mot · GN02N228 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N228av , Bo (m)Energipolitik för arbete och välståndSammanfattningModerata samlingspartiet föreslår en ny inriktning avenergipolitiken så att denna bidrar till att ökasysselsättningen och främja välståndet. Staten skall intedetaljplanera och detaljreglera energisystemets utveckling,utan fastställa långsiktigt hållbara ramar och villkor.Ansvaret för den fortlöpande omställningen,miljöanpassningen och förnyelsen av energiproduktionenskall vila på producenterna.Energipolitiken är ett instrument för att nå övergripande mål somkonkurrenskraft, god miljö och välfärd. Kärnkraften är därmed inte någotsjälvändamål, lika lite som dess avskaffande borde vara det. Alla slag avenergiproduktion har sina fördelar och nackdelar. Kärnkraftens nackdelarkan med stor marginal bemästras. Om så inte var fallet skulle vi förespråkanedläggning, inte av en, utan av tolv reaktorer.Beslutet om en förtida kärnkraftsavveckling är illa underbyggt. Varkensvenska folket eller dess representanter i har fått kännedom om av-vecklingens konsekvenser i olika avseenden. Klart är dock att avvecklingeninnebär en gigantisk kapitalförstöring, som hotar jobben, miljön och vårlevnadsstandard. Regeringens beslut att stänga skall rivas upp såatt verket kan drivas vidare så länge reaktorerna uppfyller miljö- ochsäkerhetskraven. Riksdagsbeslutet att inleda en förtida kärnkraftsavvecklingbör upphävas, liksom lagen om kärnkraftens avveckling, som kränkerväsentliga rättsgrundsatser.Moderata samlingspartiet anser att effektiviseringen och hushållningenmed energiresurser skall fortsätta på de villkor som en fri energimarknadanger. Staten bör kraftigt minska bidragsgivningen på energiområdet ochskall inte subventionera investeringar i ny kraftproduktion. I stället skalllångsiktig forskning och utveckling prioriteras. Det s.k. tankeförbudet ikärntekniklagen skall upphävas.Ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraften skall subventioneras av statenoch skyddet av älvar och vattendrag skall värnas. En storskalig introduktionav fossilgas i bör avvisas och en grundlig miljökonsekvens-beskrivning bör göras innan en storskaligt ökad biobränsleanvändninggenomförs.Moderata samlingspartiet anser att energibeskattningen skall reformerasoch göras konkurrensneutral. Fiskala skatter bör endast tas ut i konsum-tionsledet medan miljöstyrande skatter och avgifter bör tas ut iproduktionsledet. Energiskatterna bör i ökad utsträckning anpassas med våragrannländer. Utsläppen av växthusgaser måste begränsas.Det statliga riskerar att skadas till följd av den socialdemo-kratiska regeringens partitaktiskt betingade avvecklingspolitik. Moderatasamlingspartiet anser att bolagets oberoende ställning skall återupprättas ochägandet i bolaget breddas.Moderata utgångspunkterModerata samlingspartiet anser att energipolitiken skall haföljande utgångspunkter:1. skall dra nytta av alla de resurser som står till folkhushålletsförfogande. energibeslut är mot den bakgrundendjupt olyckligt. De energipolitiska riktlinjer som antogs skadar Sverigesom industrination. Särskilt allvarligt är beslutet om att påbörja en förtidaavveckling av kärnkraften. Det innebär en kapitalförstöring som saknarmotstycke och som kommer att medföra välfärdsförluster. Miljön skadasoch det blir svårare att bekämpa arbetslösheten.2. Klimatfrågan är ett stort miljöproblem och är djupt oroande. Därför måsteSverige bedriva en offensiv klimatpolitik och fullgöra sina internationellaåtaganden på området.3. Staten skall inte detaljreglera och detaljplanera energisystemets utveckling.Statens uppgift är i stället att fastställa ramar och villkor som medför atthushåll och företag ges långsiktigt hållbara spelregler.4. Energipolitiken skall vara förenlig med en återgång till full sysselsättning.Energianvändningen i allmänhet och elförbrukningen i synnerhet är närakopplad till den ekonomiska tillväxten.I dessa olika hänseenden medförde energipolitiskariksdagsbeslut steg i fel