ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02MJ527 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ527av , ()Utvärdering av djurskyddslagenDet är sedan fattade beslut om nydjurskyddslag. Förväntningarna på lagen var stora, eftersomden skulle innebära en övergång till en djursyn där djurenmer sågs som individer. Flera paragrafer i lagen rönteinternationell uppmärksamhet, inte minst 4 § som säger attvissa av de djur som hålls i fångenskap skall hållas på ettsådant sätt att de kan bete sig naturligt och så att det främjarderas hälsa.Tidigt riktades det dock kritik mot djurskyddslagens genomförande. Ibörjan av 90-talet konstaterade att den dåvarandecentrala djurskyddsmyndigheten helt hade missuppfattat sitt uppdrag.Kritik har också riktats mot lagens genomförande från djurskydds-organisationer. De har fört fram att det saknas viktigatillämpningsföreskrifter och att vissa av de föreskrifter som meddelatsknappast uppfyller djurskyddslagens krav.Trots att det alltså gått har den centrala djurskyddsmyndigheteninte meddelat nya föreskrifter för slakten. I förarbetet till lagen sägs dettydligt att reglerna för slakten måste ändras. Inga föreskrifter har meddelatsdå det gäller hållningen av försöksdjur. Efter en lagändring 1998 omfattasäven försöksdjuren av 4 § djurskyddslagen.Strävan efter ett gott djurskydd är central i svensk politik. Av denanledningen och mot bakgrund av den kritik som riktats mot djurskydds-lagens genomförande är det min uppfattning att det är hög tid att lagen ochdess genomförande blir föremål för en parlamentarisk utvärdering.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av djurskyddslagen och dessgenomförande.Stockholm den 4 oktober 1999Siw ()
mot · GN02MJ529 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ529av , ()Veterinärmedverkan vid ryttartävlingarI samband med att distriktsveterinärorganisationenomorganiserades 1995 började ()att tillämpa djurskyddslagen på ett sätt man inte gjorttidigare. Man kräver fr.o.m. att den veterinärsom övervakar ryttartävlingar skall vara anställd av SJV.Före detta datum utfärdade SJV ett förordnande som gav denförordnade tävlingsveterinären erforderliga befogenheter föratt övervaka tävlingen. SJV intresserade sig endast för attdjurskyddsaspekterna uppfylldes och lät den arrangeranderidklubben och tävlingsveterinären, eller det företag i vilketdenne var anställd, lösa ersättnings- och anställningsfrågor.Detta system fungerade utmärkt och alla inblandade partervar nöjda med systemet. Detta gav bl.a. möjlighet för demånga veterinärer som är funktionärer eller medlemmar iridklubbar att stödja klubbarnas verksamhet genom att ställaupp gratis som tävlingsveterinär. I och med att SJV numerainte tillämpar djurskyddslagen på det sätt man gjort tidigareär detta inte längre möjligt. SJV har alltså skapat ett monopolpå denna verksamhet.Ryttartävlingar, där tävlingsveterinär erfordras, arrangeras i regel somtvådagarstävlingar över en helg och priset för att SJV tillhandahållertävlingsveterinär för en sådan tävling ligger på mellan 10 000 och 15 000kronor. Det är inte ovanligt att en ridklubb arrangerar fyra tävlingar per år.Man kan också notera att det knappast existerar några statligt anställdaveterinärer som är specialiserade på häst utan så gott som alla hästspecialisterär privatanställda. Dessa vill i regel inte gå in i ett anställningsförhållandemed SJV för att vara tävlingsveterinär. Detta medför i sin tur att det ärganska vanligt att de veterinärer som övervakar hästtävlingar saknarerforderlig kompetens. Detta innebär också att det totala utbudet avtillgängliga veterinärer minskar, och det är också väl känt hur svårt det är attfå tag i tävlingsveterinär. Många tävlingar har fått ställas in av dennaanledning.Vilken ekonomisk betydelse tävlingsveterinärverksamheten har för SJV ärobekant men för ridklubbarna och för ridsportens många utövare har de ovannämnda förhållandena stor ekonomisk betydelse.Ändras djurskyddslagen så att tävlingsveterinären inte längre måste varaanställd av SJV, utan endast behöver förordnas med erforderliga befogen-heter, så uppnår man två viktiga positiva effekter:1. Man stärker djurskyddslagen i och med att utbudet avkompetenta veterinärer villiga att tjänstgöra somtävlingsveterinärer ökar.2. Man ger ridsporten ett välbehövligt ekonomiskt tillskott.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring idjurskyddslagen att får rätt att låta ävenveterinärer som inte är anställda vid vara tävlingsveterinär vidhästtävlingar.Stockholm den 3 oktober 1999Caroline ()
