mot · GN02MJ221 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ221av , ()TrädgårdsnäringenDen yrkesmässiga trädgårdsodlingen i vårt land har ett produktionsvärdepå , beräknat på redovisade arealer ochproduktion i SCB:s trädgårdsinventering 1996. Produktionen somomfattar yrkesmässig odling av grönsaker i växthus och på friland,odling av frukt, bär och plantskoleväxter samt växthusodling avkrukväxter och snittblommor svarar sammantaget för cirka hälften av densvenska konsumtionen av dessa slag av produkter.Antalet producerande trädgårdsföretag uppgår till ca 3 700 varav ca 1 400med odling i växthus och 2 900 med frilandsodling. Antalet sysselsatta upp-går till drygt 25 000 motsvarande ca 10 000 helårsanställda. En betydandedel av arbetstillfällena i branschen utgörs av säsongsmässiga skörde-anställningar.En mer ingående redovisning av branschens produktions-, sysselsättnings-och konkurrensförhållanden lämnas i utredningsbetänkandet En livsmedels-strategi för , SOU 1997:167. Av denna framgår också att trädgårds-näringen är en utpräglad småföretagsbransch med bred spridning över landetoch med en viktig sysselsättningsskapande betydelse i många områden meden i övrigt svag industri- eller näringsverksamhet.EU-medlemskapet har inneburit att konkurrenstrycket på den svenskaträdgårdsproduktionen har ökat kraftigt. Detta har framför allt tagit siguttryck i en kraftigt pressad prisbild för den svenska produktionen. Enjämförelse mellan priset i odlarledet mellan och årets säsong visaratt prisnivån är genomsnittligt lägre beroende påprodukt, (tomater 1994 - /kg, 1999 ca /kg). Någon mot-svarande förändring av produktionskostnaderna har inte skett. Denföreslagna höjningen av dieselskatten försämrar trädgårdsnäringenskonkurrensläge ytterligare. Den svenska trädgårdsnäringen har inte heller pånågot annat sätt, som i och , getts ett övergångsstöd för attkompensera de prisförändringar som skett sedan EU-inträdet. Detta har letttill att den nödvändiga strukturförändring som är viktig för att fortsättnings-vis kunna möta prispress, konkurrens och marknadskrav alltjämt dröjer.Såväl en ökad företagsstorlek, modernisering av växthusstrukturen som enökad rationaliseringsgrad är för företagen sådana viktiga förändringar sompolitiken på trädgårdsområdet måste medverka till att skapa utrymme för.Detta kan inte åstadkommas med den skatte- och avgiftsbelastning påproduktionsfaktorer som gäller för denna sektor.Investerings- och produktutvecklingsstödDen svaga lönsamhetsutvecklingen i trädgårdsföretagen underhela 90-talet har medfört en kraftig eftersläpning i strukturutvecklingenoch i förnyelsen av produktionsbyggnader och produktionsteknik. EU-medlemskapet har som framhållits inte inneburit någon fördel i dettaavseende för branschen. Av SCB-statistiken framgår att företagsstorlekeninom växthusodlingen endast marginellt förändrats under denna period.Medelarealen växthusyta i är ca medan den i Danmarkär ca dubbelt så stor och i ca tre till fyra gånger så stor.Nyföretagandet inom odlingen i är också för lågt för att kunna påsikt upprätthålla den nuvarande omfattningen av den svenskaträdgårdsodlingen.Det investeringsstödsprogram som beslutade införa den 1januari 1997 har under den innevarande programperioden medgett ettmaximalt investeringsstödsbelopp på per företag. Detta belopp ärinte anpassat efter växthusodlingens mer kapitalintensiva investerings-åtaganden och behov. Stödet har också endast utgått till energibesparandeoch miljöförbättrande åtgärder.För att beakta vad som här anförts om behovet av strukturåtgärder inomväxthusodlingen vill vi understryka angelägenheten att trädgårdsnäringen gessamma konkurrensmöjligheter som näringen i övriga EU-länder, under denkommande