riktning. Moderata samlingspartietanser därför att skyndsamt skall anta nyaenergipolitiska riktlinjer i enlighet med vad som anförs idenna motion.Hushållning ocheffektiviseringSverige har ett av världens bäst fungerande system förproduktion och överföring av elenergi. Nästan all el somförbrukas produceras av oss själva. Andelen fossila bränslenär än så länge liten, vilket gör utsläppen små jämfört mednästan alla andra länder.El är en överlägsen energibärare och det är kärnkraften som harmöjliggjort den ökade elanvändningen i kombination med en offensiv miljö-och klimatpolitik. kunde 1985 besluta att bevara de fyra storaorörda älvarna. Därefter har skyddet förstärkts också för andra vattendrag. År1988 kunde på förslag från Moderata samlingspartiet införa ett takför koldioxidutsläppen. Vattenkraften och kärnkraften har tillsammans gjortdet svenska elsystemet effektivt, konkurrenskraftigt och miljövänligt.Fortlöpande sker det en betydande energieffektivisering. har dennaeffektivisering gått hand i hand med en ökad elanvändning. Övergången tillel har varit särskilt påtaglig inom industrin, där el ersatt användning avbränslen med lägre verkningsgrad. ökade andelen elav den totala energianvändningen i industrin från . Högelanvändning i näringslivet sammanhänger med hög specialisering och meden stark ställning på den internationella marknaden.Nya industriprocesser kräver elkraft i stället för fossila bränslen. I daganvänds el, vilket är mer än en Barsebäcksreaktor, enbart till olikarenings- och miljöprocesser. Nya tekniker och styrprocesser är baserade påelanvändning och även framgent kommer industriell tillväxt och förnyelse attinnebära att energieffektivisering paras med en ökad elanvändning.Det finns 590 000 småhus som uteslutande värms med el, varav440 000 med s.k. direktverkande elvärme. Konvertering av ett sådant hus tillannan uppvärmningsform kostar . En storskalig kon-vertering skulle kräva betydande resurser, som i stället kan användas tillsamhällsekonomiskt mer lönsamma investeringar.OmställningsprogrammetDe nya programmenFörutom kärnkraftsavvecklingen var den andra hörnpelaren i1997 års energipolitiska beslut det s.k.omställningsprogrammet. godkände riksdagenett nytt femårigt program med bidrag om 3,1 miljarderkronor för minskad elanvändning och investeringar i nyelproduktion och ett sjuårigt program med bidrag om ca 5,6miljarder kronor till forskning och utveckling av ny teknik.Med kostnader för bl.a. inrättande av en ny energimyndighetkom de föreslagna utgifterna att uppgå till över 9 miljarderkronor. Programmet syftade till att minska elförbrukningenoch öka elproduktionen vilket skulle möjliggöra enstängning av 2.De nya programmen har beskrivits i närmast dramatiska ordalag. Genom"en kraftfull, långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstrationav ny energiteknik" säger sig Socialdemokraterna vilja manifestera sinambition att ställa om till ett ekologiskt föregångsland. I självaverket är bristen på nytänkande påtaglig. De nya programmen utgörväsentligen en upprepning av de program som infördes vid 1991 årsenergipolitiska uppgörelse och som har gällt fram till . I ekonomiskatermer innebär den "kraftfulla" politiken en marginell ökning av statensårliga insatser från ca 1,2 till ca 1,4 miljarder kronor.ErfarenheterEffekten av omställningsprogrammet kan nu börjautvärderas. Budget , utgiftsområde 21, var medan utfallet blev 867 miljoner kronor.Budget är medan prognosenför utfallet är . Regeringen skriversjälv i årets vårproposition: "gjorda uppföljningartyder på att vissa av de åtgärder som ingår i detenergipolitiska programmet inte leder till den måluppfyllelsesom avsetts. Detta gäller främst de eleffektminskandeåtgärderna inom ramen för bidrag till minskadelanvändning. "COWI, Consulting Engineers and Planners har på uppdrag av Närings-departementet utvärderat med omställningsprogrammet ochredovisade sin rapport . Av rapporten framgår att 6 av 18delprogram inte ens varit möjliga att utvärdera eftersom de inte gett