mot · GN02T705 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:T705av Flyborg, ()IT för demokratiIT-branschen och omfattningen av Internet växer mycket snabbt. På sexår har Internetanvändandet i ökat från nästan noll till att idagcirka av befolkningen, , surfar varje månad.Nästan 60 procent av svenskarna som surfar gör det (siffrornafrån Interactive Media, ).Totalt antal Internetanvändare i världen beräknas till 108 miljoner(NetRatings, ). surfande 150 miljoner människor ivärlden, men prognostiseras antalet ha vuxit till 717 miljoner(Almanac, ). Handeln över Internetförutspås öka från runt en procent av den totala handeln i tilldet tiodubbla (, ).Sannolikt får IT-samhället större politiska effekter än vi insett, inteminst i de politiska partierna. Det har blivit lättare för väljarna att självaskaffa sig kunskaper om sakfrågor och kandidater. Kommunikationen blirmer direkt. Centralistiska lösningar blir svårare att genomföra när människorkan gå rakt igenom byråkratiska strukturer med Internet. Det är ingen slumpatt det vi ibland kallar Internetkulturen är starkt antiauktoritär.Informationstekniken innebär att avstånden mellan människor minskar,både geografiskt och socialt. Ökade möjligheter till snabb och effektivkommunikation och informationsutbyte mellan människor är bra för oss alla.Några exempel:- Informationstekniken ger människor möjligheter att själva sökainformation, delta i den demokratiska beslutsprocessen och i en dialogmed andra.- Informationstekniken vidgar yttrandefriheten genom att det blir lättareför vem som helst att publicera sig och nå fram med budskap. Mångaekonomiska hinder för publicering försvinner.- Informationstekniken kan effektivisera sjukvården, förbättra miljön samtunderlätta för funktionshindrade att få information och utföra tjänster.- Informationstekniken tillåter människor att bo på ställen av andra skäl änatt arbete finns där, eftersom mycket arbete kommer att kunna utföras pådistans. Den gör det möjligt att behålla en levande landsbygd.- Informationstekniken både bygger broar och raserar barriärer mellanstater och människor. Det är lättare för svenskar att hålla kontakt när debor utomlands; det är lättare för invandrare i att behålla sinarötter.- Informationstekniken spelade en av huvudrollerna för Östeuropasfrigörelse från kommunistisk diktatur. När inte information kanförtryckas kan i längden inte heller människor förtryckas.Vi vill i denna motion till klargöra våra ståndpunkter för hurpolitiken ska bereda vägen för den nya tekniken, så att IT kan verka fulltut i demokratins tjänst.Informationsteknik som del i svenskt demokrati-biståndEtt effektivt sätt att hålla kvar människor i förtryck är att förbjuda ellerförsvåra spridning av information och kommunikation med människorsom lever i frihet. I och med Internet och möjligheten att frittkommunicera över gränser har ett nytt vapen mot diktaturer skapats.Informationstekniken har redan spelat en viktig roll i bland annat Europasbefrielse från kommunismen och den försiktiga uppluckringen avförutsättningarna för ett fortsatt diktaturstyre i . På Internet finns mångasammanslutningar och diskussionsfora där information om demokratiskasträvanden sprids. Den amerikanska demokratibiståndsorganisationenNational Endowment for Democracy (som bland annat ger ut publikationenJournal for Democracy) har tagit fasta på nätmöjligheterna och hjälper nusina biståndsmottagare att skapa hemsidor med information omdemokratisträvan i respektive land. ITs betydelse för demokratiskasträvanden är med andra ord redan betydelsefull, och det är att vänta att denkommer att stärkas.Bistånd för demokrati har länge varit utgångspunkten för Folkpartietsbiståndspolitik. Informationstekniken bör i ökande grad användas i strävanatt fredligt sprida information om demokratiska rättigheter till flermänniskor. Den bör också användas för att främja ett ökat medborgerligtdeltagande i politiska beslut. Möjlighet till IT- användning bör bli ett viktigtinslag i svenskt demokratibistånd.Informationsteknik för att stärka