mot · GN02Sf263 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf263av , ()SjuklöneperiodenBakgrundDen infördes 14 dagars sjuklöneperiod.Arbetsgivaren fick därmed betala sjuklön till de anställda deförsta av en sjukdomsperiod. I samband med attsjuklönen infördes ökades också arbetsgivarnas ansvar förarbetsmiljöarbetet och för att arbeta med aktivarehabiliteringsinsatser.Vid omläggningen kompenserades arbetsgivarna fullt ut för de ökadekostnader som ansvaret att betala sjuklön innebar. Bland annat till följd avinförandet av en karensdag och lägre ersättningsnivåer sjönk sjukfrånvaron1992, och har så gjort under . Detta har inneburit att denkostnadsminskning som färre sjukdagar gett upphov till i allt väsentligtkommit arbetsgivarna till del. Det gäller i första hand de stora företagen,eftersom det var där som den minskade sjukfrånvaron fick störst genomslag.Den 1 januari 1997 förlängdes sjuklöneperioden , menåterställdes . Man räknade då med attytterligare ca 160 000 sjukdomsfall skulle handläggas avförsäkringskassorna.Lagen om sjuklön utgör grunden för sjukersättning vid korta sjukdomsfall.Företag med en lönekostnad upp till 130 basbelopp kan till en kostnad av1,av den sammanlagda lönekostnaden försäkra sig hos försäkringskassanmot höga sjuklönekostnader. Dessutom kan anställda med återkommandesjukdomsperioder omfattas av ett s.k. särskilt högriskskydd. Möjligheten attförsäkra sig hos är något som bör utvärderas för att se hurdet har fungerat och i vilken utsträckning som det gjorts. En sådanutvärdering bör besluta om.Vänsterpartiets förslagTrots möjlighet till försäkring för företagen och det särskildahögriskskyddet, bidrar sjuklöneperioden till att människormed återkommande sjukperioder stängs ute frånarbetsmarknaden. Det kan t. ex handla om kroniskt sjuka ocharbetshandikappade. Risken är uppenbar att vi får ettarbetsmarknadens A- och B-lag. Vi välkomnade därförförslaget om att återställa sjuklöneperioden till 14 dagar.Förslaget tog dock inte bort risken för utestängningseffekterpå arbetsmarknaden, men minskade dem.De återkommande förändringarna av sjuklöneperioden har inneburitpåfrestningar för såväl försäkringskassor som för arbetsgivare och löntagare.Från sida pekar vi i motionen på områden därsjuklöneperioden som sådan kan ha en hämmande inverkan. Det gäller delsvissa gruppers möjlighet att få arbete, dels mindre företags vilja tillnyanställningar. Det ger vid handen att det är nödvändigt med insatser somriktar in sig mot i första hand de mindre företagen.Ett av flera viktiga steg som måste vidtas för att uppnå desysselsättningsmål som redovisas i finansplanen, är att förbättra stöden till demindre företagen. En sådan åtgärd skulle kunna vara undantag isjuklöneperioden för mindre företag. Vi har tidigare föreslagit att företagmed högst tio anställda skall undantas från kravet att betala sjuklön. Ettsådant förslag skulle kunna innebära att avdrag får göras vid upprättandet avden månatliga uppbördsdeklarationen.Vid ett införande av ett undantag i sjuklöneperioden för de mindreföretagen bör detta kombineras med ett försäkringsskydd motsjuklönekostnader, som utformas på ett sådant sätt att marginaleffekter imöjligaste mån förhindras. Om det, i den utvärdering av försäkringsskyddetsom föreslagits ovan, visar sig att de försäkringsmöjligheter som finns i dagär utvecklingsbara kan man också tänka sig att förbättra dessa.Det finns ett behov av att hitta en lösning för de mindre företagen och detär därför angeläget att regeringen bereder frågan och tar fram underlag förhur man kan genomföra en lättnad. Vad som ovan anförts omsjuklöneperioden bör som sin mening ge regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utvärdering avförsäkringsskyddet mot sjuklönekostnader i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sjuklöneperioden.Stockholm den 3 oktober 1999Marie ()()()()Per ()()()