ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Sf271 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf271av Staaf-Igelström, ()Bidraget till internationella adoptionerEnligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption avutländska barn lämnas bidrag av allmänna medel tilladoptivföräldrars kostnader vid adoption av utländska barn.Som villkor för bidrag gäller att adoptivföräldrarna varbosatta här i landet när de fick barnet i sin vård och näradoptionen blev giltig här.Adoption är ett av de alternativ som finns för barnlösa par. Att adoptera ettutländskt barn är dock mycket kostsamt. Kostnaderna för en normalinternationell adoption är ca . Samhällsstödet är 24 000kronor och har så varit under en följd av år. Resten av kostnaden måstebetalas av de blivande adoptivföräldrarna. Denna höga kostnad kan resulterai att många inte har råd med adoption och att möjligheten att adoptera blirförbehållen människor med höga inkomster. Jag anser att det inte ska varaekonomin som styr om ett barnlöst par ska kunna bli adoptivföräldrar eller ej.Därför föreslår jag att en översyn av bidraget vid internationella adoptionerska ske.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av bidraget till internationellaadoptioner.Stockholm den 5 oktober 1999Lisbeth Staaf-Igelström (s)
mot · GN02Sf272 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf272av , ()Bevisbörda vid arbetsskadaBevisbörda vid arbetsskada1993 ändrades tillämpningen av arbetsskadebegreppet.Trygghetsförsäkringen vid arbetsskador (TFA) införde då en"vållandeparagraf" (22 §) i sina villkor. Det innebär att densom fått en arbetsskada, som är godkänd av TFA, har attbevisa att arbetsgivaren eller någon annan vållat olyckaneller arbetsskadan.Före 1993 samverkade två olika försäkringssystem så att full kostnads-kompensation åstadkoms för den skadade i enlighet med skadeståndslagen.Det gällde för såväl arbetsolycksfall som arbetssjukdomar. Det var lagen omarbetsskadeförsäkringen (LAF) och trygghetsförsäkring vid arbetsskada(TFA) som samverkade så att man fick full kostnadskompensation. I lagenom arbetsskadeförsäkringen (LAF) finns dock ingen vållandeparagraf.När den nya, strängare tillämpningen av arbetsskadebegreppet trädde ikraft (-93) blev det inte längre självklart att de som skadade sig fick fullkostnadskompensation för inkomstförlust. Det blev nödvändigt att somarbetstagare kunde bevisa att arbetsgivaren eller någon annan varit vållandetill att skadan uppstått. För att få en arbetsskada godkänd krävs en hög gradav sannolikhet för att faktorer i arbetsmiljön kan ge upphov till den skadasom den försäkrade har, samt att övervägande skäl talar för att skadan ocksåhar orsakats av dessa faktorer. Kan man inte bevisa detta innebär det, enligtnuvarande regler, att man själv varit försumlig och förorsakat skadan ochdärmed får man inte full kompensation. Hur man tolkar vad det är som ärorsak till skada är upp till varje försäkringskassa. Tydliga siffror visar dockatt efter denna nya skärpta lagstiftning har antalet godkända arbetsskadorminskat drastiskt.Det finns branscher där denna utformning av försäkringssystem blirmycket svår för den drabbade parten. Det är för dem som arbetar med djur,exempelvis djurskötsel inom lantbruk, ridhus, trav- och galoppbanor, stallaroch djursjukhus.Enligt försäkringssystemet kan inte ett djur vara vållande till enarbetsskada och det finns heller inget som säger att arbetsgivaren automatisktbär ansvaret för vållande till olycksfall i arbete med djur. Det är av störstavikt att de som arbetar i yrken där det uppenbart råder en större risk förohälsa och olycksfall inte skall behöva bevisa att det är arbetsgivarens ellernågon annans fel att arbetsskadan inträffat för att få full kompensation förinkomstförlust. Detta gäller i synnerhet när man arbetar med djur.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av arbetsskadelagen så attdet försäkringssystem som råder gäller alla arbetsgrupper, även demsom arbetar med djur.Stockholm den 3 oktober 1999Caroline ()