svensk demokratiMedborgarnas möjligheter till kontakt och inflytande i relationen tillmyndigheter och förtroendevalda ökar i och med informationsteknikensutveckling. sagt varje myndighet och kommun i harwebbplatser där information om verksamhet, beslut, regler, blanketteroch övriga kontaktvägar finns redovisade. Möjligheten att via e-postdiskutera ärenden, protestera, göra anmälningar etcetera effektiviserarkontakten ytterligare.Möjligheterna till direktkommunikation mellan väljare och kandidater ökari och med e-post och chat.För att ytterligare underlätta kommunikation med politiska företrädareanser också att alla politiskt förtroendevalda, på alla nivåer, börha en egen e-postadress.Offentliga handlingar på nätetInformationstekniken ger medborgaren nya möjligheter att bevaka sinaintressen gentemot myndigheter och att göra sin stämma hörd på ettsnabbt och effektivt sätt.För att underlätta de demokratiska vinster som finns att hämta med ITföreslår att myndigheter ska vara skyldiga att lägga ut protokolloch andra viktiga handlingar på nätet.Låt yttrandefrihetsgrundlagen omfatta elektroniskamedierYttrandefrihetsgrundlagen (YGL) omfattar inte elektroniska medier. Attså är fallet är enbart att hänföra till att dessa medier inte var utveckladevid lagen skrevs. Vi menar att det är angeläget att YGLkompletteras med grundlagsskydd för elektroniska medier. Regeringenbör före ordinarie riksdagsval 2002 återkomma till med förslagtill ändring i YGL.IT måste vara tillgängligt för allaInformationstekniken har tyvärr inte nått alla. Dator- ochInternettillgången är ojämnt fördelad i . Det är fortfarande män istorstäder som har störst tillgång till IT, medan kvinnor, personer medlägre inkomster och glesbygdsbor generellt sett har mindre tillgång tillIT.Undersökningar visar att trots att andelen hushåll som skaffar dator ochInternetuppkoppling stadigt ökar så kommer sannolikt skillnaderna itekniktillgång att bestå . Mycket litet talar för attgruppen kvinnor i lägre inkomstklasser, som inte har datatillgång på jobbet,kommer att skaffa datorer i så hög grad att gapet mellan dem och män ihögre inkomstklasser minskas. Forskningsgruppen för Samhälls- ochInformationsstudier (FSI), visar dessutom att skillnaderna mellan män ochkvinnors användning av Internet skiljer sig mellan olika åldrar. 60- och 70-talisterna är minst jämlika, medan 40- och 50-talisterna har ett relativt jämntanvändande av Internet uppdelat efter kön (, T. och Timander, J.,Modern teknik i allmänhet och Internet i synnerhet, Dokumentation av vissaspridningsmönster och attityder i befolkningen, Forskningsgruppen förSamhälls- och Informationsstudier (FSI), 1997; s 22). Det är alltså blanddagens 20- och 30-åringar det största glappet finns mellan kvinnors och mänsanvändande av IT.Sannolikt kommer kvinnors andel av Internetanvändningen att öka förstom och när Internet blir mer nyttoinriktat och mer lättillgängligt, när det blirmöjligt för fler att via Internet göra sina bankaffärer, handla, läsa nyheter,fåpost och lätt hitta information. När Internet blir tillgängligt via TV:n såkommer sannolikt kvinnors användande att öka mycket starkt.Storstadslänens genomsnittliga datoranvändning låg, enligt , på av befolkningen, typiska glesbygdslän på 50-54procent. Andelen Internetanvändare bland personer bosatta i orter med merän 30 000 invånare är två och en halv gång större än bland personer bosattapå orter med mindre än 4 000 invånare (rapport 113, Segerlund, C-Ö,IT för samhällsservice, demokrati och folkbildning i , Sverige-programmet 1997: s 34-36). Det är dock på de små orterna i glesbygden somInternetanvändningen kan åstadkomma stora förändringar, bland annat förarbetsmarknaden. krav är att ledningar, växlar, AXE-systemetcetera håller jämförbar standard över hela samt att taxorna intediskriminerar glesbygden.IT måste också i många fall anpassas så att människor medfunktionshinder kan använda tekniken. Det kan innebära att speciell mjuk-vara och produkter måste utvecklas och installeras.För att samtliga medborgare ska kunna