mot · GN02Ju907 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju907av , ()RättsväsendetInledningEn effektiv kriminalpolitikEn fungerande rättsstat är oumbärlig för ett gott samhälle. Iett gott samhälle överförs de demokratiska värdena ochvärderingarna från generation till generation. Utan dessakommer relationerna mellan människor inte att fungera ivardagslivet. Tilliten och förtroendet måste utgå ifrån attrespekten för varje människas unika värde är införlivad hosvarje medmänniska. Rättsstatens uppgift är att ge en ram fördessa värden. Den skall syfta till att skapa en samlevnad medtrygghet och respekt mellan människor och bidrar därmedockså till att upprätthålla samhällets grundvärden.Regeringen skriver i sin budgetproposition att "Det övergripande målet förrättsväsendet är att - minska brottsligheten, öka tryggheten och uppfyllakraven på rättstrygghet och rättssäkerhet. För att nå dessa mål krävs ettändamålsenligt och effektivt rättsväsende som tar sin utgångspunkt i med-borgarnas krav på snabb handläggning, hög kompetens, hög servicenivå ochgod tillgänglighet". Vi anser att det uppställda målet är viktigt men ställerossfrågande till hur regeringen, med hänvisning till den lagda propositionen,kommer att kunna uppnå detta mål.Det senaste året varit fyllt av dramatiska händelser som gjort att enskildaställt sig frågan; "Kan man lita på rättsväsendet, lagstiftningen och myndig-heter". Regeringen konstaterar också i propositionen att brottsligheten harblivit alltmer våldsam. En rad faktorer bidrar till en oroväckande utveckling.Handläggningstiderna har blivit längre inom polis, åklagare och domstolar.Inom närpolisen ökade den genomsnittsliga handläggningstiden från 66dagar och inom den kvalificerade kriminalpolis-verksamheten 1997 . BRÅ konstaterade(stencil BRÅ ) att endast en liten del av personalen i deenheter som ägnade sig åt övervakning och utryckning tjänstgjorde närbehovet var som störst, dvs nätterna till . Dessutom harenligt RPS det problemorienterade arbetssättet ännu inte fått fullt genomslag!Kristdemokraterna menar att samhällsmedborgaren ska garanteras trygg-het, säkerhet och ett väl fungerande rättsväsende. Den enskilde ska kunna litapå lagstiftningen och på myndigheterna. Rättstryggheten och rättssäkerhetenkräver ett kvalificerat och effektivt rättsväsende som präglas av ett med-borgarperspektiv. Instrumenten för en fungerande rättsstat måste därförtilldelas tillräckliga resurser och tillfredsställande kompetens.Prioriterade områdenRegeringen ser enbart positivt på utvecklingen: "Denanmälda brottsligheten har sammantaget inte ökat under1998". I verkligheten anmäldes 1998 1 190 812 brott.Anmälda våldsbrott ökade jämfört med1997. Största andelen gäller anmälda misshandelsbrott motkvinnor och våldtäktsbrott. Anmälda skadegörelsebrott harökat kontinuerligt och ökningen fortsatte under1998. Antalet anmälda brott mot person har ökat under 1998och antalet inkomna ungdomsärenden ökade kraftigt från 22723 till 28 1998. Genomströmningstiderna förungdomsärenden ökade från 31 till 44 dagar.Narkotikabrotten har ökat. Den största ökningen gälldeanmälningar om innehav eller eget bruk. Enligt BRÅ har denfaktiska brottsligheten totalt sett ökat något mer än denanmälda brottsligheten under ett tidsperspektiv och framåt.Vi menar att all brottslighet, inklusive vardagsbrottsligheten, måste be-kämpas. Samhällsmedborgarna ska försäkras att bostadsinbrott, överfall, våldoch hot, bilstölder, klotter och skadegörelse snabbt åtgärdas. Även den grovagränsöverskridande brottsligheten, den ekonomiska brottsligheten, den mc-relaterade brottsligheten, den alltmer växande ungdomsbrottsligheten, brottmed rasistiska inslag samt våld mot kvinnor och barn ska bekämpas kraft-fullt. Nödvändiga åtgärder ska vidtas för att bekämpa barnpornografi- ochnarkotikabrott.Den ökade brottsligheten måste mötas med både kortsiktiga och lång-siktiga åtgärder. Snabba insatser krävs exempelvis genom närpolisverksam-het, samarbete mellan