mot · GN02Ju3 · 1999-11-11 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju3av , ()med anledning av skr. 1999/2000:22 Lägesrapport i fråga om den ekonomiska brottsligheten1 InledningDen ekonomiska brottsligheten är utan tvivel ett allvarligt problem. Denmåste bekämpas inte minst för att respekten för strafflagstiftningen skallkunna upprätthållas och för att moralen i näringslivet och i samhället iövrigt skall kunna värnas. Den ekonomiska brottsligheten hotar självafundamentet för marknadsekonomin, samhällsmoralen och den socialavälfärden.Naturligtvis är det av stor betydelse att kampen mot den ekonomiskabrottsligheten förs på ett sådant sätt att insatserna i största möjligautsträckning riktas mot brottslingarna och de brottsliga gärningarna somsådana. får lagändringar och andra åtgärder inte utformas så att delägger hinder i vägen för den lagliga näringsverksamheten eller användandetav ny teknik, på det sätt som skett exempelvis i regeringens proposition1998/99:130 Ny bokföringslag m.m.All brottslighet måste bekämpas inom de gränser som rättsstaten sätter. Vifår inte tillåta att kampen mot brottsligheten leder till en urholkning av devärden som statsmakterna har ett särskilt ansvar att skydda.Den ekonomiska brottsligheten är till sin natur svårutredd, vilket oftainnebär bevissvårigheter för åklagare inför domstol. En ökande förslagenhetoch ett mer systematiskt tillvägagångssätt hos de ekonomiska brottslingarnahar inneburit ytterligare svårigheter i utrednings- och bevishänseende.Gränserna mot annan kriminalitet som vålds-, miljö- och narkotika-brottslighet har suddats ut i takt med att ekobrottsligheten blivit grövre ochde penningsummor som är i omlopp blivit större. Detta är ett stort problemför de myndigheter som har att utreda och bekämpa ekonomisk brottslighet.Det kan emellertid aldrig godtas att beviskraven sänks enbart för att lättare fåtill stånd en fällande dom. Det är inte heller acceptabelt att respekten förmedborgarnas integritet urholkas.2 Ett starkare rättsväsende2.1 En förstärkt åklagarorganisationÅklagarorganisationen måste ges förutsättningar att arbeta med högregrad av effektivitet. Ett tydliggörande av åklagarens roll som förunder-sökningsledare i brottmål är av central betydelse. Särskilt när det gällerden ekonomiska brottsligheten, som i hög grad är komplicerad ochsvårutredd på såväl nationell som internationell nivå måste tyngdpunktenligga på den juridiska kompetensen. Enbart juridisk kompetens räckeremellertid inte vid utredning om avancerad brottslighet utan åklagarnabör ha rätt och skyldighet att anlita "civil" expertis, d.v.s. advokater ellerandra jurister som har kunskaper i t.ex. skatterätt, miljörätt ochassociationsrätt, något som åklagare - eller specialutbildade ekopoliser -normalt inte besitter i tillräcklig omfattning. Det förutsätter dock ökaderesurser till åklagarväsendet för att ge möjlighet att "hyra in" externkompetens med de särskilda kunskaper som behövs i det enskilda fallet.2.2 PolisorganisationenVi konstaterar att vikten av ett tillräckligt stort antal poliser intebehandlas på något håll i regeringens skrivelse. Detta är anmärkningsvärtmot bakgrund av att även regeringen numera tillstår att det råderpolisbrist i landet, och att erfarenheten har visat att polisbrist drabbarutredningar angående ekonomisk brottslighet. Tillräckligt medvälutbildade poliser är av avgörande betydelse förekobrottsbekämpningen.Vi vill därför betona vikten av att polismyndigheterna måste gestillräckliga resurser att återställa tillgången på administrativ personal, såattde poliser som finns tillgängliga kan användas på bästa sätt, och att ävenpolisen ges tillgång till den specialistkompetens som kan behövas. Vidare ärdet av största vikt att nyrekryteringen av poliser tryggas genomPolishögskolan. Det finns också skäl att se över om den nya typ avekonomisk brottslighet som har blivit följden av bl.a. IT-utvecklingen harfått ett tillfredsställande genomslag i polisutbildningen samt om det finnsanledning att ge polisutbildningen olika utformning beroende på var i landetutbildningen är belägen. Vi menar därför att en särskild utredning bör ges iuppdrag att granska hur polisutbildningen kan utvecklas och reformeras pålängre sikt.2.3 EkobrottsmyndighetenVi stödde inte inrättandet av () 1998. Istället för att bygga upp en ny resurskrävande myndighet förordade vi envidareutveckling av den organsationsform för samverkan mellan berördamyndigheter som den borgerliga regeringen lade grunden till och som,innan den avvecklades, visade tydliga tecken på att bli en effektiv kraftmot ekobrottsligheten. Vi anser fortfarande att det hade varit naturligareatt utveckla den borgerliga regeringens organisationsform för samverkanmellan myndigheterna än att tillskapa en helt ny myndighet. Men närEBM nu har kommit igång måste den befintliga organisationen i ställetgöras så effektiv som möjligt för att kunna möta den alltmerkvalificerade ekobrottsligheten, som inte sällan kan ha inslag av ävenannan brottslighet som vålds-, narkotika- och miljöbrott.För att förbättra och säkerställa en hög kvalitet i utredningsarbetet och ökaförutsättningarna för framgång i domstol behövs bl.a. fler ekobrottsutredareoch mer specialiserad kompetens, inte minst i fråga om IT. Ekoutbildningenvid måste säkras och möjligheterna att ge den ekonomiskabrottsligheten större utrymme inom ramen för den ordinarie jurist-utbildningen bör kunna tas tillvara. Vidare måste det finnas resurser att köpain särskild