mot · GN02Sf274 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf274av , ()Kontaktdagar i skolanDe så kallade kontaktdagarna, som gav föräldrarna möjlighetatt mot ersättning från socialförsäkringarna följa sina barnsbarnomsorg och skolgång, togs bort som ett led i det ekonomiskasaneringsarbetet. ser den ekonomiska situationenannorlunda ut, och vi anser att frågan om kontakt mellanföräldrar och barns verksamhet i barnomsorg och skola är avså hög prioritet att det är viktigt att följa upp erfarenheternaav att kontaktdagarna försvunnit.Det finns skäl att inför kommande prioriteringsdiskussioner överväga omdet finns utrymme att återinföra kontaktdagarna. Detta är särskilt viktigt uren fördelningspolitisk synvinkel. En analys av effekterna av de försvunnakontaktdagarna bör därför göras och det bör särskilt studeras om det ärfamiljer med låga inkomster som fått det särskilt svårt att följa sina barnsbarnomsorg och skolgång sedan kontaktdagarna försvunnit.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en analys av effekterna av att kontaktdagarnaförsvunnit.Stockholm den 28 september 1999Helena ()()
mot · GN02Sf276 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf276av , ()Kompensation för bortfall av STP/KP vid livräntaOm en arbetstagare drabbas av en arbetsskada och genomdetta måste sänka sin arbetstid till exempelvis 75 %kompenseras denne person genom en livränta för de övriga25 %. Samma sak gäller om de arbetsskadade måste lämnasitt ordinarie arbete för att arbetsskadan innebär att han/honinte längre orkar med, utan måste ta ett sämre betalt arbete.Även här kompenseras man genom en livränta för bortfallet.Detta är en bra regel och innebär som regel inget problem.Utan problemet kommer senare vid den ordinarie pensionen.Arbetsgivaren inom den privata sektorn betalar STP för hela lönesumman,men ingen betalar STP för livräntedelen. Detta innebär att den arbetsskadadeinte bara får lida för sin skada utan också drabbas genom en mindre pensionän sina forna arbetskamrater vid pensioneringen. Detta kan inte vara tanken.Regeringen bör se över denna fråga och beakta problemet för dendrabbade.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konsekvenserna vid arbetsskada.Stockholm den 3 oktober 1999Rinaldo ()()
mot · GN02Sf279 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf279av , ()Rehabilitering av psykiskt långtidssjukaPsykiatrireformen trädde i kraft och en avdess stora uppgifter är att förbättrarehabiliteringsmöjligheterna för de psykiskt långtidsjuka.Rehabiliteringen skulle samordnas bättre och det viktigaste var att satsa påsysselsättningen snarare än ett passivt försörjningsstöd. En utvärdering ärgjord och hur har det gått? Bristen på daglig sysselsättning för psykisktfunktionshindrade personer är det mest akuta behovet !En av orsakerna, enligt utvärdering, till svårigheten attlösa sysselsättningsfrågan för de psykiskt långtidssjuka är att det funnitsgränsdragningskonflikter mellan huvudmännen om vilkarehabiliteringsinsatser som ska gälla och även om vem som ska bekosta dem.Förra året anslogs till förrehabiliteringsstöd till psykiskt långtidssjuka, men fickåterbetalas. Det kan inte bero på att det saknades behov. Snarare kan det varaså att regelverket inom är så snävt att det sätter hinder ivägen. Det krävs en vidare tolkning av rehabiliteringsreglerna. Lösningarnamåste vara mer flexibla så att det går att finna lokala lösningar i samverkan.Allt för att göra det bättre för den enskilde. Detta bör ges regeringen tillkänna.I de kommuner som valt Fontänhus-modellen för rehabilitering förpsykiskt långtidssjuka, har nått ett bra resultat, till en låg kostnad och i enbred samverkan. Dessa verksamheter drivs av ideella styrelser med ett stortengagemang och de är också kvalitetsgranskade av utomstående.Inom dessa verksamheter är automatiskt frågan om ombud för denenskilde psykiskt handikappade lösta.Både och har haft en positivare syn på dennahanteringsmodell av psykiskt långtidssjuka och nått ett bra resultat.Medel kan ges som bidrag till kamratstöd; då stannar inget hosmellanhänder utan det går direkt till verksamheten. Det finns flerakommuner som vill starta Fontänhus, men saknar pengar. Eftersomsituationen ser ut som den gör för denna grupp handikappade är de viktigtmed medel för rehabiliteringsinsatser. Vi anser att det ska satsas mer påFontänhus-modellen eller liknande initiativ. Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en vidare tolkning av reglerna förrehabiliteringsbidrag för psykiskt långtidssjuka,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att göra en kraftigare satsning på Fountain-house-modellen för rehabilitering av psykiskt handikappade.Stockholm den 4 oktober 1999Gunnel (c)()