polis och socialtjänst samt då det gäller ungamänniskor mellan skola, föräldrar och väl fungerande ungdomsrotlar. Lång-siktigt handlar det om ett förebyggande arbete, om internalisering, införlivan-det av värden, värderingar och normer. Vuxnas insatser betyder mycket föratt få barn och unga att avstå från att börja begå brott. Föräldrar och andravuxna som har ansvar för barnuppfostran måste därför stöttas i sin uppgift.Det är de vuxna i familjen och i skolan som ska ge ungdomarna den socialatryggheten inte, som i många förorter till storstäderna, gängmedlemmarna.Vi måste också kunna stötta de vuxna så att de kan vara närvarande och del-aktiga i de ungas liv. Höjd upptäcktsrisk, fasthet och konsekvens är viktigasignaler i detta preventiva arbete. Att de vuxna i familjen får mer tid förbarnen har en rad positiva följdverkningar för barnet. Det är i sig brotts-förebyggande. Familjestabilitet bör därför eftersträvas som ett grundläggandemål för samhället.Polis- och åklagarväsendetPolisens arbetePersonalsituationenInom polisen sjönk antalet anställda ytterligare under 1998.800 personer slutade varav 350 poliser och 450civilanställda. I vår motion angående rättsväsendet hösten1998 kritiserade vi regeringen för den då förda politiken somhar lett till hårda bantningar av polis och civilanställda.Regeringen har 1998 fortsatt på den inslagna vägen ochrisken är uppenbar att polisen kan utföra sinahuvuduppgifter: att förebygga brott, upprätthålla ordningensamt utreda och beivra brott.Den hårda bantningen av polis och civilanställda kan inte fortsätta. Decivilanställda har haft stor betydelse för rättsväsendets sätt att fungera.Krist-demokraterna menar att civilanställd personal måste finnas i tillräckligomfattning så att polisens speciella kompetens kan tas tillvara ute på fältet.Rikspolisstyrelsens prognos över personallägets utveckling visaratt antalet poliser enligt regeringens bedömning behöver öka med 500personer. Då har man inte tagit hänsyn till det faktum att antalet anställdaunder 1997 minskade med 1 112 och med 800.Vid utgången av 1998 var av poliskåren eller äldre. På fyra myndigheter var av personalenäldre än . Regeringen konstaterar att "Många av polisväsendets arbets-uppgifter ställer sådana fysiska krav att de förutsätter ett tillräckligt stortantal yngre polismän. Det är därför nödvändigt med en föryngring av perso-nalen både inom polisen och de civilanställda". Regeringen föreslår i propo-sitionen att ett antal utbildningsplatser ska förläggas till universitet.Det är ett steg i rätt riktning att satsa på polisutbildning. Vi beklagar dockattregeringsförslaget inte kommit tidigare och att satsningen är så begränsad.Närpolis och annat samarbete för att motverkavardagsbrottslighetVi vill fortsätta stödet för och utveckla närpoliskontoren ochderas verksamhet för att lyckas med bekämpningen avvardagsbrottsligheten. Bland annat ska närpoliskontorenhållas öppna i betydligt större utsträckning . Vi villockså utveckla arbetsmetoderna med ett problemorienteratarbetssätt.Snabba och direkta åtgärder ska förbättra den allmänna miljön och därmedminska brottsligheten som helhet. Vardagsbrottsligheten måste tas på störstaallvar, och vara ett led i att stoppa även de tyngre brotten. Det är samhälls-medborgarna som sätter gränser för vad som är acceptabelt handlande, inteprioriteringar gjorda från centralt håll. Bekämpning av oordning, rädsla ochbrott är huvuduppgiften för den lokalt förankrade polisen.Samarbetsprojekt har inletts med flera myndigheter inom rättsväsendet.Dessa syftar till att minska genomströmningstiderna för exempelvis enklarefall av misshandel och tillgreppsbrott, våld mot kvinnor och andra våldsbrott.KLÖS-projektet (Kvickare Lagföring genom Ökad Samverkan) i Jönköpingslän som också regeringen beskriver i sin proposition är ett exempel. KLÖSär ett samarbete mellan polis, åklagare, domstol och kriminalvård. Vi villverka för att samarbete av den här karaktären utvecklas på fler orter i landet.Regeringen