programperioden.Växthusodlingens energibeskattningSverige tillämpar den högsta energibeskattningen förväxthusuppvärmning i EU. En svensk växthusodlare betalar, beroende påföretagets omsättning, en skatt på mellan ca och per m³eldningsolja. I utgör koldioxidskatten ca per m³ för deföretag som är underkastade s.k. energibesiktning. I uttas ingenkoldioxidskatt.I har t.ex. energibeskattningen dessutom en utformning sominnebär att skatterna återförs till näringen som ett stöd för energibesparandeinvesteringar. Programmet är anpassat för att främja en strukturanpassningav den danska växthusodlingen mot större och rationellare brukningsenheter.I betänkandet En livsmedelsstrategi för har energibeskattningensbetydelse för de svenska växthusföretagens konkurrenskraft analyserats och ibetänkandet föreslås mot bakgrund härav en reducering av beskattningen förde olika fossila bränsleslagen till i nivå med EU:s miniskattedirektiv förmineraloljeprodukter motsvarande /m3 olja.Den svenska koldioxidbeskattningen för växthusodlingen bygger dessutompå ett beräkningssystem, den s.k. 0,8-procentsregeln. Denna tillkom motbakgrund av behovet att mildra effekten av den koldioxidskattehöjning somskedde för de mest konkurrensutsatta, energiintensivaföretagen. Nedsättningsprincipen byggde på att företagets kostnad för skattensattes i relation till företagens försäljningsvärde av produktionen. För vissaväxthusföretag medförde principen en i stort bibehållen skattenivå iförhållande till situationen före medan den för andra innebaren skattehöjning ända upp till en fördubbling av erlagd skatt. erläggersåledes växthusföretagen en skatt som kan variera från ca 200 till perm³ eldningsolja.Genom att skatteuttaget bestäms av växthusföretagens omsättning innebärdetta att varje företag till skattemyndigheten måste ansöka om nedsättningoch redovisa underlaget för detta genom fakturaverifikationer på inköptbränsle och omsättningsuppgifter för produktionen. Genom att riksdagensamtidigt beviljat växthusföretagen att få denna nedsättning direkt avräknadpå bränslefakturan måste företagen inför varje kalenderår dessutom begäraett förhandsbesked från skattemyndigheten om nedsättningen baserat på enuppskattad bränsleförbrukning och omsättning det kommande året.Slutreglering av skatt skall därefter ske efter kalenderårets utgång som ovanangetts.Skattehöjningen skedde för att de industriföretag somansågs tjäna på EU-medlemskapets öppnare marknadsförhållanden skullemedverka i finansieringen av den svenska medlemskapsavgiften. Som viframhållit inledningsvis i denna motion har den svenska växthusnäringen intekunnat tillgodoräkna sig några vinster av medlemskapet utanytterligare fått vidkännas en försvagning av denna.Det här redovisade nedsättningssystemet medför också betydandeorättvisor för de företag som drabbats av en skattehöjning. Genom attnedsättningen relateras till företagens omsättning tar den inte på något sätthänsyn till företagens konkurrenssituation före och efter den 1 juli 1997.Företagets omsättning är inte en spegling av konkurrensförhållande,lönsamhet och vinst. I stället kan visas att de företag som erhållit enskattehöjning i stället genomgående har sina högre försäljningsvärden tillföljd av att man har ett högre ingångsvärde i produktionen på grund av startar produktionen på dyrt inköpt plantmaterial och inte på frösådd.Förädlingsvärdet i företaget med hög skatt är emellertid lika stort som iföretaget med låg skatt. Detta visar att skattemodellen inte uppfyller deförutsättningar som konstruktionen förutsatt och att de drabbade företagenytterligare pressats i sin konkurrenssituation.Nedsättningssystemet har också en mer direkt konkurrenssnedvridandeeffekt mellan växthusföretag