mot · GN02Sf280 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf280av Virgin, ()ArbetsskadeförsäkringenArbetsskadeförsäkringen behöver förändras.Arbetsskadeutredningen överlämnade sitt betänkande den 3mars 1998. En proposition förväntades under år 1999.Arbetsskadeförsäkringen har stramats upp genom nya hårdare bevisreglersom infördes . Antalet personer med arbetsskadelivränta ökade explo-sionsartat under 1980-talet.Efter de nya reglerna, 1993, har antalet anmälningar och beviljade arbets-skadelivräntor minskat kraftigt.När arbetsskadeförsäkringen infördes var tanken att en arbetsskadaskulle godkännas då det fanns tydliga skäl som talade för ett samband mellanskadan/sjukdomen och arbetet. blev det en mycketgenerös syn på sambandet mellan skadan/sjukdomen och arbetet. Arbets-skadeförsäkringen var utformad som en ramlag och praxis och utvecklingentill den generösare bedömningen gick via avgöranden i domstolsprövning.Vid förändringen 1993 då de nya hårdare bevisreglerna infördes slog pendelnöver och det är allt färre arbetsskador som blir godkända.Godkännande av belastningsskador har minskat efter de hårdare bevis-reglerna. Särskilt kvinnornas belastningsskador anses vara mer svårbedömda.Det finns dock inte anledning att anta att orsakerna till belastningsskadorminskat. Även om arbetsplatserna förhoppningsvis förbättras ergonomiskt såfinns det skäl att anta att personalminskningar inom många sektorer påverkaromfattningen av belastningsskador genom att nya stressmoment tillkommit.Ett problem är också att mycket kan förflyta mellan skadetillfälletoch till den tidpunkt då nedsättning av arbetsförmågan till följd av skadanblir varaktig, och då enligt nuvarande handläggnings-rutiner skall pröva invaliditeten. Godkännandet är för många av storbetydelse, men går det från anmälan till prövningen kan mycket hahänt och det kan vara svårt att i efterhand utreda arbetsskadan. Det kan t.o.m.vara så att arbetsplatsen förändrats eller att arbetet inte längre finns kvar.Det finns skäl till att förändra och hitta en nivå på arbetsskadeförsäkringensom mera knyter an till den lag som avsågs gälla från införandet 1977.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en förändring av arbetsskadeför-säkringen.Stockholm den 30 september 1999Lilian Virgin (s)()()
mot · GN02Sf282 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf282av , ()Pensionsrätt för barnårEnligt lagen om inkomstgrundad ålderspension skallföräldrar under vissa förutsättningar tillgodoräknas ettpensionsgrundande belopp för sammanlagt dåvederbörande haft barn . Samma rätt ges"den som med socialnämndens medgivande har tagit emotett utländskt barn för stadigvarande vård och fostran i syfteatt adoptera det". Denna skrivning kan synas vara attlikabehandla biologiska föräldrar och adoptivföräldrar, meneftersom adoptivföräldrar i inget fall har vårdnaden ombarnet från dag ett är det inte fallet.Barn från andra länder som kommer till för adoption har i de allraflesta fall långtgående behov av trygghet och kontinuitet i omvårdnadenunder efter ankomsten till . Generellt kan det sägas att juäldre barnet är desto mera traumatiserande upplevelser kan det ha bakom sigoch desto kan det ta för barnet att knyta an till sina nya föräldraroch att anpassa sig till sin nya situation. Det är synnerligen värdefullt attadoptivföräldrar verkligen ger barnet den tid och den stimulans barnetbehöver för en sådan anpassning. Det är därför viktigt att all lagstiftningrörande sociala förmåner tar fasta på denna situation och formuleras så attadoptivföräldrar inte missgynnas i jämförelse med andra föräldrar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om adoptivföräldrars pensionsrätt för barnår.Stockholm den 5 oktober 1999Bengt-Ola ()Per ()()()
