mot · GN02Bo206 · 1999-10-05 00:00:00 — Dessaförändringar bör fatta beslut om redan i höst.4.2 Sänk skatten på boendetEnligt Byggentreprenörerna är av hyran i en nybyggdlägenhet skatt. Detta förklarar varför det är dyrt att flytta in inyproducerade lägenheter. Men det blir allt dyrare att också bo i redanbefintliga hyresrätter. Bara fastighetsskatten kostar de boende i hyreshusminst en månadshyra . För småhusägare varierar fastighetsskattenmycket beroende på var fastigheten ligger. Kostnaden efter skatt uppgår imånga fall till för ordinära småhus ellerfritidsfastigheter i vissa lägen.Omräkningen av taxeringsvärdena har frysts , 1999 och 2000. Dåfrysningen upphävs kommer det att leda till kraftigt höjdfastighetsskatt. Många familjer har en fastighetsskattehöjning på upp emot10 eller mer att se fram emot, när omräkningstalen för fyra årslår igenom.Därtill kommer den allmänna fastighetstaxeringen 2000.Detta kan beräknas öka basvärdet (på vilket omräkningstalen sedanberäknas) med i genomsnitt i landet. I vissa delar av landetkommer basvärdena att stiga med så mycket som . Regeringenräknar själv med ökade inkomster från fastighetsskatten på 6,6 miljarderkronor . För boende i hyreshus i vissa områden kommer detta att ledatill att ytterligare en månadshyra kommer att utgöras av skatt.Mot den bakgrunden är det mycket oansvarigt att regeringen inte läggerfram förslag som innebär en långsiktig strategi för sänkning avfastighetsskatten. Sänkningen av fastighetsskatten till förflerbostadshusen är visserligen ett steg i rätt riktning. Den är emellertidlångtifrån tillräcklig, inte minst eftersom man i stället avser att återinföraomräkningsförfarandet för att hämta hem ytterligare 4,9 miljarder kronorfrån de boende. Det är därtill felaktigt att inte egna hem inkluderas iskattesänkningen.Moderata samlingspartiet konstaterar att det, i stället för att lappa och lagai det befintliga system som uppenbarligen får orimliga effekter för mångahushåll, vore bättre att stegvis arbeta för ett fullständigt avskaffande avfastighetsskatten.Moderata samlingspartiet avvisar alla tankar på att återinföra omräknings-förfarandet och föreslår att samtliga taxeringsvärden fryses på den nivå dehar . Vi föreslår dessutom att endast halva markvärdet skall tas upp tillbeskattning för att lindra orimliga regionala skillnader, och att det införs etttak för den del av markvärdet som beskattas. Fastighetsskatten för samtligabostäder sänks, med vårt förslag, till samma nivå som förhyreshusen, . Därefter skall fastighetsskatten successivtavvecklas. Ett fullständigt avskaffande av fastighetsskatten innebär också attförfarandet för fastställande av taxeringsvärden på fastigheter kan förenklasavsevärt.Moderata samlingspartiet avvisar alla planer på att använda bostadsrättensmarknadsvärde för att fastställa taxeringsvärdet på en bostadsrättsfastighet.Det går inte att jämställa ägande av en andel i en förening med ägande av enfastighet. Den fullständigt orimliga effekten av ett sådant förfarande skullebli att flerbostadshus beskattas olika beroende på vilka som bor i den ochvilken boendeform dessa personer har valt.1996 års fastighetstaxering har lett till att många vanliga småhusägare fårerlägga förmögenhetsskatt. Som ett led i avvecklingen av förmögenhets-skatten bör sambeskattningen slopas , som gränsen förskatteplikt höjs till . Resterande delen av förmögenhets-skatten avskaffas året därpå.Moderata samlingspartiet förespråkar att sänkt fastighetsskatt används föratt lindra påfrestningarna i krisårgångarna, i stället för den långsammareavveckling av räntebidragen som tidigare fattat beslut om. Såledesbör årgångar med värdeår 1989 till 1992 inte betala fastighetsskatt nästa år.Den minskning av skatteintäkterna som följer av åtgärden kan uppskattas till730 år 2000.5 Avreglering av hyresrätten och bostadsrätten5.1 Hyresrätten i storstadenI begreppet "bruksvärde" ligger att man vid hyressättningen skall tahänsyn till brukarnas, d.v.s. de boendes, preferenser och fria val. Dettakom också till uttryck i den proposition som den socialdemokratiskaregeringen lämnade till riksdagen:Fastighetsägaren bör i ett marknadsläge, när full balans råder mellan tillgångoch efterfrågan på lägenheter vara berättigad att ta ut den hyra som hanskulle kunna uppnå vid fri uthyrning till vem som helst. Saken kan ocksåuttryckas så