någotresultat. Det gäller stödet för småskalig vattenkraft, upphandling av nyelproduktionsteknik, energiförsörjningen i , introduktion av nyenergiteknik, energisystemforskning och forskningssamarbete i Östersjö-regionen.När det gäller bidraget för att minska elanvändning, totalt avsatt 1,65miljarder, visar rapporten att den effektvakt som krävdes för att få bidrag tillbraskamin bara anses ha avlägsnat den översäkring som oftast funnits ivillorna. Konverteringstakten till fjärrvärme är för långsam och stödet peranläggning alldeles för högt. Vattenburna system är alldeles för dyra varförSTEM vill prova luftburna system. Sammantaget skriver COWI: "Tabellenviser også, at målet med en elbesparelse på fra ordningen ikke kannås med de afsatte midler. ","Med den nuvärende ()konverteringstakt vil det tage ca. at nå målet." En del av satsningen gårtill s.k. effektminskningsbidrag till braskaminer. Detta stöd har kritiserats avBoverket eftersom det inte leder till minskat effektuttag och09.00 på vardagar då belastningen på elnätet är som störst. Braskaminernaanvänds i stället då efterfrågan på el ändå är låg. Flera kommunerhar dessutom förbjudit vedeldning i tätbebyggda bostadsområden av hälso-och miljöskäl.När det gäller tillförsel av ny elproduktion från förnybara energikällor hartvå av fyra delprogram inte gett några resultat. Bidrag har sökts tillbiobränslebaserad kraftvärme så att anslaget överskridits. Trots detta har fåanläggningar byggts till följd av bristande lönsamhet. Först vid ettbiobränslepris på /MWh och ett elpris på /MWh visarSTEMs modellprojekt lönsamhet (inkl. bidrag). Det kan ställas motspotpriset v 36 som varit ca /MWh.Av anslaget om för utvecklingen av energiförsörj-ningen i var . Av dessa är 2 miljonerkronor använda och överförda till 1999.InvesteringsstödEnergikommissionen kunde konstatera att investeringsstödenriskerar att motverka en naturlig prispress på marknaden ochatt de därför endast bör ges under en övergångsperiod.Moderata samlingspartiet anser att det är olyckligt med statliga bidrag somtenderar att bara bli till en löpande subvention av gammal, befintlig teknik.Staten bör särskilt inte subventionera en vattenkraftsutbyggnad somregelmässigt leder till konflikt med viktiga miljöintressen utan att tillföramerän marginell elproduktion. Av 1 550 vattenkraftverk svarar de 1200 minsta för enbart av vattenkraftsproduktionen. I den månsmåskaliga vattenkraftsprojekt kan realiseras utan påtaglig miljöpåverkan börde komma till stånd utan hjälp från skattebetalarna. bör draslutsatserna av gjorda utvärderingar och slopa de olika investeringsstödenhelt.EnergiforskningStatens stöd till utvecklingen på energiområdet börkoncentreras till de områden där få andra aktörer harmöjlighet att ta ansvar. Det gäller främst finansiering avforskning inom energiområdet, särskilt långsiktig forskning,men också stöd till information och insatser som minskarsökkostnaderna för elkonsumenterna och påskyndarspridningen av ny teknik.Moderata samlingspartiet bejakar således statliga insatser på energiforsk-ningsområdet. förekommer det i den energipolitiska debattenåtskilligt önsketänkande om forskningens möjligheter på kort sikt. Forskningoch utveckling är ett mycket långsiktigt och tålamodsprövande arbete.Svensk energiforskning utgör en bråkdel i en global forskningsansträngning.Möjligheterna att åstadkomma de avgörande teknikgenombrotten kommerdärför aldrig att vara en funktion av antalet satsade miljarder i den svenskastatsbudgeten.Den socialdemokratiska regeringen har genomförtkraftiga besparingar på anslagen för teknisk och naturvetenskaplig forskning,som länderna i vår omvärld ökar sina satsningar på dessa områden.Moderata samlingspartiet har kraftigt kritiserat regeringens nedrustning avdenna viktiga forskning och föreslår ökade satsningar. Regeringensbesparingar drabbar inte minst internationellt forskningssamarbete som harstor betydelse på energiområdet.Slutligen måste upphäva den bestämmelse i 6 § kärntekniklagensom förbjuder vissa typer