mot · GM02Sk27 · 1999-04-28 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Sk27av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:84 Lag om skatt på avfallAvfallsskatten dålig förmiljönInledningI propositionen 1998/99:80 Lag om skatt på avfall föreslårregeringen ett införande av en avfallsskatt. Skatteförslagetgår i princip ut på att allt material som förs in till enavfallsanläggning beskattas med per ton. Avdragfrån skatten får göras för vissa avfallsslag och för avfall somförs ut från anläggningen. Det finns flera anledningar till attsäga nej till denna proposition. Skatten straffar deåtervinnings- och behandlingsverksamheter som bedrivs vidbefintliga deponier. Följden blir en snedvridning avkonkurrensen som får till följd att miljömässigt välfungerande verksamheter som bedrivs inomavfallsanläggningar tvingas att lägga ner eller flytta ut.Skatten innebär också en styrning som får till följd att avfalli större utsträckning kommer att förbrännas vilket varkengynnar materialåtervinning eller biologisk behandling. Enannan negativ effekt av den föreslagna avfallsskatten är attvåra samlade utsläpp av koldioxid sannolikt kommer att ökaväsentligt. Sammantaget är det mycket tveksamt om detfinns några hållbara miljöargument överhuvudtaget sommotiverar införandet av avfallsskatten. Risken är uppenbaratt skatten blir styrande på ett ur miljösynpunkt felaktigt sättoch att skatten bland annat motverkar att materialflödenasluts i naturliga kretslopp.Rötning av avfall i biocellerRötning av avfall i bioceller är ett sätt att både utvinna energioch näring ur avfallet. Eftersom tungmetaller och andramiljögifter binds fast stabilt i rötresten kan näring utvinnasgenom uppsamling av lakvatten. Detta kan användas somgödslings- och bevattningsmedel i t. ex. energiskogsodlingar.Biocellen fungerar på detta sätt som ett ekologiskt filter somkan avgifta samhällets restprodukter. En skatt på avfall ienlighet med regeringens proposition skulle försvåra och ivärsta fall helt stoppa utvecklandet av den här typen avmiljövänlig teknik för omhändertagande av avfall.Cellrötning i röt- och bioceller är exempel på metoder somklarar även rötning av hushållsavfall. Införandet avavfallsskatten riskerar att leda till att större delen avhushållsavfallet istället körs till förbränningsanläggningar.I propositionen föreslås att reaktorrötning ska vara skattebefriad, men detsägs ingenting om befrielse för rötning i röt eller bioceller. De sistnämndametoderna är ur miljösynpunkt fördelaktiga inte minst på mindre deponieroch det är därför inkonsekvent av regeringen att föreslå skattebefrielse enbartför reaktorrötning. Vid moderna biocellsanläggningar uppsamlas denproducerade biogasen effektivt vilket gör att risken för emissioner av växt-husgaser från en sådan anläggning är mycket liten. En positiv sidoeffekt av rötning av avfall i bioceller är att den rötrest somlämnas till långtidsförvar i en deponi fungerar som en kolsänka. Totalt iSveriges deponier fastläggs ca organiskt kol för långtids-förvar. Detta motsvarar det organiska kolet i fullvuxen granskog.Effekten av den föreslagna avfallsskatten skulle i värsta fall bli att vi ijämförelse med nuläget skulle tillföra atmosfären lika mycket koldioxid somom vi avverkade granskog utan att återplantera.Styrning mot förbränningAvfallsskatten får som resultat att allt mer avfall går tillförbränningsanläggningar vilket motverkar såvälmaterialåtervinning som biologisk behandling. Satsningar påökad källseparering och materialåtervinning kommer att fåstå tillbaka eftersom skatten medför att det blir billigare attistället lasta om avfallet för transport till förbränning. Enbartutsikterna om att en avfallsskatt kommer att införas harmedfört att avfall redan nu styrs över motförbränningsanläggningar. Flera befintligaförbränningsanläggningar planerar att fördubbla sinkapacitet. Transporterna av avfall kommer i och med enkoncentration till färre och större anläggningar att öka. Detfinns också en risk att man genom stora investeringar ianläggningarna låser upp utvecklingen