mot · GN02MJ405 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ405av , ()och vattendrag m.m.1 InledningSvenska inlandsvatten och havsområden är utsatta för miljöpåverkan.Våra älvar är till största del reglerade och tiotusentals skogssjöar ochvattendrag är försurade. Många av slättlandets sjöar och stora delar avvåra kustvattnen är övergödda, vilket bland annat lett till ökade problemmed algblomning. Miljöbelastningen på våra vatten påverkar ävenfiskebestånden. är, trots en till stora delar förbättradmiljösituation , fortfarande ett av världens mestförorenade innanhav.Vattenkvaliteten i sjöar och åar samt tillgången på sötvatten i ärrelativt god i förhållande till de flesta EU-länderna. Per capita är ettav de vattenrikaste länderna på jorden. Vi är vana att ha god tillgång på rentvatten. Stora delar av svenskt näringsliv är uppbyggd på denna resurs.Målsättningen bör därför vara att vattenkvaliteten och tillgången på vattenska vara så god att såväl den enskilda individen som näringslivet skall kunnauppleva våra inlandsvatten och hav som en säker tillgång.2 är ett av världens största innanhav, med ca 80 miljonermänniskor i dess tillrinningsområde. har historiskt spelat enviktig roll för handeln i . Än är vattnet en viktigresurs för handel, turism och fiske. kommer även i framtidenatt spela en viktig roll i kontakterna människor emellan.Vi vet att vattenomsättningen i är långsam, ,vilket gör att föroreningar som tillförs har en lång uppehållstid ihavet, innan de kan transporteras till , och Nordsjön.Huvuddelen transporteras dock inte ut, utan hamnar i bottensedimenten efteratt de har passerat ekosystem. Det dåliga vattenutbytet och denlåga salthalten gör att är ett mycket känsligt hav för föroreningar.Östersjön sammanbinder ett stort antal länder, med varierande bakgrundnär det gäller såväl politisk som ekonomisk inställning och med skiftandeerfarenheter i t.ex. miljöfrågor. För att komma till rätta med Östersjönsmiljöproblem och finna lösningar för framtiden krävs ett utökat samarbeteländerna emellan i regionen. Inte minst viktigt är att fåmed de forna östländerna i EU-samarbetet.2.1 Miljöproblemen i ÖstersjönEn stor del av miljöproblem beror på det ekonomiska systemsom rådde i de gamla , vilka byggde på rovdrift, storskalighet,centralism och avsaknad av personligt ansvarstagande. Storapunktutsläpp i de före detta sovjetländerna har påverkat miljön bådelokalt och i stort. Många industrier saknade helt reningsutrustning medstora utsläpp till som följd. Dessutom saknades i allmänhetreningsverk med tillräckligt effektiv rening av avloppsvatten. Dessaproblem kvarstår i stor utsträckning , även om bland annatSveriges och EU:s miljöbistånd haft som målsättning att lösa dessaproblem.Ett av de allvarligaste miljöproblemen i är övergödningen, ellereutrofieringen som har sin grund i för stora utsläpp av framför allt kväve.Eutrofieringen medför att det ekosystemet rubbas, vilket bland annathar negativ inverkan på fiskebeståndens reproduktion. Ett annat allvarligtproblem i är de återkommande oljeutsläppen.Östersjöns miljöproblem är en angelägenhet för hela norra . Sverigehar dock som ett rikt och välutvecklat land, som dessutom är det land somhar den längsta kuststräckan i , ett särskilt ansvar. bördärför vara fortsatt pådrivande för att inom Östersjösamarbetet minska deskadliga utsläppen. Lika viktigt är det att svensk forskning och utvecklingbidrar till att finna metoder för att på ett effektivt sätt återskapa dennaturligabalansen i rubbade ekosystem.2.2 ÖvergödningÖvergödning eller eutrofiering är ett stort problem längs stora delar avSydsveriges Östersjökust. Övergödningen ger upphov till flera negativaeffekter bl.a. algblomning, utbredning av fintrådiga grön- och brunalger,på bekostnad av blåtången, och syrefria bottnar. Algblomning, somdessvärre accelerat , kan orsaka akuta hälsoproblem hos såvälmänniskor som djur. Utbredningen av grön- och brunalger som gör attblåtången konkurreras ut medför att en viktig yngelplats för sillfiskenförsvinner. De syrefria bottnarna leder till att bottenfaunan slås ut. Detmarina ekosystemet förändras, antalet arter minskar och produktivagrundområden förstörs. Sentida forskning tyder på att även torskensreproduktion hotas, då rommen förstörs av det giftiga bottenvattnet.Övergödningen orsakas av utsläpp av närsalter, främst fosfor och kväve.Utsläppskällorna är framförallt reningsverk, läckage från skogs- ochjordbruksmark och nedfall av luftburet kväve från förbränningsprocesser. är det framförallt kvävet som är det tillväxtbegränsande närings-ämnet. Det är därför i första hand kväveutsläppen som måste minskas för attlösa situationen med övergödningen.Sverige har, generellt sett, en bra vattenrening och står enbart för ca 10 %av fosfor- och kvävetillförseln i . Det krävs dock ytterligareåtgärder. T.ex. att anlägga olika typer av kvävefällor i avrinnningsområdenainom skogs- och jordbrukslandskapet. En kostnadseffektiv årgärd är att ävenfortsättningsvis bedriva miljöbistånd, t.ex. genom stöd till anläggande ochmodernisering av reningsverk i de forna östländerna.Vi anser att det är viktigt att gå vidare i det internationella samarbetet föratt begränsa kväveutsläppen till . Inom ramen för Östersjö-samarbetet