mot · GN02Sf283 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf283av , ()Adoptionsvillkor vid ofrivillig barnlöshetOfrivillig barnlöshet är ett mycket känsligt problem för demsom drabbas. Det finns stor ekonomisk orättvisa mellande par som väljer att skaffa barn genom konstgjordbefruktning och de par som väljer att adoptera. Vanligt är attlandstingen ställer upp med tre behandlingar, därefter fårparen själva betala för ytterligare behandling. En normal taxaär per behandling, dvs. en totalbehandlingskostnad på . För de par som väljer att genomföra en internationell adoption ärkostnaden . Bidraget för dessa adoptionerär . Nivån är densamma som när bidraget infördes och dåbaserades beloppet på tanken att bidraget skulle täcka hälften av en genom-snittskostnad för en adoption från barnets ursprungsland.En översyn av adoptionsbidraget bör därför göras utifrån dagens faktiskakostnader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av adoptionsbidraget.Stockholm den 30 september 1999Johnny ()()
mot · GN02Sf284 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf284av , ()Bidrag till internationella adoptionerNär bidraget till kostnader för internationella adoptionerinfördes var avsikten att av kostnaden föradoptionen skulle täckas av bidraget. /89 vartäckningsgraden för adoptionskostnadsbidraget 40 procentav nettokostnaden för adoption och har därefter gradvissjunkit för att utgöra endast cirka 26 procent.Regeringen föreslår i årets budgetproposition att bidraget som i flera årlegat stilla på per barn, skall vara oförändrat. Detta betyder atten fortsatt minskning av bidragets andel av adoptionskostnaden tillåts ske.Därmed blir det ekonomiskt allt svårare för människor att adoptera. Få harmöjlighet att kunna betala de 90.000 till i beskattade medelen adoption i genomsnitt kostar med ett så lågt samhällsstöd.Med tanke på den ursprungliga målsättningen samt adoptionskostnads-bidragets reala minskning över åren verkar det nu i högsta grad befogat att seöver nivån på bidraget till kostnader för internationella adoptioner.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av bidragsnivån per barnvid internationella adoptioner.Stockholm den 5 oktober 1999Leif ()
mot · GN02Sf285 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf285av , ()NärståendepenningVid svår sjukdom kan en närstående vårda den svårt sjukeoch erhålla så kallad närståendepenning. Med svårt sjuk menas ettsjukdomstillstånd som innebär ett påtagligt hot mot densjukes liv.Följande regler gäller idagNärståendepenning kan utbetalas under högst 60 dagarsammanlagt för varje person som vårdas. Ansökan omanmälan görs till . Den sjuke ska lämna sittsamtycke till vården. Till ansökan ska bifogas läkarutlåtandebeträffande den sjukes hälsotillstånd samt behov av vård ochtillsyn. Närståendepenningen är av densjukpenninggrundande inkomsten.ErfarenheterSystemet fungerar på ett avsett sätt där den sjuke - omvederbörande vill - kan vårdas i hemmet av en närståendesamtidigt som såväl personella som ekonomiska resurseravlastas från den hårt ansträngda offentligaomvårdnaden. Brist är att ersättningen endast kan utbetalassom mest . Detta kan innebära att den sjuke motsin vilja när de är förbrukade och kanske i livetsslutskede, på grund av utebliven ersättning, måste lämna denvalda vården i hemmet.Önskvärd förändringNärståendepenningen bör inte begränsas utanmöjligheter måste ges till förlängning, självklart mot nyttläkarutlåtande.Följande positiva effekter skulle uppnås:- Den sjuke skulle inte i sin utsatta position behöva oroas över att mot sinvilja behöva lämna sin självvalda vårdform.- Den närstående erhåller ersättning för ett arbete som ofta kan vara bådefysiskt och psykiskt krävande som ersättningen ger en ekono-misk stabilitet.- Den offentliga vården avlastas såväl ekonomiskt som personellt.- Förslaget är ekonomiskt motiverat eftersom närståendersättningen är påett betydligt lägre belopp än kostnaderna vid offentlig vård.- 10F- PHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av närståendepenning.Stockholm den 5 oktober 1999Eskil ()()