av kärnteknisk forskning, den s.k. tankeför-budslagen. Detta handlar ytterst om att slå vakt om den akademiska friheten.All lagstiftning måste präglas av de grundläggande principerna om yttrande-och tankefrihet. Tankeförbudslagen kan därtill få skadliga effekter genom attförsvåra forskning kring effektivare utnyttjande av kärnbränslet, minimeringav avfallsmängder, transmutation av befintligt kärnavfall m.m. Det finnsvidare skäl att även avveckla 5 § kärntekniklagen som förbjuder uppförandetav ytterligare kärnreaktorer. Det är regeringen som beviljar tillstånd föruppförande av kärnteknikanläggning varför ett särskilt förbud i lagen intefyller någon funktion.Kvalificerade svenska kärntekniker och forskare skall inte behöva ståbredvid och passivt betrakta en utveckling som kan leda till resultat av stortintresse även för vårt land. Stimulerande arbetsuppgifter och ekonomiskaförutsättningar är nödvändiga för att attrahera goda forskare till kärnteknik-området.Konsekvenser för hushållenRyckigheten i den svenska energipolitiken har drabbathushållen hårt. De omfattande problemen med s.k. sjuka husoch dålig inomhusluft går att härleda till de statligaenergisparsatsningar som varit ett led i en tidigareenergipolitik. Hushållen har fått bära en dubbel kostnad fördetta. De har både varit med och finansierat politiken viaskattsedeln och själva fått betala för att lösa problemen. Mednuvarande energipolitik kommer hushållen återigen att fåvidkännas stora kostnader. De investeringar i elvärme somstaten har uppmuntrat kommer att stå hushållendyrt. De elskattehöjningar som genomfördes under 1996,1997 och 1998 har ökat boendekostnaderna rejält. Dessakostnader kommer att öka ytterligare genom höjda elskatterför år 2000.Genomförs en förtida kärnkraftsavveckling leder det till att elpriserna ochboendekostnaderna ökar ännu mer. Skall den elintensiva industrinskonkurrenskraft dessutom skyddas får hushållen bära den största delen avbördan. Trots detta har det aldrig gjorts någon bedömning av vilka socialaeffekter som tidigare energibeslut har fått. Högskattepolitiken motverkardessutom en utveckling mot elsparande genom att den minskar hushållensmöjligheter att investera i nya, effektivare hushållsmaskiner och vitvaror.En stängning av en reaktor i bygger på att hushållenselförbrukning kan minskas genom övergång från eluppvärmning till annanuppvärmning. Både regeringen och uppskattarkostnaden för en konvertering av ett småhus uppvärmt med direktverkande eltill . Trots skattefinansieradeinvesteringsbidrag på kommer kostnaderna alltså att bli myckethöga för de hushåll som väljer att byta värmesystem för att undkomma höjdaelpriser. Varje berörd småhusägare tvingas betala mellan 55 000 och 105 000kronor ur egen ficka, under förutsättning att de beviljas bidraget.Konkurrensverket varnar nu också för höjda fjärrvärmepriser. Enstorskalig konvertering från elvärme till fjärrvärme riskerar att skapa enmonopolsituation eftersom konverteringskostnaden är så hög.Konsekvenser för svenskindustriUtvecklingen av svensk industri har historiskt gynnats avden goda tillgången på billig elenergi. Vattenkraftens ochsenare kärnkraftens låga produktionskostnader har givitvärdefulla konkurrensfördelar. Svensk elproduktion äralltjämt effektiv och jämförelsevis billig i ett internationelltperspektiv. Låga produktionskostnader förekommer dockockså i många konkurrentländer som baserar sinelproduktion i huvudsak på inhemsk fossilproduktion.Avgörande för konkurrenskraften är heller inte produktionskostnaden, utananvändarens slutpris. Svensk industri har fått kraftigt försämradeförutsättningar bl.a. till följd av regeringens våldsamma energiskatte-höjningar. Bara införde Socialdemokraterna nya produktions-skatter på el som för flera av de elintensiva företagen motsvarade enmerkostnad på eller mer räknat per anställd. Höjningarnaledde då till personalminskningar vid bl.a. i ochvid f.d. Aluminium i lät göra en särskild studie och slutsatsen blev att"den bild som framgår av undersökningen