uteblivenutveckling i ansvarsmedvetande, en utebliven fördjupning av känslolivet ochen utebliven förmåga till empati. "Orsaken till detta kan vara att dagens barnafödande generation har enjaginriktad och lyckoinriktad världsbild. Den bild som vuxenvärlden underbarnens uppväxt fokuserat är jagets behov, upplevelser och känslor.Samtidigt har de fått mindre av vuxentid, närhet och gemenskap. De har intefått hjälp att mogna och de kan därför i många fall inte uppträda moget motsina barn, inte sätta gränser och inte sätta barnens bästa före sig själva ochsina egna intressen.De fall där barn övergivits är naturligtvis få, men ändå alarmerande.Bakom dem finns många barn, som förmodligen är mentalt övergivna ochsom saknar föräldrar eller andra vuxna som kan hjälpa dem att själva mogna.ÅtgärderFör ett tiotal år sedan utarbetades program förföräldrautbildning inom mödra- och barnhälsovården,barnomsorgen och skolan. Inom mödra- ochbarnhälsovården kom verksamheten igång ganska bra medandet inom barnomsorgen och skolan var trögt. I den situation,som vi enligt många tycks befinna oss i när det gälleromvårdnaden och omsorgen om barnen, kan det finnasanledning att aktualisera föräldrautbildningen både före ochefter barnets födelse och ge den en nystart inom såvälkommunernas som landstingens ansvarsområden.Det finns också anledning att förutsättningslöst och seriöst utreda hurmånga barn som verkligen är övergivna i ordets rätta bemärkelse och avvilken/vilka orsak/er de i så fall övergivits. Problemet är så pass allvarligtattdet kan få djupa konsekvenser för generationer av barn.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att aktualisera föräldrautbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda frågan om de övergivna barnen.Stockholm den 3 oktober 1999Margareta ()
mot · GN02So293 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So293av Silfverstrand, ()Folkhälsoprogram vid sjukdomar i rörelseorganI anslutning till det Nordiska Reumatikeråret 1993presenterade i etthandlingsprogram betitlat Handlingsplan for forebyggelse afmuskel- og skeletsygdomme. Underlaget till programmethade beretts av for Klinisk Epidemiologi(DIKE), som bl.a. genomfört kartläggning avsjukdomsförekomsten, inventering av försöksverksamhetoch forskning, seminarier för erfarenhetsutbyte m.m.Det danska handlingsprogrammet är tvärsektoriellt eftersom man insett attdet förebyggande arbetet inte endast kan vara en fråga för hälso- ochsjukvården. Bakom programmet står därför också Arbetsmarknadsdeparte-mentet, Industridepartementet, och Utbildningsdepar-tementet.Detta handlingsprogram koncentrerar sig på fyra huvudområden såsomfolkhälsoinformation, barn och ungdomar, förebyggande åtgärder som ett ledi behandlingen samt arbetslivet. Dessutom förutsätts lokala initiativ avkommuner och landsting. Programmet är således både handlingsinriktat ochhar en tydlig helhetssyn på denna problematik.Även i är sjukdomar i rörelseorganen ett stort problem både för dedrabbade och för samhällsekonomin i stort. Skador i rörelseorgan står för enmycket stor andel av kostnaderna inom socialförsäkringen. Centrum förutvärdering av medicinsk teknologi (CMT) vid har iCMT-rapport 1995:9, Samhällsekonomiska aspekter på reumatisk sjukdom,visat att samhällskostnaden är ca penning-värde. De indirekta kostnaderna är därtill nio gånger så höga som de direkta.Mot denna bakgrund torde det vara mycket angeläget att vi även i Sverigeutarbetar ett nationellt folkhälsoprogram för sjukdomar i rörelseorganen.Prioriteringar och bedömningar av sjukdomar av denna karaktär ochomfattning kan enligt vår uppfattning inte överlåtas på de enskildasjukvårdshuvudmännen. Inte heller FHI () har i sitt arbetemed att främja folkhälsan särskilt beaktat de problem som här beskrivs vadgäller sjukdomar i rörelseorganen. Vi föreslår att ett sådant nationelltprogram utarbetas möjligt och att den danska modellen härvidlag kantjäna som föredöme.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett folkhälsoprogram för sjukdomar i rörelse-organen.Stockholm den 30 september 1999Bengt Silfverstrand (s)()
mot · GN02So294 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:So294av , ()Skydd mot kvacksalveriMänniskor måste skyddas när det gäller oseriös och hälsofarlig utövninginom psykologins och psykoterapins område. Samhället svarar förskydd och tillsyn men bara vad avser den verksamhet som bedrivs avlegitimerade psykologer och psykoterapeuter inom hälso- ochsjukvårdens område. Deras verksamhet är reglerad i lag. Socialstyrelsenutövar tillsyn.Det finns emellertid inget generellt förbud för personer som saknarlegitimation att ägna sig åt hälso- och sjukvårdsverksamhet. Den s.k.kvacksalverilagen hindrar inte psykologiskt och psykoterapeutisktkvacksalveri. Enda undantaget gäller förbudet för olegitimerade hälso- ochsjukvårdspersonal att undersöka och behandla barn och attundersöka och behandla en person under hypnos.Det saknas lagstiftningsskydd och samhällelig tillsyn när det gällerdenna verksamhet utanför hälso- och sjukvårdens område. Därför finns detinga möjligheter för samhället att ingripa mot personer som med otillräckligutbildning ägnar sig yrkesmässigt åt sådan verksamhet. Verksamheten kanfå allvarliga konsekvenser för såväl enskilda individer som grupper ochorganisationer. Det allmänna måste därför få möjlighet att förhindra oseriösoch skadlig verksamhet inom detta område.Socialutskottet har i sitt betänkande 1997/98:SoU22 uppmanat regeringenatt bl.a. initiera en samlad tillsynslagstiftning och ett utökat skydd motkvacksalveri inom psykologisk och psykoterapeutisk verksamhet. Det är nuhög tid att regeringen tillsätter den av socialutskottet föreslagnautredningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den av socialutskottet föreslagna utredningenrörande en samlad tillsynslagstiftning och ett utökat skydd motkvacksalveri inom psykologisk och psykoterapeutisk verksamhetsnarast bör initieras.Stockholm den 4 oktober 1999Helena ()