mot · GM02Ub19 · 1999-06-01 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Ub19av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1998/99:105 Elever med funktionshinder - ansvar för utbildning och stödInledningFolkpartiet anser att regeringens proposition är ett steg i rättriktning mot tilltagande integration av elever medfunktionshinder i den ordinarie skolan. För attfunktionshindrade skall nå full delaktighet och jämlikhet isamhället är naturligtvis utformningen av skolan ochskolsituationen av stor betydelse.De förändringar som regeringen föreslår måste stå i överensstämmelsemed de handikappolitiska målen.Regeringens föreliggande proposition är dock inte helt tillfredsställande.Folkpartiet vill i det följande påvisa vilka brister som finns i propositionenoch hur de skall åtgärdas. Vår utgångspunktFolkpartiet har länge arbetat för att människor medfunktionshinder skall kunna erhålla sådana resurser ochsådant stöd att de kan ha möjlighet att leva ett självständigtliv. En del av detta stöd är det till elever medfunktionshinder.Huvudprincipen i proposition 1998/99:105 är att utbildning för elever medfunktionshinder skall vara integrerad med den ordinarie utbildningen.Avvecklingen av vårdhem och andra former av institutioner för barn medfunktionshinder är ett arbete som inleddes av medicinal-rådet i , en utveckling som slagit rot också ide övriga nordiska länderna och börjat få en spridning i övriga delar avvärlden, främst . har varit pådrivande i denna utveckling.Regeringens proposition om elever med funktionshinder är i sina principi-ella ställningstaganden riktig enligt uppfattning.HandikappolitikenÄven om regeringen fullföljer den principiella inriktningenav integrationspolitiken så är det väsentligt att isammanhanget påminna om de kraftiga inskränkningar imånga funktionshindrades vardag som har blivit följden avsamma regerings politik genom inskränkningarna i rätten tillpersonlig assistans.Tack vare medveten och långvarig liberal kamp kunde levnadsvillkoren förpersoner med funktionsnedsättning förbättras. De har större möjligheteratt på egen hand påverka sin vardag. liberalerna accepterar inteatt utvecklingen mot ökad delaktighet bryts. Vi har därför sagt nej tillurholkningarna av handikappreformen. Ett anständigt samhälle måste arbetavidare för att försöka uppnå bl a de mål som finns fastlagda i . En del av de försämringar som regeringen har gjort av LSSskulle behöva vara ogjorda när regeringen förelägger dennaproposition eftersom en fungerande LSS och är nödvändig om eleversom går vid specialskolor skall integreras i den ordinarie skolan och dåär i stort behov av stöd och service enligt LSS och LASS.Folkpartiet liberalerna vill återställa handikappreformen. får han-dikappreformen inte heller innebära en slutsignal i strävan att förbättralivsbetingelserna för människor med funktionsnedsättning.Handikappeng för elevermedfunktionsnedsättningSom redovisats ovan är den integrationspolitiska ansatsenäven principiella utgångspunkt. Regeringensförslag ligger som tidigare konstaterats i linje med dennaansats.FN:s generalförsamling antog 1993 standardregler för funktionshindrade.Reglerna säger att utbildning för elever med funktionshinder skall vara enintegrerad del av den ordinarie utbildningen.Sedan ett par decennier tillbaka har varit ledande i integrationen avhandikappade i samhället. Det har rått en stor enighet om denna integrations-politik av de handikappade i vårt samhälle.Det föreligger emellertid en risk för att regeringens förslag om att avveckladen fasta skoldelen vid respektive kan få en delnegativa konsekvenser.Bilden är att de elever som går och har gått vid dessa två skolor har godaerfarenheter av detta. Det ligger dock i de integrationspolitiska strävandenaatt dessa elever skall kunna bo med sina föräldrar och gå i skola som liggernärmare deras hem. Även om det fungerar bra har problemen uppståttnär de slutar i skolan och kommer tillbaka till sin vardag som de varitavskilda från hela den tid som de bott på skolinternatet. Den tid de varit bortahar helt enkelt varit för lång. En del av de svårigheter som uppstått på grundav detta hade kanske kunnat undvikas om dessa elever hade haft möjlighetenatt gå i en skola som legat närmare deras hem. Därför är regeringens förslagprincipiellt riktigt.Svårigheter kan emellertid uppstå när elever och deras föräldrars valfrihetbegränsas i valet av skolform. är, enligt uppfattning,valfriheten alldeles för begränsad.Folkpartiet föreslår att staten skall ha ansvaret för den lilla gruppen avfunktionshindrade elever som propositionens förslag berör. På så sättgaranteras de ett stöd som inte behöver variera mellan kommunerna bero-ende på kommunernas engagemang i denna fråga. Deras valfrihet förbättrasockså jämfört med . De