skriver i propositionen att "Inom närpolisen ska olika verk-samheter och resurser integreras. Det är av strategisk betydelse att utveck-lingsarbetet fortsätter och intensifieras så att närpolisreformen inte stannarav. Det är också viktigt att erfarenheter av olika modeller sprids och tastillvara". Vi kristdemokrater vill nämna det samarbete som närpolisverksam-heten i , och inlett inspirerade av den så kalladeSan Diego-modellen. har i antalet brott mer änhalverats genom en ökad samverkan med frivilliga.Nattöga i , Nattövervakarna i och Stadsvakterna iFilipstad är exempel på denna verksamhet. Polisens av besparingar fram-drivna omorganisationer - polisstationer stängda , kommunikations-centraler som ligger i residensstaden och färre polisbilar är i tjänst nattetid-har fått konsekvenser för samhället. Människor har reagerat på dentilltagande kriminaliteten. Polisen har därför utbildat ett 70-tal frivilliga inödvärn och nöd, om ansvarsgripande med stöd av samtförsta hjälpen vid sjukdom och olycksfall. Två medborgare per natt åker nurunt med uppgift att ha ögon och öron öppna. Bevakarna anmäler till läns-kommunikationscentralen i att de ger sig ut. De har mobiltelefonermed sig och ska inte ingripa utan göra iakttagelser och rapportera till polisen.Resultatet av exempelvis Nattöga i är att färre antal brott numerabegås i den kommunen medan antalet brott ökat i andra omkringliggandekommuner. Polisen är positiv och menar att man fått en bättre kontakt medmedborgarna som i sin tur fått en större förståelse för polisens arbete.Vi anser inte att medborgare ska behöva utföra polisiära arbetsuppgifter.Vi vill inte ha medborgargarden som tar lagen i egna händer. Samtidigtbehövs medborgarnas engagemang och vilja att ta ansvar. Under polisensledning kan "" innebära en positiv utveckling. Alla godakrafter behövs i det stora samhällsprojektet att minska kriminaliteten.Polisens ansvarsområde och arbetstiderKristdemokraterna har tidigare ställt krav på att polisensansvarsområde och arbetstider bör belysas i ettsamhällsekonomiskt perspektiv, dvs vad ska polisen sysslamed och på vilka tider? Vi krävde en totalöversyn av vilken verksamhet polisen enligt lag ska varaskyldig att utföra. I propositionen skriver regeringen att"arbetet med att anpassa polisens arbetstider tillverksamhetens behov är viktig för det problemorienteradearbetet. Ett instrument för en sådan anpassning är s kperiodplanering". konstaterar man att detfortfarande bara är av närpoliserna i landet somperiodplanerar arbetstiden. Resursbrist som leder till attpoliserna inte hinner planera sin verksamhet leder tillineffektivitet och felprioriteringar. Vi menar att med utökaderesurser och fler personal kommer arbetsförhållandena förpolis och civilanställda att förbättras men ocksåeffektiviseras.Nationella insatsstyrkanDet är glädjande att regeringen insett nödvändigheten av attbehålla den och att insatsstyrkansverksamhetsområde ska utvidgas. Regeringen skriver ipropositionen att insatsstyrkan ska ha en egen budget samthandlingsplan. För att betona att styrkan är en nationellresurs bör den kallas Nationella insatsstyrkan.Rikspolisstyrelsen föreslår att styrkan ska kunna sättas in isådana fall där en polisoperativ bedömning visar att det ärlämpligt på grund av de särskilda kunskaper som styrkanspersonal har. Någon formell begränsning av styrkansverksamhetsområde bör enligt styrelsen inte finnas.Vi har vid ett flertal tillfällen påpekat att insatsstyrkans möjligheter attbibehålla sin kompetens och handlingskraft kraftigt försämrats. Detta pågrund av försämrade arbetsförhållanden, dålig utrustning och otydliga rikt-linjer. tycks även regeringen ha kommit till samma slutsats. Vivälkomnar denna insikt hos regeringen och ser fram emot en gynnsamutveckling för insatsstyrkan.Vi vidhåller dock vårt tidigare krav på att skaläggas under . Regeringen menar att styrkan fortsättnings-vis ska ha sin organisatoriska hemvist vid länspolis. Vi menar attdetta kommer att försvåra och