mot · GN02Kr3 · 1999-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr3av Kollmats, ()med anledning av prop. 1998/99:131 Ny svensk filmpolitikSverige har ett aktivt filmliv på frammarsch. Detta märksbland annat genom ett antal stora inhemska produktioner påsenare tid och genom de vitala filmfestivalerna somgenomförs år efter år.Ett livaktigt kulturliv är en garant för ett vitalt samhälle i utveckling. Filmhar blivit en allt viktigare konstform - såväl bland ungdomar som blandäldre. Filmpubliken är både kunnig och kräsen. Därför är det viktigt attdet sker en kvalitetssatsning på svensk film. Att ett nytt filmavtal har kunnatingås är glädjande. Det finns emellertid några delar där den nya filmpolitikenbör kompletteras.Principiellt innebär regeringens förslag att inflytandefortsätter att vara mycket stort. Institutet har i det närmaste en monopol-ställning i fördelningen av stöd till olika delar inom den filmkulturellaverksamheten. Medvetenheten om detta förhållande måste vara hög inomFilminstitutets styrelse. Det är också angeläget att styrelsen får en så bredsammansättning som möjligt, där olika verksamhetsföreträdare finns repre-senterade.Ett annat sätt att söka motverka icke önskvärda särställningvore att genomföra det av utredningen framförda förslaget om en friståendefilm- och TV-fond. Detta vore ett mycket bra sätt att dels få en störremångfald inom filmpolitiken, dels skapa en kontaktyta mellan TV ochfilmbranschen. Det är olyckligt att regeringen utelämnat detta förslag. Detvore positivt och nödvändigt om det aktualiserades igen. bör somsin mening ge regeringen till känna att den emotser ett förslag även i dennadel.Satsningar på barn och ungdom är mycket viktiga, speciellt inomfilmområdet. Barn och ungdom är storkonsumenter av film. Det är viktigt attde ges tillgång till kvalitetsfilm och verktyg att tolka och kritiskt bedöma detde ser. Skolbion har här en avgörande betydelse. Filmpolitiken gentemotbarn och ungdom måste förnyas i takt med den snabba utveckling som skerinom området.De regionala satsningarna har visat på en snabb utveckling inom filmensområde. Landsting och kommuner har varit mycket engagerade i att etableraoch stödja regionala filmcentra. Denna utveckling bör fortsätta och utveck-las. Det är viktigt att filmer kan spelas in även utanför storstadsregionerna.En fråga som kräver ytterligare belysning är stöden till regionernasfilmverksamhet. Dessa föreslås ges i form av procent. Förmodligen är detden enda konstform där fördelningssättet sker på detta sätt. Det rimliga bordevara att stöd istället ges i form av krontal. På så sätt kan de som arbetar medden regionala kulturutvecklingen ges bättre möjligheter att planera sinverksamhet.Biografernas roll kommer att förändras framöver. Teknikutvecklingenkommer att innebära en ny tillvaro för biograferna. Den nu föreslagna film-politiken rymmer tyvärr inga resonemang om hur till exempel bred-bandstekniken kan påverka distributionen av film. Det torde inte ligga långtbort i tiden att film sänds digitalt till de stora städerna och till de storamultibiograferna. Frågan är då hur de mera sårbara mindre biograferna medkanske endast en salong kan klara av att leva upp till de goda intentionernainom filmpolitiken.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inflytande och särställning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en fristående film- och TV-fond,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om filmpolitiken gentemot barn och ungdom,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvecklingen av regionala satsningar ochformerna för stöden till regionernas filmverksamhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bredbandsteknikens påverkan på distributionenav film och biografernas eventuellt förändrade villkor.Stockholm den 17 september 1999Lennart Kollmats (fp)()