vore det önskvärt att införa handel med utsläppsrätter, avseendeutsläpp av kväve. Det kan vara svårt i samarbetet mellan länder, som harolika traditioner och kontrollsystem, att genomföra likvärdig kontroll ochuppföljning. Vi anser dock att måste vara pådrivande för att få tillstånd ett sådant samarbete. I avvaktan på en internationell handel bör Sverigegå före, genom att själva införa en handel med utsläppsrätter, där reningsverkoch andra större aktörer kan ingå.2.3 FartygstrafikenSjöfarten orsakar stora utsläpp av luftföroreningar som påverkar detmarina ekosystemet. Sjöfarten i svarar för stora kväve- ochsvaveldioxidutsläpp. Detta hänger samman med att reningskraven är lågtsatta inom sjöfarten. Andra problem med sjöfarten för , äroljeutsläppen. Det rapporteras 600-700 utsläpp . Det innebär att detnästan förekommer oljeutsläpp i Österjön. Omsättning avvattnet i är betydligt långsammare än i och ,därför får oljeutsläppen allvarliga konsekvenser. Om det är någonförorening som väcker starka känslor så är det just när olika djur, t.ex.sjöfågel, drabbats av oljeutsläppen.För att komma till rätta med problemen krävs internationella överens-kommelser om hårdare reningskrav för sjötrafiken. När det gäller olje-utsläppen behöver framförallt hamnarna i de forna östländerna utrustas medanläggningar för att omhänderta spillolja m.m. liknande det system som vihar infört i . Detta skulle vi kunna bidra med inom ramen för vårtmiljöbistånd för . Övervakningen av sjöfarten måsteförbättras så att fartyg som släpper ut olja upptäcks. Vi anser att det ärangeläget att komma fram till vem som ska ställas till svars för utsläppen.För att komma till rätta med de olagliga oljeutsläppen krävs internationellaåtgärder. måste bli mer aktivt när det gäller detta samarbete.2.4 Fisket i ÖstersjönFisket i är hotat. Främst gäller detta torskfisket. Torskens lek-bottnar där den lägger sin rom är på grund av övergödningensproblematik så syrefattiga att fiskens reproduktion störs elleromöjliggöres. Det allt hårdare fisketrycket innebär också en risk att ännuinte reproduktionsdugliga bestånd fiskas upp.För att behålla ett uthålligt fiske måste en balans råda mellan produktionoch uttag. Övergödningen av måste minska för att förbättrafiskarternas reproduktionsmöjlighet. Därmed kommer fiskeuttaget att kunnaöka.Dessutom krävs det en bättre uppföljning runt hela av att uttagetav tilldelade kvoter inte överutnyttjas. Det hjälper inte att ett enskilt land,som t.ex. , ensamt tar hänsyn till detta. Det är av avgörande betydelseatt samtliga länder samarbetar när det gäller såväl fiskekvoter som regler förfiskemetoder.3 Vattendrag3.1 Bevarande av älvarI och med att regeringen beslutat att stänga svenska kärnkraftverk iförtid, ökar behovet av alternativ energi. För att klara våra mål omkoldioxidutsläpp är det viktigt att inte energikällor som olja och kol ökar.Införandet av investeringsstöd för vattenkraftutbyggnad ökar därförtrycket mot de outbyggda vattendragen. förslagtill ändrat älvskydd accentuerar detta hot. Vi har älvar somproducerar vattenkraft, vilket är bra. Däremot måste de älvar som ärorörda även fortsättningsvis bevaras. De som finns kvar representerar imånga fall omistliga naturvärden och kräver särskilt skydd motexploatering.3.2 FörsurningAlltför många, en femtedel, av våra sjöar och vattendrag är påtagligtförsurade. Ekosystemen riskerar att slås ut om inget görs. Den biologiskamångfalden är därmed hotad. Den socialdemokratiska regeringen hartidigare anslagit för lite pengar till kalkningsinsatser, vilket medförtpåtagliga försurningsskador. Insatserna för fortsatt kalkning måste fortgåpå en för naturen tillräcklig nivå.4 Miljöövervakning och forskningMiljöövervakningen har varit en av viktigaste verktyg för attfölja upp effekter av utsläpp och åtgärder. Detta har under inteprioriterats tillräckligt av Socialdemokraterna, vilket inneburit att fleramiljöövervakningsdata har brutits. Nationella och regionalaövervakningsprogram måste vara så pass omfattande att det går attstudera såväl kortsiktiga som långsiktiga förändringar.Miljöövervakningen utgör själva grunden för miljövårdsarbetet. Den ärnödvändig för att kunna särskilja naturliga variationer från människanspåverkan och miljöförstöring.Minskad miljöövervakning försvårar även för miljöforskningen. Sverigehar varit en framstående forskarnation på miljöområdet, men undersenare år förlorat viktig kompetens och inte minst tid. Det behövs nu enkraftfull satsning på miljöforskningen. Det är viktigt att trygga försörjningenav forskarkompetens genom att ge universiteten tillräckliga resurser förutbildning av studenter inom miljöforskning, inte minst de vattenrelaterademiljöproblemen.Det är även angeläget att satsa på forskning vad gäller specifika Östersjö-problem. Vi vet ännu alldeles för lite om t.ex. laxsjukdomen M 74 och dessorsaker.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om övergödning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fartygstrafiken,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fisket i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bevarandet av våra älvar.2Stockholm den 4 oktober 1999Göte ()()()()()()()()(m)()()()1 Yrkande 2 hänvisat till TU.2 Yrkande 4 hänvisat till BoU.