undergräva möjligheterna att låta styrkan iverkligheten vara en nationell resurs. I propositionstexten skriver regeringenatt "ska informera polismyndigheterna om den särskildakompetens som finns i styrkan och bevaka att myndigheterna inte av ekono-miska skäl avhåller sig från att använda styrkan". Den skrivningen förstärkerbara vår inställning att styrkan ska ligga under RPS. I besparingstider dåvarje länspolisområde kämpar med effektiviseringar och rationaliseringarkommer inte de olika polismyndigheterna ha råd att nyttja den nationellainsatsstyrkan. Den förstärkningsbudget som de olika polismyndigheterna fårför liknande insatser, går åt till att täcka de hål som redan finns i myndig-heternas ekonomi. menar att den nationella insatsstyrkandärför ska läggas under Rikspolisstyrelsen.Dagens situationI regeringens budgetproposition lovordas detrationaliseringsarbete som skett inom polisen och manhänvisar till som utgjorten utgångspunkt för polisens arbete med att effektivisera ochrationalisera verksamheten. Regeringen skriver ipropositionen att "Det finns utrymme för polisväsendet attytterligare rationalisera sin verksamhet!" Den uppfattningendelar inte . Vi konstaterar att enbart enbråkdel av alla brott som sker utreds och att all statistikpekar på ytterligare uppgång av våldsbrotten. Det äranmärkningsvärt att den bild som regeringen ger ibudgetpropositionen överensstämmer så dåligt medvardagens verklighet. kommer rapporter via olikamedier om den oroande utvecklingen vad gäller våld blandbarn och unga, våld mot kvinnor och organiserad kriminellverksamhet.Regeringen har anslagit som ska täcka kostnaderna förden nya samt användas vid bekämpning av miljöbrott. Fleramyndigheter menar att detta är omöjligt och uttrycker oro för att den nyamiljöorganisationen hamnar i en polisiär svacka då det gäller bekämpandetav miljöbrott. Vår uppfattning är att det är av största betydelse att personal-situationen inom polisen snabbt förbättras och arbetsuppgifterna ses över.Kristdemokraterna anslår därför utöver regeringen tillpolisens verksamhet för år 2000.Den internationella och denorganiserade brottslighetenEuropa och utmanas av historiens mestvälorganiserade kriminalitet. Denna har utvecklats påinternationell nivå i en högst oroande takt och utgör ettallvarligt hot mot samhälle och individer. Den internationellabrottsligheten är modernt utrustad, förfogar över mycketstora resurser och opererar gränslöst. Trots detta är våramyndigheter hänvisade att bedriva sitt arbete nationellt. Vimenar att kampen mot den organiserade brottsligheten bådeinom och utom landets gränser måste motverkas kraftfullt.Därför behövs samarbete och gemensamma insatser övermyndighetsgränser såväl som landsgränser.Förbjud deltagande i rasistiska och kriminellaorganisationers verksamheterEn successiv, långsam våldsökning bekräftar att samhälletunder avsevärd tid misslyckats helt eller delvis mednormöverföringen till den nya generationen. De rasistiskayttringarna och andra grova organiserade brott som drabbatsamhället måste bemötas med en effektivlagstiftning. Därför anser vi det angeläget att deltagande ioch stöd till rasistiska och kriminella organisationersverksamheter ska förbjudas. Det är en nödvändig åtgärd föratt komma tillrätta med den grova kriminaliteten och bevaraett fritt demokratiskt samhälle.NarkotikabrottPolismyndigheternas kostnader för insatser mot narkotikauppgick till för . Antaletinkomna ärenden ökade från 21 1997 till 22 471 år1998. Andelen ungdomar som misstänks förnarkotikabrott har också ökat något. Antalet beslag har ökatkraftigt från11 1997 till 13 531 beslag år genomförde 1998en drogvaneundersökning som visar att missbruket ökar. avflickorna och av pojkarna i nionde klass har använtnarkotika. Ecstasyanvändarna har övergått till att använda amfetamin ochdärmed har bruket av amfetamin ökat.Vi anser i likhet med BRÅ att polisens droginformation bör utvecklasamarbetet med skolor där stora sociala problem och drogmissbruk redan ären