ta vara på de fördelar sominformationstekniken bjuder vad gäller möjligheten att utöva sinademokratiska rättigheter och göra sin stämma hörd, är det angeläget attkunskap om informationsteknikens användning och tillgång på datorerfördelas jämnt, både över inkomst, social bakgrund och kön.Ingen åtgärd är i sammanhanget viktigare än att påskynda sammanväxtenav TV och Internet. Bibliotek, medborgarkontor och liknande tillhandahållagratis terminaler med snabb Internetuppkoppling. Staten ska ha som mål attalla bör ha tillgång till Internet.Möjligheterna att kunna använda kabelnät, satellit-TV och digitalamarkbundna signaler för datakommunikation är mycket betydelsefulla.Staten ska dock enligt vår mening inte gå in för något särskilt system ellerlansera någon storskalig plan för att ge alla bredband. Statliga jättesatsningarbrukar misslyckas. Om ingen aktör tillåts att dominera marknaden kommerkonkurrensen, på samma sätt som för mobiltelefonin, att driva ner priserna.Jämställdheten i IT-branschenFlera undersökningar har visat att det finns ettjämställdhetsproblem inom IT-branschen. Tidningarna undersökningar av antalet kvinnor i IT-företagens ledning (i styrelserna för de sju största webbolagen sitter 42män och en kvinna) respektive bristen på jämställdhetsplaner i flertaletIT-bolag är alarmerande. välkomnar JämOs initiativ() till granskning av branschen ur ettjämställdhetsperspektiv.En framtidsbransch med så stora ekonomiska och demokratiska värdensom IT-branschen får inte, anser , åsidosätta jämställdhetslagarnaoch förfalla till slentrianmässig mansdominans.Bättre konsumentstöd på IT-området - NätverketInformationstekniken och framför allt Internet innebär nya utmaningarför konsumenterna. Det finns en rad konsumentfrågor av utpräglad IT-karaktär till exempel spamming, (oönskade e-brev), mejlbombning,upphovsrätten på nätet och regler för e-handel, som ingen offentligmyndighet tar helhetsgrepp på. , , , , Konsumentverketoch andra myndigheter sköter olika delar.Det finns, anser , ett behov av en speciell servicemyndighet förIT-frågor. Denna skulle i första hand svara på frågor och ge service. Enjämförelse kan vara EU-information inför EU-inträdet.En sådan ny myndighet, Nätverket, bör inrättas och ges en sammanhållenoch servicebetonad roll gentemot konsumenten av IT, privata användare,organisationer, företag och myndigheter. Nätverkets uppgift bör varatidsbegränsad.KrypteringI ett informationssamhälle kan information vara en handelsvara, en viktigdel av den personliga integriteten eller ett vapen. Beroende påomständigheterna behövs därför skydd mot avlyssning, förfalskning ochicke auktoriserad radering av information. Informationssamhället ställerhöga krav på datasäkerhet.Det enda skyddet mot avlyssning är kryptering. Kryptering kan dessutomanvändas för att konstruera system för behörighetskontroll och på så visanvändas för att förebygga andra typer av informationsstöld. Krypterings-teknik utgör också grunden för de flesta former av digitala äkthetsbevis somanvänds för att skydda elektroniska dokument.Idag används inte skydd mot avlyssning i den utsträckning somomständigheterna egentligen kräver. Läkare och annan sjukvårdspersonaltalar i trådlösa telefoner. Verkställande direktörer diskuterar affärsuppgörel-ser per elektronisk post. I många fall används tekniken mot bättre vetande.Men problemet är också att utbudet av säkerhetsprodukter är starktbegränsat. Det råder en bristande tillgång på fullgoda krypteringsprodukter.Detta problem är intimt förbudet med producenternas problem att fåavsättning för produkter med kryptering. I och med exportrestriktioner påområdet räknas krypteringsprodukter som strategisk produkt vilket fårtill följd att programvara för elektronisk post klassas på samma sätt somexempelvis kärnbränsle och ingredienser till nervgas. Exportrestriktionernapå civila krypteringsprodukter är en rest från den tid då kryptering var någotsom bara användes av militären och diplomatkåren. För att kunna få tillgångtill de starkaste krypteringsprodukterna behöver