att hyresvärden bör få utnyttja lägenheternas fullamarknadsvärde.I dag tillämpas bruksvärdessystemet annorlunda. De kommunalabostadsföretagen är strikt hyresledande och fastigheternas byggår denhelt avgörande faktorn vid hyressättningen, medan det bortses frånkalkylmässiga realiteter som räntekostnader och förmögenhetsvärde.Hyran för en hyresrätt i stadens ytterkanter ligger i princip på sammanivå som för en attraktiv lägenhet i stadskärnan. I kombination med attomsättningen på hyreskontrakt och nybyggnationen av hyresrätter ärnärmast obefintlig, leder detta fenomen till att den som en gång fått tagpå ett attraktivt förstahandskontrakt i stadens centrum aldrig släpper tagetom detta, med ännu lägre omsättning och en omfattande svarthandel avförstahandskontrakt - till priser motsvarande skillnaden mellanmarknadshyran och bruksvärdeshyran - som följd.Hyresregleringarna har åstadkommit en situation där i praktiken endast densom har ett kapital så stort att det räcker för att köpa ett hyreskontrakt svartkan få tag på ett förstahandskontrakt till en hyresrätt. Den som inte har ensådan ekonomi är utlämnad till andra- och tredjehandsmarknaden, därhyresnivån oftast ligger på en helt annan nivå- anpassad till att utbudet är såförtvivlat mycket mindre än efterfrågan. Dessutom är det förhållandevis dyrtatt bo i ytterområdena mot bakgrund av vad man får för pengarna - ettsystem som knappast förtjänar att kallas rättvist.5.2 Hyresrätten i andra delar av landetDe problem som beskrivs i föregående stycke är något av ettstorstadsfenomen. I större delen av landet är problemen av en annankaraktär. Bruksvärdessystemet har på många håll kommit att bli ettinstrument för att hålla hyrorna uppe. Den som vill hyra sin lägenhettvingas att betala en hyra högre än den som hade varit fallet på enmarknad där det rådde någon form av konkurrens, och därhyressättningen inte påverkas av hyresnivån i det kommunalabostadsbolaget. Dessutom tvingas denne att betala ytterligare något föralla lägenheter som bostadsbolaget inte har kunnat hyra ut för att hyrornaär för höga. Inom de kommunala bostadsbolagen står 40 000lägenheter tomma motsvarande 4,av beståndet.5.3 En rättvis hyreslagEtt stabilt och attraktivt boende är en viktig del av varje familjsgrundtrygghet. Moderata samlingspartiet anser det därför nödvändigt atthyressystemet tar större hänsyn till kundernas och de bostadssökandesönskemål. De kommunala bostadsföretagens hyresledande roll bör därföravskaffas. För att åstadkomma en mera rörlig bostadsmarknad och ettfortsatt byggande och bevarande av hyresrätten som upplåtelseform,måste det vara möjligt för kunden och fastighetsägaren att vidinflyttningen avtala om en hyra som är relaterad till efterfrågan påbostäder. Besittningsskyddet skall även fortsättningsvis vara starkt. Föratt inte en fastighetsägare skall kunna kringgå besittningsskyddet genomorimliga krav på hyreshöjningar, skall hyrestvister alltid kunna prövas idomstol. Inte enbart hyresnivån, utan även storleken på en eventuellhyreshöjning skall kunna bli föremål för en rimlighetsbedömning. Deboende skall inte kunna utsättas för chockhöjningar av hyresnivån. Påsamma sätt som en egnahemsägare har möjlighet att skapa förutsebarhet iboendekostnaderna genom att binda sina räntekostnader , bördet vara möjligt för den som hyr sin bostad att skriva mångåriga kontraktnär det gäller hyresnivån i bostaden, liksom att reglera vilkaförutsättningar som skall gälla vid omförhandling.5.4 Underlätta boende i bostadsrättIntill dess att ägarlägenheter har blivit verklighet är bostadsrätten ipraktiken den enda upplåtelseform som möjliggör bostadsägande - omän indirekt - i flerbostadshus. Bostadsrätten ger vissa av de fördelar somär förknippade med direkt ägande: goda möjligheter att påverka det egnaboendet och boendemiljön, lägre driftkostnader och eget ansvarstagande.Det är ett viktigt bostadspolitiskt mål att möjliggöra ombildning tillbostadsrätt. Detta gäller inte minst i förorter och i mindre städer där det avboendesociala skäl är angeläget att öka inslaget av bostadsrätter för att,åtminstone , minska segregationen. Genom blandning av olikaupplåtelseformer ökar de boendes valfrihet som segregations-tendenser till följd av bristande mångfald i upplåtelseformer motverkas.Bostadsrättslagens förbud mot dubbelupplåtelse bör slopas i de fall kommuneller