mot · GN02N348 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N348av , ()Social ekonomiDe nya samhällsstrukturerna som växer fram benämns ibland kunskaps-samhället och ibland informationssamhället. Ingen har dock kunnatkomma med något helt övertygande svar på vad de nya företeelsernakommer att betyda för allmänheten och det politiska systemet. Mångainser att tidigare etablerade ståndpunkter inte är applicerbara på dagenssituation men man är osäker på i vilken riktning enomorientering måste ske.Ute i där problemen med stor arbetslöshet och därmed samman-hängande sociala och politiska problem visat sig tidigare än i harockså olika lösningar på problemen börjat diskuteras tidigare. Ett av debegrepp som förekommer i dessa diskussioner är social ekonomi (avfranskans "économie sociale"). Med "sociale" skall i detta sammanhangförstås en vidare "samhällelig" mening än vad vi vanligen lägger i ordetssvenska betydelse. I företeelsen social ekonomi ingår sådant somkooperationen, ideella föreningar med vissa ekonomiska verksamheter,ömsesidiga försäkringsbolag och sjukkassor samt stiftelser med socialaändamål. Begreppet har funnit en vid acceptans i . I Storbritannienanvänds nu ofta termen "social economy" som närmast synonym till "Thethird sector". I inrättades 1989 en särskild enhet för socialekonomi under Generaldirektorat XXIII för samordning av strukturpolitiken.Den sociala ekonomin utgår ifrån att genom mobilisering av lokalaresurser, samarbete och bildande av olika nätverk utveckla såväl näringslivs-strukturer- som sociala strukturer. Det är fråga om att människor som harbehov av arbete, service av olika slag, barnomsorg och annat som förknippasmed välstånd och social trygghet själva skapar sina arbetstillfällen, sina egnasystem för distribution och försäljning av varor och tjänster, sina vård- ochomsorgssystem och så vidare.Flertalet människor vill ha ett samhälle som ger skälig trygghet till arbetevid sjukdom, ålderdom och arbetslöshet. Åtminstone i den västliga världenstegras kraven dessutom ständigt på att livsmedel skall vara "rena" och denmiljö man lever i skall erbjuda livskvalitet vilket förutsätter att människornaoch deras produktion så långt som möjligt anpassar sig till naturens villkor.Sist men inte minst vill människor ha ett reellt inflytande över sitt arbete,över sitt sociala liv i övrigt samt över den miljö de lever i. De nämnda målensammanfaller väl med innehållet i den sociala ekonomin.Den sociala ekonomins instrument, som leder till de angivna målen, krävervissa förutsättningar som kan delas in i tre grupper. Samlade europeiskaerfarenheter visar att om skapandet av kooperativ och organisationer av olikaslag skall bli framgångsrikt måste det politiska systemet i attityd ochhandling ställa sig positivt. Det gäller till exempel lagstiftning,institutionellinfrastruktur och ett utbildningssystem som ger en lämplig förberedelse förrollen som företagare. För det andra krävs det ett väl utvecklatrådgivningssystem som kan ta hand om människors önskemål beträffandelämpliga företagsbildningar med mera. För det tredje krävs det tillgång tillfinansiella instrument, alltså riskvilligt kapital för investering i den socialaekonomins företag och organisationer.I finns en rätt heltäckande lagstiftning. Däremot brister detfortfarande i fråga om de attityder som intas av myndigheter och näringslivs-organisationer med flera gentemot den sociala ekonomin. Den tredje faktornslutligen, tillgång till särskilda, för den sociala ekonomin anpassadefinansiella instrument saknas helt. De tillgängliga kapitalförsörjnings-instituten är inte på något sätt inriktade på eller förberedda för de speciellakrav som ställs av den sociala ekonomins organisationer.Vi anser att regeringen bör ta upp och allsidigt diskutera de möjlighetersom den sociala ekonomin kan erbjuda för att bidra till lösning av deproblem som kan förväntas . I det sammanhanget bör detuppmärksammas att de frågor som skall diskuteras hör intimt samman medövriga näringslivsfrågor och särskilt med små och medelstora företag.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den sociala ekonomin.Stockholm den 4 oktober 1999Karin ()()()()()()()()()()()