som utnyttjar olika bränslen för sin produktionmen med en annars likartad produktion. Genom att inedsättningssystemet byggt in att inget företag som utnyttjar olja föruppvärmning får inköpa olja till en lägre skattekostnad än160 kr per m³, dvs. att EU:s rekommenderade mineraloljedirektiv skalltillämpas, sätts en nedre gräns för skattenedsättningen för dessa företag.Detta innebär att ett växthusföretag som utnyttjar naturgas för sinuppvärmning kommer i en bättre beskattningssituation än det som utnyttjarolja. Nedsättningsregeln har här inget motsvarande bottenvärde utanbeskattningen skulle teoretiskt kunna gå ner till motsvarande per m³olja (av nominellt skattebelopp). För t.ex. två företag medtomatodling, båda med en odling på 5 000 kvm, skulle skatteskillnadenmellan företagen kunna uppgå till ca 20 000 kronor.Eftersom naturgasnätet inte har en sträckning i landet som gör attväxthusföretagen har jämlika möjligheter att utnyttja denna energikälla föruppvärmning bidrar nedsättningssystemet till att kraftigt förstärka kon-kurrensfördelarna för dem som har denna möjlighet. Naturgas somenergikälla ger för övrigt kostnadsfördelar i produktionen t.ex. genommöjligheten till billigare koldioxidgödsling, lägre underhåll och etteffektivare energiutnyttjande.Nedsättningssystemet som vi tidigare också redogjort för har inneburit enbetydande administrativ belastning på företagen genom förhandsbesked ochslutredovisning av energiskatt. Genom systemets uppbyggnad har det ocksåtagit för företagen att kunna klarlägga i vad mån de är berättigadetillnedsättning eller ej. Av skattemyndighetens statistik framgår att ännu endastdrygt 500 av landets ca 1 400 växthusföretag utnyttjar denna nedsättnings-möjlighet. Redogörelser för systemet från skattemyndighetens och frånnäringens organisationers sida blir med viss nödvändighet omfattande ochsvårtillgänglig vilket också inses av den redogörelse av systemet som vi idenna motion lämnar. Härtill kommer svårigheter att med hänsyn till demånga olika produktionsinriktningar som växthusodlingen uppvisarklarlägga vad som avses med företagets försäljningsvärde, nyttjad energi föruppvärmning för produktion m.m.Växthusodlingen är liksom trädgårdsodlingen generellt en utpräglad små-företagarbransch och mot den bakgrunden i behov av enkla administrativaregelverk. Vi anser att det är en skyldighet från samhällets sida att intepålägga en bransch så administrativt betungande regler att ett stort antal avdess företag inte ges reella möjligheter att nyttja de förmåner somregelverken är avsedda att ge. Mot bakgrund av dessa konkurrensför-sämrande effekter som vi här visat på, anser vi att systemet omgående börändras. Växthusnäringen bör befrias från 0,8-procentsregeln till förmån fören generell koldioxidbeskattning, lika för hela näringen.Forskning och utvecklingAv väsentlig betydelse för trädgårdsnäringens konkurrenskraft i ett bådenäraliggande och längre perspektiv är dess möjligheter att bedriva ettprogressivt utvecklingsarbete och att ha tillgång till ett resursstarkt ochändamålsenligt system för tillämpad forskning och projektverksamhet. Itakt med att samhällets resurser alltmer koncentrerats till den merundervisningsstödjande forskningen vid Lantbruksuniversitethar ansvaret för den tillämpade utvecklingsverksamheten tydligare förtsöver på näringen själv att ta ansvar för.Bristen på denna viktiga tillämpade forskning och utvecklingsverksamhethar bl.a. uppmärksammats av för Skogs- och Jordbruks-forskning. Detta råd har i ett särskilt utredningsbetänkande äskat särskildabudgetmedel för sådan verksamhet och även uttalat sig för att samhälletstöder näringen i uppbyggnaden av en gemensam utvecklingsfond genom enlagstiftning om en obligatorisk