mot · GN02MJ530 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ530av Calner, ()Borttagande av taggtråd i naturenFörr i tiden stängslade markägarna in sina marker ochbetesdjur med taggtråd.Även militären använde taggtråd så att den skulle förhindra fientligatrupper att stiga iland. hindrar taggtråden människor och djur från attröra sig fritt i naturen.Taggtråd är inte förbjudet. Enligt djurskyddslagstiftningens rekommenda-tioner bör det dock inte användas. Trots detta och att taggtråd är ettotidsenligt stängselmedel ligger det taggtråd lite varstans i naturen. Det ärettsäkerhetsproblem för såväl tamdjur, vilda djur som människor.Sommaren 1999 fastnade en liten flicka i en kvarlämnad taggtråd, honskadade sig så svårt att och ambulans tillkallades. Dennaolycka som aldrig borde ha hänt gav stort lidande för flickan och kostnaderför samhället.Vi anser att förslag om att regeringen skall åläggamarkägarna ansvaret för att ta bort taggtråd som inte längre har någonfunktion bör sättas i verket möjligt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att taggtråd skall rensas bort från naturen.Stockholm den 1 oktober 1999Lisbet Calner (s)()
mot · GN02MJ531 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ531av , ()Konkurrensfrihet för veterinärerJordbruksverket är chefsmyndighet fördistriktsveterinärorganisationen, som är avpassad främst föratt tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inomanimalieproduktionen och hos hästar som används i jord-och skogsbruket. Om det finns djurskyddsskäl eller därannan veterinärvård inte kan anvisas, är en distriktsveterinärskyldig att även ge djursjukvård för övriga djur.Distriktsveterinärorganisationen finansieras till största delen av upp-dragsgivarna, i första hand djurägarna, och i övrigt av anslag över stats-budgeten. Av årets budgetproposition framgår att distriktsveterinärorganisa-tionen, som tidigare gått med underskott, har visat en positiv ekonomiskutveckling från och med . ökade antaletdebiterade förrättningar från 251 1997 till 278 1998 eller medca 26 800. Regeringen föreslår att anslaget minskas från 80 miljoner kronorför 1999 till för år 2000.I finns runt 1 800 veterinärer. Av dem är cirka 375 privat-praktiserande och 400 knutna till olika djursjukhus. De privatpraktiserandeveterinärerna är oftast småföretagare som med egna medel bekostat storainvesteringar i utrustningar och kliniker. De är nu utsatta för illojalkonkurrens.Distriktsveterinärorganisationen ökade antalet debiteradeförrättningar med 26 800 som antalet djur inom jordbruket stadigtminskar. Förklaringen till denna utveckling är att de statliga distrikts-veterinärerna i allt större omfattning åtar sig uppdrag inom denkonkurrensutsatta sektorn vård av sällskapsdjur och hästar. Inkomsterna fråndenna sektor har ökat från . Varje sådan förrättning ärkraftigt skattesubventionerad, vilket innebär att de privatpraktiserandeveterinärerna inte kan konkurrera på samma villkor som de statliga ochdärför tappar marknadsandelar.Till bilden hör också att det är mycket olämpligt att iegenskap av kontrollmyndighet bedriver affärsverksamhet som innefattar attmed hjälp av statliga subventioner konkurrera med de veterinärer man är sattatt övervaka.Jordbruksverkets myndighetsutövning bör skiljas från affärsverksamhetenpå ett tydligare sätt. Det bör finnas garantier för att statliga medel inteanvänds i den konkurrensutsatta verksamheten.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om konkurrens-neutralitet mellan privatpraktiserande veterinärer och statligt anställdadistriktsveterinärer i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en översyn av organisation för att skilja myndighetsutövning från affärs-verksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen.Stockholm den 30 september 1999Christel ()()
