mot · GM02Fi41 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi41av m.fl. (c)med anledning av prop. 1998/99:89 Förändringar i utjämningssystemet för kommuner och landstingCenterpartiet anser att utgångspunkten för politiken ska varaden enskilda människan. Därför har vi synsättet att detgrundläggande syftet med utjämningssystemet förkommuner och landsting är att ge medborgarna en likvärdigkommunal service oavsett var i landet man bor.Utjämningssystemet ska skapa likvärdiga förutsättningar föralla kommuner att bedriva verksamhet.Centerpartiet anser att ett nytt system måste utvecklas förframtiden med enklare regler som stärker den demokratiskakontrollen. Det ska vara ett system som utgår från det lokalasjälvstyret och den kommunala beskattningsrätten.Utjämningen skall omfatta alla kommuner på likvärdiga grunder. Det skallinte kompensera för skillnader i servicenivå, kvalitet, avgiftssättning ocheffektivitet. Det skall baseras på mätbara och för kommunerna opåverkbarafaktorer som mäter strukturella kostnadsskillnader. Systemet syftar tillutjämning på kommun- och landstingsnivå, inte på individnivå. Det finnsskäl att understryka behovet av att öka och förnya de regionalpolitiskainsatserna för att Hela skall leva, men konstatera att dettainte är utjämningssystemets uppgift. Aktiv decentralisering, ny teknik,enklare regler och ökat självstyre ska stärka förutsättningarna för hållbartillväxt i hela landet. Genusperspektivet måste vara en självklar del iförnyelsen. Det gäller att skapa möjligheter för både kvinnor och män attförverkliga sina idéer och drömmar över hela landet genom en helhetspolitiksom främjar, inte hämmar, utveckling i hela landet.Regeringen avser enligt propositionen att fortsätta arbetet med utvecklingoch uppföljning av utjämningssystemet. Ett antal frågor kommer att utredasvidare. Dagens system har en stor detaljeringsgrad och är mycket svårt attöverblicka. anser det viktigt att utjämningssystemet finns kvarmen att grunderna i systemet bör utformas så att de får större överblickbarhetoch därmed legitimitet.Vi noterar att det i propositionen på några områden genomförtsförändringar i enlighet med vad reserverade sig för i ut-redningsarbetet, bl.a. vad gäller kallortstillägget och integrationssatsningar.Det är viktigt att lokala utvecklingsprogram utarbetas för att byggautvecklingen underifrån och stödja barn och ungdomar från den lokala nivån.Kommande översyn och uppföljning av utjämningssystemet måste fåfullföljas utifrån vidare ramar än vad som var fallet för den avslutadeutredningen. I det sammanhanget finns skäl att även väcka frågan i vad månmålen för inkomst- och kostnadsutjämningen kan uppnås inom ramen för ettstatligt system. Grunden skall självfallet vara likvärdiga förutsättningar förgrundläggande service i hela landet och förstärkt kommunaltsjälvstyre utan återgång till specialdestinerade statsbidrag. Utredningen börges mandat att avväga och lämna förslag på den modell som ger bästamöjligheterna att förenkla, tydliggöra och stärka det lokala självstyret,som man uppnår målet om likvärdiga förutsättningar i hela landet.Detta bör ges regeringen till känna.PomperipossaeffektenInkomstutjämningen omfördelar ca ikommunsystemet och ca ilandstingssystemet. Den föreliggande propositionen föreslåringa förändringar i inkomstutjämningen. Det faktum attnuvarande system leder till direkt negativa marginaleffektertill följd av de länsvisa skattesatserna ochkompensationsgradens nivå har dock uppmärksammats.Denna s k Pomperipossaeffekt måste avskaffas.Pomperipossaeffekten upplevs som orättfärdig och inkräktarpå det kommunala självstyret. Det är därför viktigt att man idet fortsatta utredningsarbetet finner lösningar att kommabort från Pomperipossa. Grundprincipen att ge kommunernalikvärdiga ekonomiska möjligheter ska dock gälla. Ensänkning av kompensationsgraden i dagens system för attkomma till rätta med problemet är oacceptabel.BefolkningsminskningBefolkningsutvecklingen i landet har varit dramatisk undersenare år. Dels genom rörlighet, dels genom lägre invandringoch dels genom rekordlågt barnafödande. Det har resulterat iatt 210 av landets 289 kommuner ser sin befolkning minska.Även om det i princip är helhetspolitiken och i synnerhetregionalpolitiken som har till uppgift att forma grunder förpositiv och hållbar utveckling i hela landet, måste ävenutjämningssystemet ta hänsyn till detta. De samhällen därbefolkningsunderlaget viker får högre kostnader för attupprätthålla samhällsstrukturen. För att ge möjlighet till enanpassning av kostnaderna under lugna former krävs enfaktor som tar hänsyn till snabb befolkningsminskning.Centerpartiet anser att en alternativregel vid störreminskning än bör införas.Eventuella negativa marginaleffekter eller dubbelkompensation till följd av denna regel får bli föremål föruppföljning.Den snabba befolkningsminskningen i många kommuner och regioner harskapat svårigheter även för landstingen. Tryggheten i vården är inte förenligmed tvära kast. Även hälso- och sjukvården har behov av en längreanpassningstid till förändrade förhållanden. Det är vår uppfattning att ävenlandstingen skall omfattas av samma faktor och alternativregel förbefolkningsminskning som bör gälla kommunerna. Vad ovan anförts ombefolkningsminskningen bör ges regeringen till känna.KollektivtrafikKollektivtrafiken har i dagens system betraktats som ettregionalt behov. Höga strukturella kostnader förkollektivtrafiken ska kompenseras. Standardkostnadenberäknas i förslaget från andra faktorer utifrån variablernagleshet, arbetspendling och tätortsstruktur. Strukturellaskillnader i form av privat arbetspendling beaktas inte.Risken finns att skillnader i avgiftssättning delvis kommeratt kompenseras genom systemet. Frågan om nuvarandefördelning mellan kommuner och landsting böruppmärksammas. Detta gäller särskilt möjligheten till lokalanpassning och flexibilitet utifrån lokala överenskommelser.Centerpartiet anser att ö-variabeln måste vara kvar dåförekomsten av öar i en kommun är en opåverkbar struktursom leder till högre kostnader. Detta bör ges regeringen tillkänna.Glesbygd ger särskildaförutsättningarDet kan ifrågasättas om merkostnaderna för hälso- ochsjukvård i glesbebyggelsestruktur fångar upp den särskildaproblematik som finns i t ex inland med extremaavstånd. Frågan är om valet av fiktiva lokaliseringar av såvälsjukhus, vårdcentraler som ambulansstationer tar fasta på detmycket olika innehåll som dessa får p g a att avstånden tillsjukhusen är väldigt långa. Denna fråga måste övervägasytterligare och i avvaktan på detta föreslås nuvarande faktor idenna del frysas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det fortsatta utredningsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om befolkningsminskningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ö-variabeln.Stockholm den 29 april 1999Rolf Kenneryd (c)()()()()