kommunala bolag ombildar huset till bostadsrätt. Därigenom skulleombildning av kommunala hyreshus underlättas.Socialdemokraterna har, med stöd av och , höjtkraven för en bostadsrättsförenings förvärv av fastighet för ombildning tillbostadsrätt och för att göra en intresseanmälan för sådant förvärv till mer äntvå tredjedelar av de boende i fastigheten.Moderata samlingspartiet avvisade denna lagstiftning vid tiden för desstillkomst. Regeringen angav som skäl för denna lagstiftningsåtgärd attintresset för att ombilda hyresrätt till bostadsrätt har ökat kraftigt, särskilt iStockholm. Det är uppenbart att lagen riktar sig mot de kommuner som harerbjudit de boende i kommunala bostadsföretag att köpa sina hus. Vi ställeross mycket kritiska till att lagstiftningsmakten missbrukas på detta sätt.Majoritetskraven för förvärv av fastighet för ombildning till bostadsrätt,liksom för intresseanmälan för sådant förvärv, bör omgående återställas tilldet enkla majoritetskrav om mer än hälften av de boende som gällde föreändringen.Bostadsrätter har lägre belåningsvärde och högre ränta än fastegendom. Ändringar i regelsystemen bör därför göras i syfte att förbättrabostadsrättens pantvärde. En långivare som tar en pantsatt bostadsrätt ianspråk bör få ovillkorlig rätt till inträde i föreningen och tillandrahandsuthyrning. Bostadsrättsföreningarnas fordran på förfallna avgifterbör heller inte prioriteras framför andra fordringar.Medlemmarnas inflytande över sina bostadsrättsföreningar bör stärkasgenom att andra villkor för ändring av föreningsstadgarna än de som framgårav bostadsrättslagen bör förklaras ogiltiga.6 Kommunala bostadsbolag6.1 Kommunens uppgifterVälfärdssamhället måste kunna fungera på lokal nivå. Olika lösningarkrävs i olika lokala samhällen. För att kommunerna skall kunna varaeffektiva i sin roll är den kommunala självstyrelsen därför väsentlig.Om en gemensam uppgift i samhället bäst anses handläggas på lokal nivåborde det vara av just den anledningen att man där enklast kan hittalösningarna utifrån lokala förutsättningar och möjligheter. Då är det intemotiverat att staten reglerar och standardiserar verksamhet som kommunernaskall bedriva. För att kommunerna skall ha rimliga möjligheter att bidra tillbalans i den offentliga ekonomin måste avregleringen fullföljas. Statens rollbör vara att ange ramar för kommunernas verksamhet i stort och att fastläggade ekonomiska förutsättningar som gäller för en sund offentlig ekonomi somhelhet.Kommunen har ett oavvisligt ansvar för att praktiskt lösa bostadsproblemför människor med sociala problem, handikapp eller för människor somp.g.a. sin ålder är i behov av särskilda boendeformer. Socialtjänstlagenlägger det yttersta ansvaret för människors nödvändiga uppehälle påkommunen. Detta är rimligt och påverkas inte av huruvida kommunen ägereller förvaltar bostäder i egen regi, i ett bolag eller genom att kommunen hyrbostäder av en hyresvärd. Plan- och bygglagens portalparagraf bör tolkas såatt kommunerna, genom sitt planmonopol, har det verktyg som är nödvändigtför att bidra till att goda boendemiljöer skapas. Det kommunala ansvaret påden lokala bostadsmarknaden kan därmed förverkligas.Moderata samlingspartiet anser att det inte är nödvändigt för en kommunatt äga stora delar av fastighetsbeståndet på den lokala bostadsmarknaden föratt klara målet. Vi ställer oss därför mycket kritiska till den nyastrafflagstiftning som innebär att kommuner som säljer sina bostadsföretageller delar av beståndet, för att använda pengarna i annan verksamhet somskola eller omsorg, får se sina statsbidrag minskade. innebär ett betydande ekonomiskt risktagande som går ut överde kommunala kärnverksamheterna som skola och omsorg. Den nyastrafflagstiftningen, som utgör ett betydande ingrepp i det kommunalasjälvstyret, kommer att få till följd att många nödvändiga omstruktureringarav bostadsföretag ute i landet uteblir. bör fatta beslutom ett avskaffande av lagen.Stödet till de lokala investeringsprogrammen för ekologisk hållbarhet harvisat sig vara ett missgrepp där bidrag har fördelats på osäkra antaganden ommiljöeffekter och sysselsättning och där kommuner har sökt bidrag tillspekulativa program och projekt som saknar verkligt innehåll. Någotytterligare stöd till nya projekt bör inte beviljas. Stödet till lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet