mot · GN02Sf232 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf232av , Inga (m)Bostadstillägg för pensionärerI lag om bostadstillägg till pensionärer () framgår avparagraf 5 att "avkastning av förmögenhet skall anses av förmögenhetsvärdet för år räknat. Vidberäkning av förmögenhets avkastning skall dock dennahöjas av det belopp, varmed förmögenhetenöverstiger för den som är gift , och förannan ". I denna beräkning för attbestämma fiktiv avkastning ingår inte värdet av egenprivatbostadsfastighet om den är permanentbostad åtsökanden själv eller maka/make om permanentbostaden förden ene är i särskild boendeform.Den fiktiva avkastningen påverkar BTP på så sätt att den läggs till övrigainkomster och reducerar BTP av inkomsten.Det som den fiktiva avkastningen grundar sig på är bl.a. värdepapper,banksparande m.m. som ofta lämnar en verklig årlig avkastning. Men äveneventuell förekomst av fritidshus påverkar den fiktiva avkastningen.Fritidshus ger högst sällan en verklig årlig avkastning.Det kan inte vara rimligt att i lag ange en exakt procentsats för den fiktivaavkastningen som gäller år utan att på något sätt ta hänsyn till denvidvarje tidpunkt normala reella avkastningen på kapital. Skall procentsatsenändras fordras riksdagsbeslut.Vårt förslag är i stället att knyta den fiktiva avkastningen till någon räntasom avspeglar det allmänna avkastningsläget i . Det finnssäkert flera alternativ till detta. Ett kan vara att använda samma teknik somvid fastställande av bilförmånsvärde. Vårt förslag skulle medföra attmedborgarna skulle finna systemet med att beräkna fiktiv avkastning merrättvist eftersom det tar hänsyn till skillnader mellan åren. Det skulle ocksåminska beslutsbyråkratin genom att med automatik fastställas årligen.Vid beräkning av bostadsbidrag måste fastställa bostads-kostnaden. För detta ändamål har enligt lagen (1993:737) om bostadsbidragSocialdepartementet rätt att utfärda föreskrifter. Detta görs i Bostads-bidragsförordningen (1993:739) vilken i sin tur ger Riksförsäkringsverketrätt att meddela ytterligare föreskrifter bl.a. i fråga om beräkning av bostads-kostnadens storlek.En gammal grundregel i är att människor skall behandlas lika. Såär tyvärr inte fallet när det gäller beräkning av bostadskostnaden vidberäkning av BTP. Boende i olika boendeformer likställs inte i kostnads-hänseende vilket är allvarligt för den enskildes tilltro till BTP-systemet.I information över vilka kostnader som skall ingå förolika boendeformer kan man bl.a. läsa att "om du bor i hyrd bostad ärbostadskostnaden lika med hyran inklusive värme och obligatoriska avgifter(t.ex. garage/bilplats). Ingår hushållsel i hyran dras denna kostnad av (enligtschablon)".I hyran ingår som regel alla kostnader hyresvärden har för upplåtelse. Deutgörs huvudsakligen av kapitalkostnader, men även uppvärmning, yttreunderhåll, tomtskötsel m.m. har sina delar i hyran. Dessutom ingår kostnadenför lägenhetens inre underhåll - målning/tapetsering, golv, VVS och utbyteav utrustning såsom spis, kyl/frys, diskmaskin, tvättmaskin och sanitets-porslin. I ett av större allmänna bostadsföretag uppskattaskostnaden för det inre underhållet till i genomsnitt ca per m2 ochår. I en lägenhet blir det en årlig kostnad på eller 300kronor per månad.Vid beräkning av bostadskostnaden för småhus ingår bl.a. underhåll i enschablonkostnad om per m2 och år.Vid beräkning av bostadskostnad för "lägenhet med bostadsrätt ärbostadskostnaden lika med årsavgiften inklusive värme och obligatoriskaavgifter (till exempel garage/bilplats). Ingår hushållsel i hyran dras dennakostnad av (enligt schablon). Tog du lån när du köpte bostadsrätten räknas 70procent av räntekostnaden med i bostadskostnaden om bostadsrättenlämnades som säkerhet för lånet." För kooperativ hyresrätt är formuleringenlikartad.Som bostadsrättsinnehavare är den boende skyldig att svara för lägenhetensinre underhåll, såsom målning/tapetsering, golv, del av VVS och utbyte/underhåll av utrustning såsom spis, kyl/frys, diskmaskin, tvättmaskin ochsanitetsporslin. Någon kostnad för detta får dock inte tas med närbostadskostnaden beräknas för erhållande av BTP. I vissa (sällsynt numera)bostadsrättsföreningar sker via avgiften en viss (mindre) avsättning tillreparationsfond för lägenhetens underhåll men den täcker inte den verkligakostnaden. Någon rimlig förklaring till varför inte underhållskostnad får tasmed i bostadskostnaden kan vi inte finna. Troligen beror det bara på ett rentförbiseende av och kan lätt rättas till så att bostadsrättblir lika behandlad som hyresrätt.Vårt förslag är att innehavare av bostadsrätt m.fl. bostadsformer som harlikartade villkor vid beräkning av BTP får ta med en schablonkostnad förinre underhåll, t.ex. per m2 och år, minus eventuell avsättning tilllägenhets reparationsfond. Detta skulle verksamt öka tilltron till attmänniskor behandlas lika i Sverige.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att människor oavsett boendeformbehandlas lika vid beräkning av bostadskostnaderna för beräkning avBPT.Stockholm den 30 september 1999Inga Berggren ()()