mot · GN02Sf286 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf286av Virgin, ()Höjt tak i socialförsäkringenI dag är det av alla personer med fastetablering på arbetsmarknaden som saknar fulltförsäkringsskydd i den offentliga försäkringen men avkrävsavgifter på hela sin inkomst (för den del som ligger över 7,5basbelopp med halva avgiften).De flesta tjänstemän har avtalsförsäkringar som kompletterar bristerna iden offentliga försäkringen. Genom att tjänstemännen betalar avgifter förden del av inkomsten som ligger över taket innebär det att de betalar församma skydd två gånger. De privatanställda LO-medlemmarna saknar dettaskydd.Nackdelarna med avtalsförsäkringar är att omfördelningen blir begränsadoch skillnaden mellan olika grupper vad gäller deras försäkringsskydd ökar.Avtalsförsäkringar omfattar inte alla. Därmed drabbas de med svaganknytning till arbetsmarknaden. Dessutom är det inte bra för en flexibel ochrörlig arbetsmarknad.Med ökad tillväxt på innebär det att det är avmännen och av kvinnorna som har inkomster över taketsom inte kompenseras inom den allmänna socialförsäkringen.Vid en högre tillväxt kan man förutse att närmare hälften av männen av kvinnorna har inkomster över taket. Med en sådanutveckling kommer socialförsäkringen att bli ett slags grundtrygghetssystem.Detta undergräver förtroendet och hotar legitimiteten i socialförsäkrings-systemet. Behovet av privata försäkringar ökar vilket sker på bekostnad avdem med lägre inkomster. En sådan utveckling kommer att skada tilltron tillde generella socialförsäkringarna och inkomstbortfallsprincipen.En höjning av taket ökar legitimiteten och bidrar till ökade intäkter förfinansiering av sjukpenningförsäkringen. De personer som har högreinkomster har enligt tillgänglig statistik och erfarenhet lägre sjukfrånvaro.Tidigare beräkningar har visat att det skulle bli en nettovinst för samhälletom taket höjdes.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om höjning av taket i sjukförsäkringen.Stockholm den 5 oktober 1999Lilian Virgin (s)()
mot · GN02Sf287 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf287av , ()UnderhållsstödFrån har vi ett nytt system förunderhållsstöd. Detta nya system leder nu till att bäggeföräldrarna får ta ekonomiskt ansvar för sina barn. Det är braoch det är viktigt, inte minst utifrån barnens synvinkel.Men trots att det nya regelverket i det stora hela är bra finns det enskönhetsfläck som borde tvättas bort. Det handlar om den inkomst manberäknar underhållsstödet utifrån. I det nu gällande regelverket heter det attdet är den senast taxerade inkomsten som skall ligga till grund för hurmycket den förälder skall betala som inte bor tillsammans med barnet.Att ha den senast taxerade inkomsten som grund innebär att man får betalaunderhållsstöd i förhållande till den inkomst man hade . Dettakan i vissa fall få orimliga konsekvenser. Det rimliga är att underhållsstödetbetalas efter den aktuella inkomsten och ingen annan. Vi har ju den principenbland annat i bostadsbidragen beroende på att det är då man har den knapertekonomiskt som man behöver bostadsbidrag och inte senare.Om man inför ett system som bygger på aktuell inkomst fastställer manprincipen att man alltid skall betala efter bärkraft. Och det är vad de allraflesta föräldrar också vill.Till detta bör läggas att beslutade att ge regeringentill känna att man ansåg att beräkningsgrunden för den inkomst man skallerlägga underhållsstöd på bör vara mer aktuell än senast taxerade inkomst. Iutskottets betänkande förordas en modell som liknar den som finns inomstudiemedelssystemet. Trots detta har regeringen inte föreslagit någonändring i denna riktning. Därför bör frågan återigen aktualiseras vid denfortsatta utvärderingen av underhållsstöd.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om underhållsstöd.Stockholm den 1 oktober 1999Christer ()()()
mot · GN02Sf288 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf288av , ()AdoptionsbidragBarn söker föräldrar, barnlösa par önskar bli föräldrar. Allabarn har rätt att växa upp i familj. Det finns olika sätt attbilda familj. Internationell adoption är ett sätt.Adoptionsbidraget, som är , utgår till dem somgenomför en internationell adoption. En internationell adoption kostar idag75 000 - 150 000 kronor.Längtan efter barn är lika stor oavsett hur mycket pengar man har iplånboken. Möjlighet att adoptera får inte bli en klassfråga.Bidraget är på samma nivå som när det infördes och baserades då på atttäcka hälften av en genomsnittskostnad för en adoption från barnetsursprungsland.En översyn av adoptionsbidraget bör göras utifrån dagens faktiska kost-nader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av adoptionsbidraget.Stockholm den 1 oktober 1999Anne ()