och att det blir svårtför andra alternativ att hävda sig. Kommuner anslutna tillförbränningsanläggningar har knappast några incitament föratt satsa på materialåtervinning eller på att minskamängderna avfall.Ekonomiska incitament finns det som en följd av den föreslagna skattendäremot för förbränning av blandat avfall. Vid förbränning av blandat avfallbehöver aktörerna inte betala avfallsskatt och de slipper dessutom kostnaderför sortering av avfall. Men en förbränning av blandade avfall omöjliggör ettkretslopp av näringsämnen. Förorenat material i avfallet kontaminerar askanfrån det renare materialet och gör att askan måste deponeras.Eftersom det är vikten på avfallet som bestämmer hur mycket skatt somska betalas får man också den effekten att incitamenten ökar för att förbrännaavfall som väger mycket. Rent konkret kan följden bli en ökning avförbränningen av hushållsavfall som håller hög vattenhalt.Styrningen mot förbränning av avfall är inte positiv för miljön. Ökadförbränning leder till ökade utsläpp av såväl växthusgaser som försurandeämnen. På det internationella planet kan man se att länder som ochAustralien stänger sina anläggningar för förbränning för att istället satsa påmaterialåtervinning i kombination med olika biologiska metoder.Sammanfattningsvis är det olyckligt att med en skatt styra över avfallshante-ringen mot förbränning och därmed försvåra utvecklandet av andra lösningarsom är bättre ur miljösynpunkt.Skatten ger ökad administration mensämre miljöDen föreslagna skatten på avfall skapar ökat krångel och göratt väl fungerande verksamheter som bedrivs inommånga deponiområden får problem. Det är ur kontroll- ochmiljösynpunkt bättre att ha dessa verksamheter kvar inomdeponierna än att genom skatten driva ut dem. Skattensutformning med undantagsregler och avdrag vid utförsel avavfall riskerar att leda till så kallad "kreativ" bokföring ochdiverse metoder för att slippa att betala skatt. Detta kan i sintur leda till konstlade materialflöden och absurda lösningardär det bland annat kan mixtras med vattenhalten för att få inså liten vikt och ut så stor som möjligt. Eftersom planeringenute i landet redan är i gång för att med diverse kreativametoder lösa avfallshanteringen vid deponi utan att behövabetala denna skatt är det mycket troligt att statens nettointäktblir betydligt mindre än beräknat.Det är principiellt fel att med en skatt försvåra teknikutvecklingen vadgäller nya och miljömässigt bra behandlingsmetoder. Kommunernas och deenskilda avfallsbolagens möjligheter att utarbeta och utveckla lokala ekono-miskt och ekologiskt hållbara lösningar försvåras. Biogasutvinning urdeponier är exempel på lokalt anpassade energisystem där den biologisktlättnedbrytbara delen av avfallet används. Det är av yttersta vikt att denna typav ekologiskt och ekonomiskt hållbara system där man kan ersätta fossilabränslen och drivmedel och reducera mängderna avfall somslutgiltigt läggs på deponi inte omöjliggörs av den av regeringen föreslagnaavfallsskatten.Skatten ökar också risken för illegal deponering. är vi i Sverigerelativt förskonade från illegal deponering av avfall men det är troligt attskatten gör att dessa problem ökar. Följden kan bland annat bli ökad ned-skräpning i skog och mark.En allvarlig brist i regeringens förslag till avfallsskatt är att det saknas enmiljökonsekvensbedömning av avfallsskattens effekter. Det är alldelesuppenbart att en skatt på avfall verkar styrande när det gäller hur olikaaktörer väljer att hantera sitt avfall. De olika konsekvenserna av en sådanstyrning är inte alltid de mest uppenbara. Generellt sett borde det vara ettminimikrav att det görs en ordentlig miljökonsekvensbedömning av desamlade miljöeffekterna av förslag som syftar till att styra avfallshante-ringen. Det sistnämnda är ytterligare en anledning till varför det är viktigtattavslå regeringens proposition om skatt på avfall.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1998/99:84 i enlighet med vad somanförts i motionen.Stockholm den 28 april 1999Bo Lundgren ()()()()()()de ()()