såväl användning, importsom export av civila krypteringsprodukter vara helt fri.Statlig kommers bort från nätetVi ska inte ha statlig medieverksamhet i annan form än av denkulturpolitik som bedrivs i och med public-service-företagen. Dessa äromgärdade med speciella regler och har särskilda kulturpolitiskauppgifter. När och Posten agerar sker det på rent kommersiellgrund och i konkurrens med andra på marknaden.Telia/bör säljas. Då kan företaget fritt agera påmediemarknaden i konkurrens med andra. har dragit igång egencd-rom-produktion, egna elektroniska tidningar och agerar på TV-marknaden. Detta är olämpligt för ett statligt företag som bakom sig harstatens kreditvärdighet. Försäljningen av brådskar och bör ske på ettsätt som inte ger företaget monopol på det lokala nätet. och andrastatliga företag bygger nu upp en omfattande medieverksamhet på nätet.Denna bör avbrytas.Samgåendet med innebär inte att det statliga majoritetsägandetupphör. Med en avreglerad telemarknad, många aktörer och en snabbtökande konkurrens här hemma finns inte några skäl att behålla /Telenori statlig ägo för att skydda de svenska konsumenterna.Detsamma gäller regeringens planerade insatser av statligt finansieradebredbandsnät i landet. När nu marknaden släpps in på tele- såväl somelmarknaden och vi genast kan konstatera att konkurrensen gör att utbudetradikalt ökas, förbättras och prisnivån sänks, är det viktigt att påpeka attbredbandsnät givetvis ska byggas ut av marknaden, inte av staten.Den nya tekniken med bredband är mycket bra. Vi ser fram emot en snabbutbyggnad då både elnät och kabel-TV-nät kommer attkunna utnyttjas. Några särskilda anslag finns inte preciserat för bredbands-utbyggnad i regeringens budgetproposition. Statens ansvar på området börenligt heller inte överskattas.Vad som kommer att kosta är framförallt utbyggnad av bredband direkt tillhushåll och företag, främst i glesbygden där avstånden är långa och fåfastigheter har tillgång till kabel-TV. Utvecklingen på det här området gårdock mycket fort. Vi vet mycket lite om vilken teknik som kommer attfinnas om . Är det kabel-TV eller elnät som är bäst, eller kommermobilsignaler eller radio att kunna fungera lika väl ? Folkpartietser med iver fram mot utvecklingen men anser att staten inte ska rusa framlika ivrigt med att genomföra stora satsningar på nya nätverk och kablar somsenare visar sig otidsenliga och otympliga.Folkpartiet menar att marknadens aktörer är de som bör planera förutbyggnad och skötsel av driften för bredbandsnät, och det bästa torde varaom staten överlät hela frågan till marknaden.IT måste integreras i skolanInformationsteknologin måste integreras i undervisningen. Det är ennödvändighet på arbetsmarknaden att ha bra kunskaper om informations-tekniken och vana att använda tekniken som arbetsredskap.IT förändrar undervisningen. Men information är inte kunskap.Därigenom skärper IT kraven på kritiskt tänkande hos eleverna. Nätetsorterar inte mellan sant och falskt, rykten och fakta, fördomar och tolerans.Nätet och den stora informationsmängden gör det nödvändigt att eleverna lärsig granska kritiskt, vara misstänksamma mot bluff och desinformation.Satsningen på informationsteknologin i skolan måste först inriktas pålärarna. Det är en risk att lärare som själva saknar kunskaper i användande avinformationsteknik som instrument för källsökning inte förmår handledaeleverna i hur informationsteknik ska användas i modernt utredningsarbete.Att det inte ställs formella krav på lärarnas IT-kompetens ärskandalöst. måste i högre grad satsa på att utbilda lärare i IT-användning, både i grundutbildning och vidareutbildning. IT-kompetensmåste bli ett grundläggande krav för examen från Lärarhögskolan.Folkpartiet föreslår att samtliga lärare i samhällsorienterande ämnen ochskolbibliotekarier ges möjlighet att fortbilda sig i praktisk IT-användning.Datortillgången i skolan måste ökaSvenska skolor har ökat sitt datorinnehav . I grundskolanförra året delade cirka 13 elever på en dator jämfört med 19 elever 1995.I gymnasieskolan