är således att för elintensivindustri ligger de svenska elpriserna varken extremt högt eller lågt. I vissaförden svenska basindustrin viktiga konkurrentländer, såsom , Kanadaoch , är de priser som framkommit i undersökningen väsentligt lägre änpriserna i ". Moderata samlingspartiet vill även framgent slå vakt omsvensk basindustri. Då finns det inte något utrymme för en energipolitik somförsämrar konkurrenskraften ytterligare.Det finns en tendens att betrakta den tunga svenska basindustrin somnågon sorts relik från industrialismens barndom, en dödsdömd industrigrensom skall ersättas av kunskapsbaserade tjänsteföretag. Detta är fel. Fördet första är svensk basindustri högteknologisk. Den utgör en viktig del avförklaringen till de många framgångsrika svenska mjukvaruföretagen inomIT-sektorn. För det andra sysselsätter den ett stort antal underleverantörer.Svensk verkstadsindustri, med 350 000 anställda, har i hög grad nått sinposition just som underleverantörer till basindustrierna. För det tredje svararde traditionella basindustrierna för en betydande del av förädlingsvärdet iden samlade svenska exporten. Bara svensk skogsindustri sysselsätter direkt120 000 människor och svarar för av exporten. Den förbrukarockså ensam elenergi motsvarande produktionen i fem Barsebäckreaktorer.En förtida kärnkraftsavveckling riskerar att få allvarliga regionalakonsekvenser. Allvarligast blir situationen i inland, längsNorrlandskusten samt i ett band från över , Bergslagenoch till . De enskilda län som är mest beroende avelintensiv industri är , , och Värmland.Alla dessa län är mycket hårt drabbade av arbetslöshet.För de mest utsatta länen kan hela bygder gå under omkärnkraftsavvecklingen leder till elpriser som flyttar företagens investeringarutomlands. En nedläggning av i skulle innebärautslagning av 1 700 arbeten i en ort med totalt 4 500 sysselsatta. Ivärmländska och skulle arbetslösheten direkt stiga till om företaget valde att flytta sin verksamhetannorstädes. I i finns nästan 2 000 anställda inom elintensivindustri, vilket motsvarar en femtedel av alla sysselsatta inom kommunen. ISkellefteå arbetar ännu fler, hela 2 300 personer, inom elintensiv industri. IGällivare skulle arbetslösheten stiga från ca 2 000 till nära 4 000 personer omden elintensiva industrin hotades.Det knyts förhoppningar till att en storskalig biobränsleanvändning skallkunna generera ett betydande antal arbetstillfällen i skogslänen. ärdet just i dessa län som arbetsplatser i basindustrin kommer att slås ut. Det ärsvårt att se att det skulle finnas någon fördel för skogslänensvälfärdsutveckling i att byta ut högvärdig pappersmassa mot lågvärdigtvedbränsle. Av skogsindustrins totala intäkter svarar dessutom biobränslenför endast 1 procent.Den politiska splittringenFör de flesta iakttagare står det klart att det främst ärmaktpolitiska aspekter som vägleder den socialdemokratiskapartiledningen. Socialdemokraterna har också en dystertradition av partitaktiska dispositioner och kortsiktigtbeslutsfattande i just energipolitiken. Den manipulativautformningen av folkomröstning, det numeraåtertagna påhittet med och "oåterkalleliga" avvecklingsbeslut är exempel på detta.Det har gått det genomfördes en rådgivandefolkomröstning om kärnkraften. En stor del av väljarkåren har bytts ut ochdet är givet att omröstningsresultatet har en begränsad legitimitet . Likafullt anser vi att det är felaktigt att frångå utslaget i 1980 årsfolkomröstning, utan att först underställa frågan svenska folket i en nyfolkomröstning eller i allmänna val.Att nu inleda en förtida kärnkraftsavveckling strider alldeles uppenbartmot folkomröstningens utslag. I folkomröstningen godkändes en fördubblingav det svenska kärnkraftsprogrammet från sex till tolv reaktorer, allt i syfteatt minska vårt lands beroende av fossila bränslen. Enligt valsedlarna förlinje 1 (m) och linje 2 (s, fp) skulle dessa reaktorer sedan användas "iavvaktan på att förnybara energikällor blir tillgängliga" och avvecklingenskulle därefter ske