mot · GN02MJ532 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ532av Värmby, ()Anslag till forskning utan djurförsökBakgrundÄnda sedan antiken har vi människor använt oss av levandedjur i experiment. I vår egen nutid har omfattningen av dessaexperiment och forskningen vuxit enormt. haralltfler människor engagerat sig mot användandet av djur iofta mycket plågsamma djurförsök och tester. Denna opinionhar drivit fram alternativa och framgångsrikaforskningsmetoder som kan ersätta djurförsöken.Framgångsrika alternativTack vare den alternativa forskningen har t.ex.leukemipatienterna fått bättre möjligheter att överleva, se pådocent projekt som finns beskrivet i "Medandra metoder" (om alternativ till djurförsök). PlastkirurgGunnar , i , har tagitfram en alternativ metod till brännskadebehandling, somvisat sig ha vida större tillförlitlighet för den medicinskaforskningen än motsvarande med djurförsök.Detta är bara två exempel på att den alternativa forskningen visat sig varabättre än traditionell djurförsöksforskning. Att minska, och helst få bortforskningen med djurförsök helt, borde vara en övergripande målsättning. Ivilket fall kan det knappast vara ett självändamål att fortsätta dentraditionella hanteringen, när det växer fram effektiva och skonsammaalternativ. En förutsättning är dock att alternativen ges resurser att växa ibredd och omfattning.OmfördelaforskningsanslagenAllt fler forskare vill och kan forska alternativt, fritt fråndjurförsök.Möjligheten för forskare att välja detta alternativ begränsas av deekonomiska resurserna. Ökade resurser för att bedriva forskning utandjurförsök skulle påskynda en positiv utveckling och visa vilkastora möjligheter som finns att bedriva en mycket framgångsrik forskning.Det är glädjande att i budgeten för kunna notera att anslaget tillCentrala försöksdjursnämnden höjs med , men likväl ärstorleken på forskningsstödet alltför begränsat för att man ska nå avgöranderesultat och ett klart trendbrott. Anslagen till forskning borde alltsåsuccessivt och målinriktat omfördelas till förmån för den alternativaforskningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ett program för attsuccessivt och målinriktat överföra resurser från traditionell forskningmed djurförsök till den alternativa forskningen.Stockholm den 4 oktober 1999Lennart Värmby (v)()()
mot · GN02MJ535 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ535av , ()Inrättande av djurskyddsmyndighetI dag är ansvaret för djurskyddsfrågorna fördelat på fleramyndigheter. är den centraladjurskyddsmyndigheten, med bl.a. det samordnande ansvaretför tillsynen enligt djurskyddslagen. har ansvar för de flesta försöksdjursfrågorna.Livsmedelsverket ansvarar för vissa slaktfrågor ochNaturvårdsverket har ansvar för jakten.Flera statliga utredningar, t.ex. den Hugosonska utredningen om djur-skyddstillsynen och den senaste försöksdjursutredningen, SOU 1998:75, harpekat på problemet med att ha ansvaret för djurskyddsfrågor uppdelat påflera myndigheter. I angav man att möjligheten attinrätta en ny djurskyddsmyndighet, med ansvar för samtliga djurskydds-frågor, borde ses över i annat sammanhang.Naturvårdsverket inrättades då miljöfrågorna började hamnai fokus. Genom att låta frågorna bli ett eget kompetensområde ville man bådemarkera frågornas dignitet och skapa en effektiv spjutspetsmyndighet.Djurskyddsfrågorna har hamnat alltmer i fokus. Alltfler engagerar sig iarbetet för ett stärkt djurskydd, som kritiken mot de befintligamyndigheterna växer.En undersökning har visat stora brister inom de djurförsöks-etiska nämnderna. Nämnderna godkänner nästan undantagslöst alla ansök-ningar om att få utföra djurförsök och de avslag som görs, görs i stort settuteslutande av formella skäl. eller aldrig av etiska skäl. Den sam-ordnande myndigheten har i detta fall inte varit konstruerad så att man harkunnat möta problemen på ett godtagbart sätt. Och när det gäller tillsynenenligt djurskyddslagen har de lokala tillsynsmyndigheterna sedan djur-skyddslagen togs 1988 pekat på att den centrala myndigheten inte tagit framvare sig kompetens- eller målbeskrivningar i tillräcklig omfattning.Enligt vår uppfattning bör förutsättningarna för att inrätta en särskild djur-skyddsmyndighet utredas skyndsamt. En myndighet med ansvar för samtligadjurskyddsfrågor, ett , skulle kunna fungera som enspjutspetsmyndighet och därmed skulle arbetet med djurskyddsfrågorna få ennödvändig förstärkning. Myndigheten skulle också få en viktig roll i detinternationella arbetet med djurskyddsfrågor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av en särskild djurskyddsmyndighet.Stockholm den 5 oktober 1999Marianne ()()