bör därför avskaffas.6.2 näringsverksamhetNär kommuner äger företag som konkurrerar med privata företag på enmarknad leder detta ofelbart till problem. Genom beskattningsmakten kan en kommun garanteraett eget bolag aktieägartillskott. Banker och kreditinstitut kan erbjudakommunala företag med borgen lägre räntor eftersom riskernaär mindre. behöver kommunen som ägare inte ställa ettavkastningskrav på bolaget.Andra fastighetsägare har ofta en sämre finansiell styrka. De kan interäkna med lägre räntor och de måste få avkastning på sina fastigheter. I falletmed kommunala bolag kan kommuninvånarna med skatt skjuta till detkapital som behövs vid reinvestering eller vid förluster. Detta leder till attdekommunala bostadsföretagen har möjlighet att politiskt bestämma hyrornatill en nivå som ett privatägt bostadsföretag inte har möjlighet att erbjuda, ivart fall inte i nybyggnation. I kombination med den hyresledande ställningallmännyttan har tilldelats innebär detta att privatägda företag har mycketsmå möjligheter att verka på bostadsmarknaden.Kommunala bolag medför risker för att kommunerna i strid medkommunallagen ägnar sig åt affärsverksamhet som snedvrider konkurrensenpå en marknad där lokala småföretag skall kunna utvecklas. har pekat på detta problem. har mångakommuner bildat koncerner. Det främsta syftet är ofta avanceradskatteplanering, bl.a. för att uppnå den skattebefrielse som kommunen ändåskulle ha haft om man bedrev verksamheten som förvaltning.Regeringen har tidigare beräknat att de kommunala bostadsbolagens akutaproblem kan komma att kosta upp mot att åtgärda, ensiffra som också bekräftas av andra gjorda beräkningar. Detta är pengar somberörda kommuner i stället hade kunnat använda till de kommunalakärnuppgifterna om inte regeringens regleringsiver hade förhindrat demdärtill. I många kommuner riskerar de kommunala bolagen, framför alltbostadsbolagen som verkar på svaga bostadsmarknader, att tränga ut annanprimärkommunal verksamhet som skola och äldreomsorg. Detta är enmycket allvarlig tendens som måste brytas. I hög grad kankommunerna påbörja avvecklingen av sitt engagemang ibostadsbolagen, men i några fall försvåras detta av långtgående kommunalaborgensåtaganden.6.3 Åtgärder för att komma till rätta med problemenEn försäljning av de kommunala bostadsbolagen skulle leda till attkonkurrensen kan sålla fram billigare och effektivare lösningar. Detoffentliga måste träda tillbaka för att släppa fram alternativ. Engrundläggande förändring är nödvändig för att skapa detvälfärdssamhälle där familjen, vänner och marknaden ger människor enstörre trygghet och ökade möjligheter att utvecklas.I Utredningen om kommunala bostadsföretag (SOU 1997:81) förs enbreddning av ägandet fram som ett sätt att stärka företagen och deraskapitalförsörjning. En annan följd blir ett mer varierat bostadsbestånd. Enorsak till varför många kommuner omstrukturerar bostadsbolagen är deproblem som dessa företag kan orsaka sin kommun. Utredningen konstateraratt i situationer när kommunen i står borgen för företagets lån har dettaförhindrat och förhindrar en nödvändig omstrukturering som privatafastighetsägare och bostadsrättsföreningar kunnat genomföra.Som fallet var i måste först kommunen göra allt som står i dessmakt för att komma till rätta med problemen i kommunens finanser. Detinbegriper således försäljning av tillgångar, som t.ex. mark och energibolag,men även en försäljning av bostadsbolaget där detta är möjligt. Kommunernamåste alltså återfå rätten att besluta över sin egendom.7 Bostadsfinansiering för framtidenSedan räntebidragen infördes har produktionskostnaderna ökatdubbelt så snabbt som priserna på andra varor och tjänster.Produktionskostnaden för bostäder ökade tillbörjan av med i reala termer, vilket är enutveckling som markant skiljer sig från annan produktion.Den reformering av subventionssystemen som inleddes av den borgerligaregeringen i syfte att långsiktigt avveckla dem och därmed bidra till bättrestatsfinanser och en bättre fungerande bostadsmarknad bör fortsätta ochslutföras . Lånefinansiering av bostadsbyggande sker numera på denallmänna kreditmarknaden, vilket ökar konkurrensen och sänkerkostnaderna.Det gamla räntebidragssystemet gäller fortfarande för bostäder byggdaföre . I detta system utgår räntebidraget som mellanskillnaden mellansubventionsräntan