har antalet datorer ökat med ochdatortätheten har ökat från åtta elever per dator 1995 till sex elever av alla kommunala gymnasieskolor har tillgång till Internet.Motsvarande andel för är (se rapportnr 147, , Skolans datorer 1997 - en kvantitativ bild). Även omökningen av antalet datorer i skolan är tydlig så ärdet fortfarande brist på dem.Att tillgången på datorer säkras i skolorna är viktigt. Många kritiker tillsatsningen på skolans datortillgång hävdar att prylar inte gör någon bättre påIT. , IT-debattör och ledamot i , påpekardock att dagens datorer och program har en egenskap som andra prylarsaknar: De fungerar i allt högre grad som inlärningsmaskiner utan egentligabegränsningar.Exportbransch med möjligheter för nya jobb för denya svenskarnaGrunden till den svenska välfärden skapades av energiska entreprenörersom byggde upp svensk industri, tillsammans medkloka politiker som såg möjligheterna i en satsning på utbyggdinfrastruktur. IT-utvecklingen ger oss åter liknande möjligheter.Exportsatsningar från svenska mindre IT-företag och anställning avmänniskor med kompletterande språkkunskaper skulle kunna varalyckosam.Marknaden, inte politiker, ska styra utvecklingen avdigital-TVTV och medier förändras av Internet. Redan nu produceras det mestasom sänds i TV digitalt. och lägger ut en del avsina program på nätet.Att TV digitaliseras och kommer att sändas digitalt i olika former -marknät, kabeldistribution och satellit - är ingen politisk fråga. Kon-kurrensen är hård och TV-branschen kommer säkert att lyssna påkonsumentintresset. När staten väljer vilka företag som ska få användamarknätet för TV och IT-tjänster ska det ske efter ekonomisk betalningsvilja,inte genom politiskt godtycke.All TV kommer att finnas lagrad på Internet. Det innebär att ettprogram som sänts ligger kvar. Det gör att tittarna får ett utbud av tusentalskanaler och program. Behovet att passa en speciell tid och följa TV-tablåerupphör.Internet håller redan på att ta bort traditionella pressläggningstider, sänkaribban för vad som kan publiceras och leda till en oavbruten ström av nyhetertill tittare, lyssnare och läsare.I ett sådant medieklimat är det viktigt att public service-bolagen radio koncentrerar sig på sin uppgift att produceraunikt material och upprätthålla kvalitet och kultur.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att informationsteknik bör bli ett viktigt inslag isvenskt demokratibistånd,22. att hos regeringen begär förslag om att myndigheterskall vara skyldiga att lägga ut protokoll och liknande handlingar pånätet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om grundlagsskydd för elektroniska medier,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ledningar, växlar, AXE-system etc. skall hållaen jämförbar standard och taxa över hela ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om IT-anpassning för funktionshindrade,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att staten bör frånhålla sig storskaliga planer påbredband för alla,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en ny servicemyndighet tillkonsumenter av IT,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om borttagande av import- och exportrestriktioner påkrypteringsprodukter,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utförsäljning av ,410. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om IT-utbildning för lärare i samhällsorienteradeämnen samt skolbibliotekarier,311. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att alla elever bör ges full tillgång till dator,312. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om integrerad IT i undervisningen,313. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om exportsatsningar från svenska IT-företag,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om politikernas styrning av utvecklingen av digital-TV.1Stockholm den 4 oktober 1999Eva Flyborg (fp)()()()()()1Yrkandena 2, 3 och 14 hänvisade till KU.2Yrkandena 1 och 8 hänvisade till UU.3Yrkandena 10-12 hänvisade till UbU.4Yrkande 9 hänvisat till NU.