verklighet. förefaller det som om polisens brottsförebyggande arbetemestadels läggs på skolor som har små problem. Vi anser att bekämpningenav narkotika måste fortsätta på bred front. Förebyggande informations-insatser i skolan har stor betydelse. Det lokala isamarbete med skola, polis, socialtjänst och domstolarna spelar en viktig rolli det arbetet.BrottsofferVart tredje brottsoffer saknar när polisutredningen är färdigoch rättegången avslutad förtroende för rättsväsendet.Brottsforskaren och doktoranden i psykiatri MagnusLindgren har på uppdrag av , och undersökt frågan.Bristande information ansågs vara det allvarligaste problemet. 60 procentav de tillfrågade fick ingen information om brottsofferjourernas verksamhet.En uppgift som är mycket fick aldrig information av polisen att de hade rätt att få veta vadsom hänt i ärendet. På frågan om man skulle anmäla en liknande händelse iframtiden svarade var femte att han var osäker. visste inte ochhela svarade nej.Åtgärder måste vidtas för att stärka förtroendet för rättsväsendet blandbrottsoffer och vittnen. Information, anpassade lokaler, stödpersoner och enfungerande brottsoffermyndighet är ett steg i rätt riktning.Brottsoffermyndigheten och BrottsofferfondenDet statliga stödet till brottsoffer är främst koncentrerat tillBrottsoffermyndigheten vars övergripande mål och uppgiftär att tillförsäkra den enskilde rättstrygghet och rättssäkerhet,att främja brottsoffrets rättigheter, att bevaka deras behovoch intressen samt att verka för att den som är berättigad tillbrottsskadeersättning får sådan.Brottsoffermyndigheten prövar ärenden om brottsskadeersättning och bi-drag från brottsofferfonden. Medel från brottsofferfonden ska användas föratt skapa ett nätverk över hela landet som kan leda till ökat stöd för brotts-offren. Verksamheter och projekt som arbetar nära brottsoffret bör i förstahand beviljas medel från brottsofferfonden.Enligt budgetpropositionen har "encentral funktion när det gäller stöd till dem som drabbas av brott.Effektivitet, snabbhet och hög kvalitet vid handläggningen av brottsskade-ärendena är nödvändigt för att garantera det enskilda brottsoffrets rätt tillersättning och behov av trygghet och stöd".I regleringsbreven för såväl 1997 som 1998 anges att avbrottskadeärendena skall, med bibehållen kvalitet, handläggas inom tremånader. Det målet nåddes varken 1997 eller 1998. Vidare anges att ärende-balansen ifråga om brottskadeersättning skall minska. Det gjorde den (jämfört med året innan) till 1 477, men ökade den till 1 780. ökade antalet avgjorda ärenden med 3,5 procenttill 5 265, medan motsvarande antal 1998 minskade till5 083.1997 ökade antalet inkomna brottsskadeärenden till 5 002,medan ökningen 1998 var till 5 386. Sedan följer en drastiskökning på om man jämför med . 1997 bedömde att antalet ärendenkommer att öka . revi-derade nämnden sin uppfattning och räknade i stället med en 15-procentigökning. Det är bekymmersamt att den myndighet som har i uppgift att"garantera det enskilda brottsoffrets rätt till ersättning och behov av trygghetoch stöd" inte får tillräckliga resurser att bedriva sin verksamhet.Mot bakgrund av verksamhetsresultatet 1997 fick Brottsoffermyndighetenen ramhöjning med . Uppenbart räckte inte denhöjningen. När signaler visar att det ansträngda verksamhetsläget snarareverkar tillta än lätta är det förvånande att regeringen, med facit i hand , endast ger en ramhöjning på1,för samt ett engångsvis tillskott på 0,3 miljonerkronor. Det senare i särskilda medel för brottsoffersatsningar i samband medpropositionen med anledning av SOU 1998:40 Brottsoffer - vad har gjorts?Vad bör göras?Vi anser att denna ramhöjning på är för låg, allrahelst som de ändringar i brottsskadelagen som regeringen föreslagit ipropositionen 1998/99:41 trädde i kraft . Ändringarnainnebär bl a att omprövning i brottsskadeärenden skall kunna begäras hosBrottsoffermyndighetens nämnd. Detta kommer att leda till en högrefrekvens av nämndsammanträden som i sin