föräldrar som önskar att deras barn skall gå kvarvid eller får bättre möjlighet till detta med en pengsom följer eleven i valet av skola.SpecialskolornaMånga remissinstanser stöder regeringens förslag omspecialskolorna sombl a innebär att istället utvecklas till ettresurscenter för hela landet. Några av dessa remissinstanserär , ,och ochvuxna (FUB).Handikappombudsmannens syn på specialskolorna ligger i linje medregeringens förslag och integrationssträvanden.Det finns en oro för att avvecklingen av den fasta verksamheten vid och kommer att få omfattande negativa konsekvenserför berörda elever.De barn som går vi har stort behov av skräddarsydda lösningarför att deras skolgång överhuvudtaget skall kunna fungera.En avveckling av ligger emellertid i linje med de handikapp-politiska målen och den inriktning som handikappolitiken haft . Det äri detta fall inte frågan endast om att barnen skall få gå i en skola utan ocksåatt även barn med funktionshinder skall ha möjlighet och rätt att bo hemmaunder skoltiden. I enlighet med detta avvecklades alla elevhem för barn medutvecklingsstörning . Enligt samma principer har ävenTomtebodaskolan avvecklats - efter påtryckningar från de synskadade ochderas organisation.Döva och dövblinda barn är dock ett särfall eftersom specialskolor fördessa barn är en förutsättning för att de skall kunna lära sig sitt modersmål -teckenspråket. Enligt propositionens förslag kommer dessa att fortsätta sinutbildning vid Åsbackaskolan.Om regeringens förslag inte skall innebära en försämring för elever medfunktionsnedsättning när de integreras i den ordinarie skolan krävs det atträtten, som den ursprungligen var utformad, till personlig assistans i dagligkommunal verksamhet återinförs. För att samtliga de barn som utgörpersonkretsen för elever med funktionshinder även skall omfattas av LSSoch få rätt till stöd och service i den ordinarie skolan, krävs atthandikappreformen återställs i denna del. Med denna rättighetslagstiftning iryggen bör dessa elevers behov kunna tillgodoses även lokalt när deintegreras i den ordinarie skolan. I detta sammanhanget är det dock viktigt attregeringen återinför rätten till personlig assistans såsom den ursprungligenvar utformad.Målsättningen måste vara att alla elever skall kunna utvecklas efter sinaförutsättningar och behov i den obligatoriska skolan. I vissa fall kan det dockfinnas behov av alternativ.Folkhögskolornas rollUnder har en ettårig preparandkurs för synskadadeungdomar varit förlagd till , somförberedelse för studier efter . Eleverna har haftstort behov av social träning och gruppgemenskap för att"komma ifatt" kamrater i motsvarande ålder. Utbildningenhar bedrivits som försök och blivit föremål för utvärdering.Denna har visat att eleverna varit nöjda med kursen och gåttvidare till studier eller arbete efter kursens slut. såg preparandkursen som ett värdefullt exempelpå folkhögskolekurs och ansåg att staten skulle kunna bidramed viss finansiering. Något förslag om detta återfinnsemellertid inte i propositionen. Vi instämmer med uppfattning att folkhögskolan kan fylla en rollför vissa ungdomar med funktionsnedsättning. Därför börregeringen få i uppdrag att närmare utreda hur en sådanutbildning skulle kunna finansieras och återkomma tillriksdagen med förslag.Friskolor som motsvararspecialskolorRegeringen föreslår att den nya styrelse som skall varaansvarig för specialskolorna även skall godkänna defriskolor som motsvarar specialskolor.I dag är ansvarig myndighet för friskolor. Detkonsekventa är att fortsätter vara ansvarigt för samtliga friskolor iSverige. anser att , efter hörande av fackkunskapen,skall ha ansvaret för tillsyn och godkännande av friskolor som motsvararspecialskolan.StödorganisationenRegeringen föreslår att en stödorganisation skall införas efterförslag av en organisationskommitté. Det är viktigt attsådana grupper av barn som saknar starkaorganisationer och stöd, som t ex barn med DAMP/ADHA,kommer att kunna erhålla kompetens och kunskap fråndenna stödorganisation. anser attbrukarorganisationerna skall finnas med istödorganisationens styrelse.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införa en handikappengför elever med funtionsnedsättning,2. att hos regeringen begär en utredningav hur folkhögskolornas roll i undervisningen för elever medfunktionshinder kan förbättras,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att återinföra rätten tillpersonlig assistans för vistelse i daglig kommunalverksamhet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad motionen anförts om att skallgodkänna friskolor som motsvarar specialskolor,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att brukarorganisationernabör finnas med i stödorganisationens styrelse.Stockholm den 1 juni 1999Kerstin ()()()()