mot · GN02MJ536 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ536av , ()Functional foodsLivsmedelsindustrin är av vital betydelse försysselsättningen i . Det är inte särskilt märkligt medtanke på de exceptionellt goda förutsättningarna förlantbruket i vårt landskap. Såväl livsmedelsproduktionensom förädlingen av dess råvaror är emellertid utsatt för enhårdnande internationell konkurrens. För att möta dennakonkurrens har skånsk livsmedelsindustri i allt högreutsträckning etablerat ett samarbete med avanceradlivsmedelsforskning.Peter , professor i tillämpad biokemi vid , menaratt allt fler forskningsrön tyder på att rätt sorts kost kan förhindra elleråtminstone försvåra uppkomsten av en rad allvarliga sjukdomar.Alternativhälsovården har länge påstått att det genom ett riktigt val av matgår att minska behov av medicin. Att näringsforskningen nu tänker i sammabanor öppnar nya möjligheter. Genom förädling kan livsmedlens läkandeeffekter stärkas.Ett framgångsrikt exempel på detta är de produkter som går underbeteckningen "functional foods". Det är produkter som är livsmedel som haren sjukdomsförebyggande och/eller läkande effekt. är ingalundaensamt om utveckling inom detta område. Functional foods är ett snabbtväxande område i och i . kommer nya rön som visaratt det vi äter innehåller biologiska ämnen som kan påverka hälsotillståndetpositivt.Hinder för utvecklingenVill ett företag i marknadsföringen hävda att deraslivsmedelsprodukter har medicinska egenskaper måsteprodukten vara klassad som läkemedel av Socialstyrelsen.Dessutom får produkten en högre momssats. Ett exempel ärden svenska hälsofilen Verum vars pris höjdes kraftigt isamband med att den klassades som läkemedel. Mejerietavsade sig klassningen.Livsmedelsbranschen föreslår i samråd med konsumentgrupper ochstiftelsen att man under vissa förutsättningar skatillåta påståenden i reklamen om matens hälsoeffekter. Detta förutsätter dockatt det finns en officiell av statsmakten fastslagen definition av functionalfoods och att livsmedelsföretagen kan få certifiera sig i förhållande tilldenna. Det är av största vikt att ochJordbruksdepartementet tar itu med denna uppgift. Ett snabbt resultat kringen etablerad definition med specifika krav på dokumentation för dem somvill använda sig av begreppet functional foods är ett sunt stöd till svensklivsmedelsindustri.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en officiell definition av functionalfoods.Stockholm den 4 oktober 1999Karin ()()
mot · GN02MJ537 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ537av , ()Kodressörer för bättre djurhälsaDet är ingen hemlighet att det används kodressörer imånga djurbesättningar över hela landet, trots att förbud motanvändning infördes . Att djurägare fortfarande trotsarförbudet beror på att man upplever beslutet som korkat ochvärnar om god djurhälsa. Det är såväl vetenskapligt sompraktiskt bevisat att klövlidande minskar hos mjölkkor dåkodressörer används. Förbudet infördes mer av politiskkorrekthet än på vetenskapliga grunder. Vem vågade trotsaAstrid när hon framförde krav på lagstiftning motnyttjandet av kodressörer.Misstag går dock att rätta till. Rätt användning av kodressörer ger mindreklövlidande för djuren, mindre antibiotikabruk, mindre skador på skinn,bättre miljö för djurskötare och även bättre produktion. Ny djurvänlig teknikskulle kunna utvecklas om förbudet mot kodressörer hävdes eller möjlighettill dispens medgavs. Hävandet av förbudet skulle vara med förbehållet attbesättningsveterinär och djurskyddsinspektör är överens om att djurhåll-ningen på gården uppfyller mycket högt ställda krav på god djurskötsel, attdressörerna sköts på ett riktigt sätt och att förhållandena för djuren sannoliktblir sämre förutan dressörer. Möjlighet till dispens från lagen mot s.k.kodressörer skall finnas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kodressörer.Stockholm den 5 oktober 1999Patrik ()
mot · GN02MJ541 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ541av , ()Antibiotikaresistenta bakteriestammarI södra förekommer besprutning med antibiotika ifrukt- och grönsaksodlingar samt i djurfoder. I har viintagit en mycket kraftfull position mot användning avantibiotika i djurskötsel bland annat avseende tillväxt.Risken för att antibiotikaresistenta bakteriestammar skallutvecklas är överhängande.Genom kraftfulla agerande har EU förbjudit fyra olika typer avantibiotika. Det är viktigt att de fyra som återstår också förbjuds.Det är viktigt att antibiotika endast används för sjukdomsbehandling, därandra mediciner inte är effektiva. Om det nu är så att antibiotika används inågot slags förebyggande syfte i frukt- och grönsaksodling samt i djurfoder,måste med kraft reagera och kräva att denna typ av okunnig sprid-ning av antibiotika förbjuds.Riskerna för människor och miljö är överhängande om antibiotika användsi förebyggande syften istället för i sjukdomsbekämpning. Antibiotikaresi-stenta bakteriestammar är ett utomordentligt stort hot mot folkhälsan och detgäller oavsett om okontrollerad antibiotikaanvändning förekommer i andraländer. Svenskarna är ett resande folk och riskerar därför att komma i kontaktmed eventuellt antibiotikaresistenta bakteriestammar utomlands, med destora risker vid sjukdomsbekämpning som detta kan medföra.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om användning av antibiotika.Stockholm den 4 oktober 1999Karin ()()()