med "hänsyn till behovet av elektrisk kraft förupprätthållande av sysselsättning och välfärd".Inget av dessa kriterier kan tillgodoses. En stängning av reaktornBarsebäck 1 är inte möjlig att åstadkomma med mindre än att dethuvudsakligen blir fossila bränslen som ersätter. Det leder i sin tur till ökadeluftföroreningar och utsläpp av koldioxid. miljöminister har också iförhandlingar med de övriga miljöministrarna inom EU utverkat rätt förSverige att öka koldioxidutsläppen , medan deflesta andra EU-länder skall sänka sina utsläpp. Något hänsynstagande tillsysselsättning och välfärd tas inte heller. En förtida kärnkraftsavvecklinginnebär i stället en kapitalförstöring av tidigare aldrig skådat format.I beslut anges uttryckligen att stängningen av denförsta reaktorn i skall ske helt utan hänsynstagande till ombortfallande elproduktion kan kompenseras och utan hänsyn till depriseffekter som kan uppstå på elmarknaden till följd av stängningen.Därefter förutses en återgång till villkoren riksdagsbeslut när detgäller den andra reaktorn i : "Ett villkor för stängningen av denandra reaktorn är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genomtillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el", hette det ipropositionen. Med tanke på de uppenbara brott som sker mot bådefolkomröstningen och tidigare energipolitiska beslut när det gäller Barsebäck1 är det svårt att se vad som skulle garantera att Socialdemokraterna intebryter också detta sitt förnyade löfte avseende 2.Innebörden av utslaget folkomröstning och i de energipolitiskariksdagsbeslut som därefter har fattats är att kärnkraften skallersättas med förnybar, helst inhemsk, energiproduktion. Från moderatautgångspunkter finns det inte några skäl för att ompröva den målsättningen.Moderata samlingspartiet står därmed i huvudsak kvar vid sammaenergipolitik som partiet formulerade som linje 1 årsfolkomröstning och som sammanföll med framsidan på Socialdemokraternasoch valsedel för linje 2. Det finns lika litet som för 19 årsedan några sakliga skäl för att med politiska beslut påbörja en stängning iförtid av reaktorer.Energipolitikens nyaförutsättningarMarknadsekonomi ersätterplanekonomiMed förenade ansträngningar har de borgerliga partierna ochSocialdemokraterna genomfört en avreglering avelmarknaden. På denna avreglerade elmarknad råderfundamentalt ändrade förutsättningar jämfört med tidigare.Prissättningen, investeringsbesluten och planeringen sker nuutifrån den information som elmarknaden förmedlar tillkonsumenter och producenter. Den form av energipolitiksom vi traditionellt har bedrivit i med detaljeradeenergibalanser, prognoser och planer för framtidakraftproduktion är varken önskvärd eller ens möjlig attbedriva med någon framgång eller precision.Moderata samlingspartiets uppfattning är att energipolitiken i stället skalltillvarata alla de möjligheter som elmarknadens avreglering öppnar. Denfortlöpande omställningen, miljöanpassningen och förnyelsen av energi-systemet gagnas bäst om statsmakterna kan ge långsiktigt stabila förut-sättningar för kraftföretagen, industrin och hushållen. Under sådanaomständigheter har dessa bäst möjlighet att bedöma hur de fortsattainvesteringarna i kraftproduktion och energiförbrukande utrustning skall ske.Kraftbranschen får då själv ta det fulla ansvaret för sin utveckling.Det finns inget elöverskottPlanerna på en stängning av bygger delvis på denfelaktiga förutsättningen att skulle ha ett permanentelöverskott. Under det kyliga och torra svaradekärnkraften för mer än hälften av landets totala elproduktion.Samtidigt kördes de oljeeldade reservkraftverken iStenungsund och i ovanligt stor utsträckning.Ändock tvingades att nettoimportera drygt 5 TWhytterligare el från grannländerna, huvudsakligen kolbaseradel från Danmark.En stängning av kommer att leda till ett permanent bortfall avelproduktion i på . I motsvarande mån ökar behovet avimport från . har både haft över- ochunderskott av el, beroende på tillgången på vattenkraft det aktuella året.