spetskompetens, som myndigheten kan behöva vid särskiltkvalificerad brottslighet. Vi vill därför betona vikten av att EBM gestillräckliga resurser för att fullfölja uppbyggnaden av myndigheten och föratt möta de krav på särskild kompetens som ställs i kampen mot denekonomiska brottsligheten.3 Utredning och rättssäkerhet i kampen mot skatte-brottsligheten3.1 SkattebrottsenheternaSedan 1998 kan skattemyndigheterna på eget ansvar handläggautredningar om ekonomisk brottslighet inom skattebrottsområdet, näråklagaren så beslutar. Där åklagaren finner att det finns särskilda skälkan skattemyndigheten medverka även i fråga om annan brottslighet.Dessa utredningar bedrivs inom särskilda skattebrottsenheter inomskatteförvaltningen. Syftet med detta har varit att tillvarata den särskildaskattekompetens som finns hos skattemyndigheterna, men som oftasaknas hos polis och åklagare.Vi vill inledningsvis konstatera att en enhetlig och lättförståeligskattelagstiftning, med en rimlig nivå på skatteuttaget, minskar risken förskattebrottslighet. Vi vill vidare peka på att den organisation som innebär attbåde skattemyndigheternas skattebrottsenheter och Ekobrottsmyndighetenägnar sig åt utredande verksamhet har lett till en svåröverskådligorganisation. Det finns en risk för att ansvarsfördelningen uppfattas somoklar, inte minst eftersom EBM inte finns på alla håll i landet till skillnadfrån skattebrottsenheterna. Förändringar som tydliggör ansvaret börövervägas.3.2 Rättssäkerhet vid beskattningenI detta sammanhang vill vi återigen upprepa vårt tidigare krav när detgäller påförande av skattetillägg. Många företag har under de senasteåren fått vidkännas skattetillägg som inte står i proportion till förseelsen.Skattetillägg är en administrativ sanktion som slår slumpmässigt och inteomfattas av samma rättssäkerhet som andra sanktioner. Vi anser därföratt andra sanktionsformer bör prövas.Frågan om skattetillägg är nu under utredning, vilket det finns godagrunder för. Bland annat har det anförts att det svenska skatte-tilläggsförfarandet strider mot artikel 6 i , som sedan1995 gäller som svensk lag och därtill har en särställning i förhållande tillandra lagar. I avvaktan på resultatet av denna utredning anser vi att det börförhindras att svenska företag drabbas på ett orättfärdigt sätt, och attskattetillägg inte får påföras avseende periodiseringsfel när det gäller såväldirekt som indirekt skatt.4 Effektivare miljöbrottsbekämpning4.1 Miljösanktionsavgifter enligt miljöbalkenMiljösanktionsavgifter bygger i princip på strikt ansvar innebärande attdet räcker med att en överträdelse konstaterats för atttillsynsmyndigheten skall kunna besluta om miljösanktionsavgift. Ettmyndighetsbeslut om miljösanktionsavgift får dessutom direkträttsverkan även om det överklagas. Detta är av principiella skälolämpligt varför bör besluta att begära att regeringenåterkommer till med ett förslag innebärande attmiljösanktionsavgift inte skall kunna verkställas i väntan på att ettöverklagande prövas.I regeringens skrivelse anges att förslag om ytterligareöverträdelser som skall ingå i en tariff för miljösanktionsavgifter förnärvarande bereds inom . Vi menar att det vore olyckligtatt införa nya tillämpningar för systemet med miljösanktionsavgifter innanden planerade utvärderingen av tillämpning har genomförts. Engrundlig utvärdering av tillämpningen av och dess konsekvenserinom olika verksamhetsområden är angelägen och bör inledas snarast.4.2 Utvärdering av systemet med tillsynsavgifterSystemet med tillsynsavgifter enligt behöver i denkommande utvärderingen särskilt granskas. Det finns farhågor om atttillsynsmyndigheter, speciellt kommunala nämnder för miljö- ochhälsoskydd, använder tillsynsavgifterna för att finansiera andrakommunala verksamheter som inte har något med tillsynsverksamhetenatt göra. I utvärderingen bör granskas om detta förekommer och i sådanafall lämna förslag för hur det kan förhindras.Andra viktiga principiella frågor kopplade till ochtillsynsavgifterna bör belysas i utvärderingen. Hur vanligt är det att t.ex.näringsidkare får betala årliga generella avgifter utan att någon fråntillsynsmyndigheten besöker företaget i fråga? Vi moderater anser attreglerna för tillsynsmyndigheternas rätt att ta ut avgifter måste klarläggasoch att vissa principer måste läggas fast. En tillsynsmyndighet bör aldrig harätt att ta ut tillsynsavgift utan att ha utfört en konkret prestation. En annanhuvudregel bör vara att avgift inte ska utgå för den näringsidkare som vidkontroll fullföljt sina åligganden så att det inte finns något att anmärka. Meden sådan ordning får näringsidkaren i fråga ytterligare incitament till attföljaavsedda och gällande regler för sin verksamhet.4.3 Olagliga oljeutsläppModeraterna har länge krävt en skärpning av lagstiftningen för attkomma åt de olagliga oljeutsläppen. Oljeutsläppsutredningenpresenterade bra och långtgående förslag med syfte attskärpa lagstiftningen och minska problemet med oljeutsläpp till havs.Det är nu angeläget att regeringen skyndsamt lägger fram en propositionbaserad på slutsatser.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kampen mot den ekonomiska brottsligheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åklagarorganisationen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattebrottsenheterna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljösanktionsavgifter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsynsavgifter.Stockholm den 11 november 1999Gun ()(m)()()()()()()