produktionsavgift. Från näringens sidabegärdes i en framställan till regeringen samhällets med-verkan i tillskapandet av sådan obligatorisk utvecklingsfond inom näringen.Vi får nu avvakta regeringens åtgärd med anledning av till-kännagivande i frågan.Behovet av förbättrade forsknings- och utvecklingsinsatser är stort inomträdgårdsnäringen. Konkurrensen är hård och andra länder satsar resurser pådenna sektor. Trädgårdsnäringen i arbetar utifrån målsättningen brakvalitet, och det finns också goda förutsättningar att utveckla denna näring.Vi anser att forsknings- och utvecklingsinsatserna inom trädgårdsnäringenytterligare skall prioriteras inom ramen för forskningsanslagen.Arbetskrafts- och sysselsättningsfrågorTrädgårdsnäringen sysselsätter ett betydande antal personer underskördesäsong. Kostnaden för skördearbete utgör också en betydandeandel av framför allt frilandsföretagens produktionskostnader. Det är oftasvårt att uteslutande klara detta arbete med svensk arbetskraft varför iviss omfattning tillfällig arbetskraft från länder utanför gemenskapenanställs kortvarigt. För denna anställning betalar odlarna fullaarbetsgivaravgifter trots att arbetstagarna inte får tillgodogöra sig helatrygghetssystemet. Avgifterna får därför karaktären av skatt.Administrationen och redovisningen av dessa avgifter är också enbelastning på företagen i verksamheten.I flera EU-länder tillämpas betydande lättnader i avgiftsuttaget på tillfälligtanställd skördearbetskraft. I tillämpas en nedsättning av arbets-givaravgiften från för denna kategoriarbetstagare, och i tillämpas ett särskilt fruktplockarreglemente mednedsatta avgifter. I tillämpas ett motsvarande system som i Belgienmed avgiftsbefrielse för en första arbetsperiod av detta slags anställning.I finns en avgiftsfri lönegräns på under vilken arbets-givaren inte behöver redovisa arbetsgivaravgifter. Gränsen fastställdes senast1985 varför vi anser att det finns skäl att på nytt pröva denna gräns. Enprövning bör därvid göras utifrån den konkurrenssituation som ovanredovisats. En prövning av gränsen bör också ses i perspektivet av behovetatt generellt skapa enklare administrativa rutiner för den småföretagar-kategori det här handlar om.Riksdagen har tidigare beslutat om en särskild nedsättning av arbets-givaravgifterna för små och medelstora företag för en månatligmaximal lönesumma på . För företag inom en näring med en starksäsongsmässighet i sitt arbetskraftsbehov innebär regeln att man inte kanutnyttja nedsättningen på årsbasis i samma omfattning som företag med enjämn sysselsättning över året. Det finns anledning att i det sammanhanget ta ibeaktande vad som i regeringsförklaringen framhållits om att jordbruket skallha likvärdiga villkor med andra näringar.I finansutskottets yttrande 1996/97:FiU20 framhöll utskottet att man intefann den nuvarande ordningen för den särskilda nedsättningen avarbetsgivaravgiften tillfredsställande utan förutsatte att regeringen övervägermöjligheten av en årlig avstämning av denna. Vi delar finansutskottetsmening i frågan och anser att trädgårdsnäringens företag av rättviseskäl och ibeaktande av dess konkurrenssituation medges en nedsättning avarbetsgivaravgiften baserad på årslönesumman upp till ett maximibelopp på852 (12 x ).HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättvisa konkurrensförutsättningar för trädgårds-näringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om näringens energibeskattning,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning och utveckling,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetskrafts- och sysselsättningsfrågor. 2Stockholm den 4 oktober 1999Göte ()()()()()()()()(m)()()()1 Yrkande 2 hänvisat SkU.2 Yrkande 4 hänvisat SfU.