mot · GN02Ju729 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju729av Silfverstrand, ()Åtgärder mot ekonomisk brottslighetDen ekonomiska brottsligheten utgör ett av de allvarligaste och mestsvårbemästrade slagen av kriminalitet. Den drabbar såväl enskilda somnäringsliv och samhälle. Den snedvrider konkurrensen och undergräverförutsättningarna för näringslivets verksamhet och utveckling.Ekonomisk brottslighet i form av miljöbrott rubbar de ekologiskaförutsättningarna för kommande generationer.Den ekonomiska brottslighetens omsättning har vuxit dramatiskt och stigithög upp i samhällshierarkin. En förklaring till den utvecklingen är att mark-naden för ekobrott är enorm. En annan är att samhällets resurser och regel-verk inte håller jämna steg med brottslingarna. En tredje förklaring är att detär så lätt att tjäna stora pengar.Staten/skattebetalarna är de stora förlorarna mätt i pengar. Den svartasektorn är världens absolut största marknad. Experter anger världens "grosscriminal product" till ca , varav ungefär hälftengenereras i . Enligt FN omsätter knarkhandeln ca 500 miljarder dollarper år. Det gör den större än världens hela oljemarknad. En stor del av dessapengar måste tvättas vita. Det sker med hjälp av ekobrott.I beräknas den svarta sektorn omfatta av BNP elleruppemot . Det är nästan lika mycket som den svenskaskogsindustrin omsätter. Då ingår allt skattefiffel, bidragsfusk, svart-byggande m m. Hur stor del av denna helhet, som de professionella eko-brottslingarna står för, är okänt. uppskattar det totala moms-bortfallet till följd av fusk och brott till ca eller av BNP. Detta motsvarar ungefär vad vi köper vin och sprit förunder ett år.Medan polis och åklagare lider av en otymplig organisation, små resurseroch bristande kompetens, arbetar ekobrottslingen ofta i effektiva organi-sationer med stora resurser och ibland med några av landets bästa juridiskaoch ekonomiska rådgivare. Följaktligen leder bara en mycket liten del avkonkurserna till anmälan, trots att det finns brottsmisstankar i avalla konkurser. Bokföringsbrott, som ingår i nästan alla ekobrott, utreds oftainte alls. Orsaken är kapacitetsbrist. Antalet anmälda borgenärsbrott, somockså ingår i många , har mer än fördubblats . Men antalet,som hamnar i domstol, har minskat med . Också här är detkapacitetsbrist som är orsaken till den negativa utvecklingen. Den nyaEkobrottsmyndigheten kan naturligtvis medverka till att förbättra situationen.Men den är naturligtvis långtifrån tillräcklig för att kunna begränsaekobrotten.Som vi ser det finns det tre huvudvägar för att begränsa den ekonomiskabrottsligheten:1. Samhället kan utöka kontrollen, utreda fler misstänka brott, anställafler och bättre poliser och åklagare och tvinga fram mer samarbeteinom och mellan myndigheterna och över landets gränser.2. Sänka beviskraven, rättssäkerheten och integritetsskyddet samt höjastraffsatserna. En ökad möjlighet att arbeta med dataregister skulleunderlätta situationen för polis och åklagare och de företagare ochkunder som vill veta mer om den man gör affärer med. Denåterinförda generalklausulen är ett steg i rätt riktning. Möjligheternaatt göra överraskande skatterazzior och husrannsakan måste ocksåförbättras.3. Ändra regelverket och rycka undan grunden för brottet. Så t ex börreglerna för rätten att registrera, äga och teckna firma ändras. Det ärknappast orimligt att begära att den som vill få rätten att driva inskatter (moms) också ställer upp på någon form av vandelsprövningoch identitetskontroll. Samordnade regler inom EU för moms ochpunktskatter skulle få en stor del av nu snabbväxandesmuggelmarknad att haverera. Om staten sedan skaffade signågorlunda samma syn på fordringar som näringslivet, skulleindrivningen av skatter kunna ske med långt större effektivitet änidag.Vi vill i denna motion särskilt lyfta fram fyra områden där åtgärder motekonomisk brottslighet torde vara både nödvändiga men också möjligaatt tämligen snabbt kunna genomföra. Det gäller följande områden:1. Stopplagstiftning mot handel med skalbolag2. Stopplagstiftning mot handel med skalbolagNär särskilda regler för delägarbeskattning i fåmansföretag infördesansågs att det inte längre skulle finnas något behov av specielllagstiftning för att hindra obehöriga skatteförmåner vidvinstbolagstransaktioner. kontrollverksamhet visardock att gällande lagstiftning är långtifrån tillräcklig för att stoppahandeln med skalbolag. Denna handel har nått