tur medför ökade kostnader,något som själva påpekat. Regeringen har heltnegligerat detta faktum.För att ska få bättre möjligheter att leva upp tillmålen, vilket är av stor vikt för brottsoffren, vill vi anslå 3 miljoner kronorutöver regeringens förslag till verksamhet.Stöd och hjälpSedan juli 1994 har polisen utökad skyldighet att hållamålsägande informerade om vad som händer i deras ärende.Detta sker fortfarande mycket bristfälligt. Mycket tyder påatt brottsoffrens situation inte är en prioriterad fråga ute påpolisstationerna. Det är glädjande att Rikspolisstyrelsenuttalat en ambitionen att höja statusen för brottsoffren. Härbehövs mer kunskap och utbildning kring brottsoffrenssituation.Människor som drabbats av brott har rätt att erhålla all den kvalitativa ochkvantitativa hjälp de behöver för att kunna återgå till ett normalt liv. Sättetattmöta och stödja människor som utsatts för brott måste utvecklas. Utbildningoch fortbildning ska genomföras för de grupper som i sitt dagliga arbetekommer i kontakt med brottsoffer. Bekämpningen av våldsbrott som begås ihemmet mot framför allt kvinnor och barn måste fortsätta. Förbättraderutiner vid ärenden om besöksförbud måste utarbetas. Utsatta och hotadekvinnor måste få hjälpmedel och all nödvändig utrustning för att kunnaskydda sig mot förövaren.Anpassade lokalerAllt för många tingsrätter saknar anpassade lokaler förmålsäganden och vittnen. Vi har tidigare krävt att lokalerna idomstolarna bör vara så utformade att de möjliggör för debrottsdrabbade att under förhandlingsuppehåll få vistas i rumsom är avskilda från den misstänkte och dennes släktingaroch vänner. Detta bör även omfatta de vittnen som harkallats för att styrka målsägandens berättelse.Tingshusvärdar bör finnas för att underlätta ett sådantförfarande.Brottsofferjourerna gör en fantastisk insats vad gäller vittnesstöd. Mål-sättningen är att det på varje tingsrätt ska finnas en frivillig stödperson.Uppgiften för denna person är att ge vittnen och brottsoffer ett humant mot-tagande i domstolen, vara ett moraliskt stöd före och efter rättegången samtkunna svara på frågor och hänvisa vidare.Vi anser också att förhandlingarna bör anpassas och föras under sådanaformer som inte anses kränkande för brottsoffret. På varje tingsrätt måsteanpassade lokaler finnas för målsäganden och vittnen. Så är inte fallet idag.Dessa krav måste bli tillgodosedda.ÅklagarväsendetPersonalsituationen inom åklagarväsendet är bekymmersam.Bemanningsmålet har inte uppnåtts. Under 1998pensionerades 22 åklagare. 66 gick över tillekobrottsmyndigheten och fem slutade av annan anledning.Under åren 1999-2002 kommer totalt 82 åklagare attpensioneras. finns 170 åklagare som har mer än 20 årinom åklagarbanan. Till 2009 har dessa gått i pension.Det är viktigt att satsa på nyrekrytering så att framtida behov inomåklagarkåren täcks. Återkommande kompetensutveckling samt utbildning föråklagare och annan personal inom åklagarorganisationen är också viktig föratt skapa en effektivare organisation. kräver att det bordeinföras särskilda ungdomsrotlar som arbetar förebyggande samt skyndsamtutreder brott där ungdomar är inblandade. Barn- och ungdomar som utsattsför brott ska mötas av särskilt utbildad personal. Fortbildning bör erbjudaspersonalen inom detta område.Regeringen anslår för år extra till åklagar-organisationen. vill avsätta ytterligare 30 miljoner kronortill åklagarväsendet för att beredskap ska finnas för ett ökat antal ärendentillföljd av att fler poliser kommer i tjänst.Ekonomisk brottslighetKristdemokraterna har yrkat på att ensärskild ekobrottsmyndighet ska inrättas för att hantera denavancerade ekobrottsligheten. inrättadesen myndighet inom åklagarväsendet med särskilda uppgifteratt samordna och utveckla bekämpningen av ekonomiskbrottslighet. Vi anser att all allvarlig ekonomisk brottslighet,innefattande också grova miljöbrott kräver operativa insatserav sådan kvalificerad art att en enhetlig myndighetsstrukturoch ledning är nödvändig.