och den s.k. garanterade räntan. För att avveckla dettamycket kostnadsdrivande system sker en årlig minskning av räntebidragetgenom att den garanterade räntan höjs. har dock beslutat attavvecklingen skall fördröjas genom en minskad ökningstakt för räntan. Vihar avvisat Socialdemokraternas försök att fördröja den nödvändigaomställningen av finansieringssystemen. Takten på avvecklingen avsubventionerna bör öka som fastighetsskatten sänks.Det nuvarande bostadsfinansieringssystemet, det s.k. Danell-systemet, somgäller fr.o.m 1993, innebär att räntebidragets storlek bestäms utifrån enberäknad räntekostnad på bidragsunderlaget. Den beräknade räntekostnadenbestäms av subventionsräntan, som motsvarar ränteläget för debostadsobligationer som bostadslåneinstituten ger ut för lånefinansieringenav bostadsbyggandet.En långsiktigt hållbar bostadspolitik utan subventioner och politiskintervention måste skapas för bostadsmarknaden. Det borde framstå somsjälvklart att bostadsmarknaden, om den tilläts att fungera som andramarknader, mycket väl kan klara sig utan subventioner. I stället bör utrymmeför boendekostnaderna skapas genom sänkta skatter på arbete, företagandeoch sparande. Möjligheter bör även skapas för en större egen kapitalinsatsgenom goda möjligheter att spara till en egen bostad. Detta skapar en störretrygghet och oberoende hos den som köper sin bostad. Den viktigastebostadspolitiska åtgärden är därför att fullt ut avveckla subventionssystemenparallellt med att fastighetsskatten avvecklas.För de fastigheter som är byggda bör minskningen fortgå, menmed ökad hastighet. De fastigheter som producerats 1993 och senare bör,när räntebidragsandelen nått ner till , befrias från fastighetsskattsamtidigt som den kvarvarande subventionen avvecklas. För nyproduceradefastigheter bör skatten avskaffas och inga subventioner utgå. Denna reformbör kunna träda i kraft från och med år 2000.8 Hemställan8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bostadspolitikens inriktning,2. att beslutar om en snabbare avveckling av de äldreräntesubventionerna parallellt med en sänkning av fastighetsskatten ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att nyproduktionen av bostäder bör ske utansubventioner och fastighetsskatt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att krisårgångarna skall befrias från fastighets-skatt i stället för den långsammare avvecklingen av räntebidragen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett successivt avvecklande av fastighetsskatten,26. att beslutar att enbart hälften av det taxerademarkvärdet skall räknas in i underlaget för fastighetsskatt i enlighetmed vad som anförts i motionen, 27. att beslutar sänka fastighetsskatten för småhus till1,fr.o.m. i enlighet med vad som anförts imotionen, 18. att beslutar att fastighetsskatten på bostäder sänks till1,2002 i enlighet med vad som anförtsi motionen, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bostadsbidragen,10. att beslutar att avskaffa bostadsbidraget till ungdomarunder i enlighet med vad som anförts i motionen,11. att hos regeringen begär förslag om en översyn avbostadsbidragen i ett större socialpolitiskt och skattepolitiskt samman-hang i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att beslutar att avskaffa allmännyttans hyresledandeställning i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bostadsrätten,14. att beslutar återställa majoritetskravet för fastighets-förvärv för ombildning till bostadsrätt, liksom för intresseanmälan försådant förvärv, till ett krav på mer än hälften av de boende i fastig-heten i enlighet med vad som anförts i motionen,15. att beslutar att andra stadgar för bostadsrätts-föreningar än de som anges i bostadsrättslagen skall vara ogiltiga,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunala bostadsbolag,17. att beslutar om ett avskaffande av lagen om tillfälligminskning av det generella statsbidraget vid avyttring av aktier ellerandelar i eller utdelning från kommunala bostadsföretag m.m. ienlighet med vad som anförts i motionen,18. att beslutar att avskaffa stödet till lokala investerings-program för ekologisk hållbarhet i enlighet med vad som anförts imotionen.19.Stockholm den 4 oktober 1999Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()1 Yrkande 7 hänvisat till FiU.2 Yrkandena 5, 6 och 8 hänvisade till SkU.