sådana proportioner attbehovet av speciell lagstiftning på området är nödvändig.2. MomsbedrägerierMomsbrotten i samband med införsel av mobiltelefoner och datakompo-nenter kostar statskassan i form avfelaktigt utbetald mervärdesskatt. Motorn i själva brottsligheten ligger iatt man, under vissa förutsättningar, inte behöver ligga ute med moms isamband med förvärv från annat EU-land. Ett bolag som för in varor tillSverige skall i stället betala utgående moms då varan säljs i . I enseriöst bedriven verksamhet vidareförsäljs varan i medvinstpåslag samt utgående moms. I brottsliga upplägg säljs varan vidaremed en kraftig prissänkning, ibland upp emot . Införselbolagetbetalar aldrig momsen till staten (den har använts för att sänka priset).Den som köper varan får ett kraftigt reducerat pris på statens bekostnad.Förlorarna är förutom staten även de seriösa konkurrenterna som riskeraratt slås ut då deras varor inte kan konkurrera i pris. I införselbolaget sitterofta en "målvakt". Den som ligger bakom upplägget finns ofta i senareförvärvsled. Trots ett framgångsrikt projekt finns många problem.Brottsligheten är mycket svårbevisad, grova våldshandlingar ärinvolverade (bl a förekommer kopplingar till s k mc-brottslighet, rånarem m), otillräckliga tvångsmöjligheter (t ex saknas möjligheten att fåanvända samtalslistor och telefonavlyssning), formella hinder finns föratt effektivt och snabbt kunna "frysa" tillgångar. Denna brottslighet går iprincip att använda på vilka varutyper som helst. En översyn avlagstiftningen bör ges högsta prioritet. Möjligheten att få använda hemligtelefonavlyssning bör övervägas.3. CigarettsmugglingEnbart i uppskattar man att konsumtionen avsmuggelcigaretter uppgår till . 1998 togs 11,7miljoner cigaretter i beslag. Merparten av de smuggelcigaretter somförekommer i regionen kommer från och . Bakomsmugglingen ligger ofta ett komplicerat mönster där åkaren är navet somallt snurrar omkring.Karakteristiskt för denna typ av smuggling är att man- använder sig av företag som vid en första betraktelse varit solida,- använder sig av ett respekterat och erkänt transportföretag vid gränsöver-skridandet,- använder sig av bulvaner och målvakter/frontalfigurer både fysiskt ochjuridiskt för att dölja dem som drar i trådarna och organiserar det hela,- använder sig av kriminella MC-gäng för indrivning av pengar.Regionala och nationella insatser mellan samverkande myndigheter krävsmot denna typ av smuggling. Därtill bör möjligheterna att använda sig avsåväl hemlig telefonavlyssning som telefonövervakning i alla formersamt buggning prövas.4. KrogsaneringRestaurangbranschen tillhör de verksamheter där den ekonomiskabrottsligheten är mest utbredd. Om vi skall förhindra att de seriösakrögarna slås ut av fifflare, så måste andra åtgärder än de som hittillsprövats och vars resultat varit förhållandevis blygsamma, prövas. , SOU 1997:111, föreslogs bl a ettlicensavgiftssystem för taxi-, frisör- och restaurangbranschen.Innebörden av förslaget är att dagens system med flera skatter ochavgifter och ett stort antal mer eller mindre krångliga blanketter skullekunna ersättas med en schablon. Enligt förslaget skall denna licensavgiftinte ersätta dagens skattesystem utan understödja detsamma. Den skullevara ett golv, en lägsta skattenivå som alla måste betala, och bygga påbranschanpassade jämförelsetal.I , t ex, betalar alla krogar en avgift baserad på antal bord, platseroch anställda samt elförbrukning. I Bosnien har man också infört ettmotsvarande system. Alla verkar nöjda. Skatteinkomsterna ökar och krångletminskar. Schabloner har förvisso länge ansetts främmande för vårt system.Men om hälften fuskar eller inte klarar dagens krångliga regelsystem bordeövergången till ett förenklat system som också ger bättre förutsättningar förintegrationsarbetet kunna prövas. I dagens system slås de hederliga ut av deohederliga, fusket ökar, kriminaliteten förvärras och moralen luckras upp.Införande av regler som är enklare och rättvisare frigör också resurser somskulle kunna sättas in mot den verkligt grova och avancerade brottslighetenmed momsfusk, underentreprenörer och bolagsplundring för att inte tala omdet våld som i allt större utsträckning följer i ekobrottslighetens spår. Motdenna bakgrund bör förslag till licensavgifts-system för vissa branscher prövas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder mot ekonomisk brottslighet.Stockholm den 4 oktober 1999Bengt Silfverstrand (s)()