mot · GN02MJ542 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ542av , ()Djur i naturVi i kan vara stolta över vårt relativt sunda jordbrukoch vår goda djurhållning. Att - som konsument - väljasvenska produkter är inte bara att gynna det egna utan ärriktigt ur hälsosynpunkt.Särskilt vad gäller djurhållningen skiljer vi ut oss från andra europeiskaländer. Förutom att det borde vara självklart att behandla djur väl så betyderen god djurhållning mycket för kvaliteten på produkterna, och därutöver ären sund djurhållning helt klart ett försäljningsargument för svenskt köttockså ute i Europa.Men ingenting är så bra att det inte kan bli bättre.Vår djurskyddslag är i stort sett bra men den behöver ändras så att lagensintentioner om individuella hänsyn och dispensmöjligheter också används ipraktiken. Ett sådant fall gäller ranchuppfödning av boskap. Sättet att födaupp djur i en för dem naturlig miljö börjar bli allt mer vanligt förekomman-de. Djuren har tillsyn och skötsel men går ute, i mest runt.Inte sällan kan man konstatera att dessa besättningar är friskare och har detbättre än djur som hålls på mer tradionellt sätt.De olika rancherna har naturligtvis olika naturliga förutsättningar och dettahar tidigare tagit hänsyn till. I miljöer där djuren har natur-liga vindskydd har i samråd med länsveterinär beviljatdispenser från kravet att uppföra liggstallar till djuren.Där naturliga skydd saknas är naturligtvis liggstallar nödvändiga. Menmed liggstallar följer problem som gödselkoncentration och söndertrampadjord, negativa effekter som känns onödiga i de fall djurens behov av värmeoch vila blir tillgodosedda på annat sätt.Jordbruksverket beviljar inga dispenser oavsett hur de naturliga för-utsättningarna är. Denna ändring i praxis är inte grundad i någon lagändringutan snarare i att missförhållanden har upptäckts på någon ranch.Det är ändå de goda exemplen som måste vara de vägledande och genomkontroller och samarbete med länsveterinärer kan god djurhållning garan-teras även utan liggstallar.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändringar i djurskyddslagen.Stockholm den 5 oktober 1999Ulla ()()
mot · GN02MJ543 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ543av , ()Hästar, hästmarknader och hästköttDen här motionen önskar jag att den inte behövde skrivas.I vintras sändes fruktansvärda bilder från hästmarknaden i Anderlecht iBelgien på TV. Utmärglade hästar piskades, föll och "slängdes" påtransporter. Vi såg skador och sår, illa skötta och inflammerade. Resigneradeoch lidande hästar. Det var bilder som visade en verklighet vi inte troddefanns längre i vad vi vill kalla det civiliserade . Men barbariet tycksbestå.Hästmarknader finns inte bara i , de finns i alla länder. I Danmarkhålls en jättestor hästmarknad med anor i Hjallerup pånorra . Där samlas hästhandlare och 3000 hästar från ,och länderna söder därom. Det här är norra störstahästmarknad. Efter EU-medlemskapet är ju den fria rörligheten helig. Detgäller även de levande djuren.Många av hästarna är i ett bedrövligt skick. De blev liksom över, ingenville ha dem. Många kommer att köpas till slakt och i bästa fall slipper de enlång transport, men för många väntar nya hästmarknader före den sista resan.Hästmarknader som Anderlecht. Det är fullt möjligt att den utmärglade ochplågade hästen vi såg på TV kom från via Danmark.Slaktpriset var kanske högst i och gjorde inköp lönsamma förden belgiske hästhandlaren.Men den tänkbara svenska hästen och de andra från Anderlechtshästmarknad kan mycket väl hamna i igen. Sverigeimporterar nämligen hästkött från . Totalt importerades 1998 513 tonfrån och . Därtill kommer från Nederländernaoch från . De hästarna kan också ha passerat Anderlechtshästmarknad. Totalt importerar hästkött från ca 3000 hästar. Vad devarit med om före döden vet ingen. Men vi har sett bilderna frånAnderlecht...Det här är förfärligt. En skandal för . Ett hån mot det svenskadjurskyddet. En skam för de företag som handlar med köttet. Sätt stopp fördet!! !HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om import av hästkött.Stockholm den 5 oktober 1999Gudrun ()