mot · GN02MJ12 · 1999-11-12 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ12av , ()med anledning av skr. 1999/2000:13 Hållbara - uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbar utvecklingRegeringen har i sin årliga redovisning till , om tillståndet vadgäller utvecklingen av det ekologiskt hållbara , gått igenom lägetvad gäller utredningar och myndigheternas arbete. Däremot saknaskonkreta redovisningar om framtiden och hur regeringen tänkergenomföra arbetet med omställningen till det ekologiskt hållbara ipraktisk handling.Vi har numera medel att mäta de miljöeffekter som uppstår vid mänskligpåverkan men frågan är: Vad är det vi jämför med? Är det en jämförelse medandra länder eller räcker det med att vi jämför oss med grannen? Alla harolika värderingar om vad som är hållbart vilket också avspeglar sig i vårvardag.För att långsiktigt klara vår miljö måste vi genomföra åtgärder som på ettkraftfullt sätt kan minska miljöhoten. På kort sikt måste dock vardagenfungera, bilen, förskolan, flyget, företagen m.m. Hur får vi detta att gå ihop,utveckling och hållbarhet? Mycket handlar om att minska användningen avbl.a. energi genom att förändra förpackningar, minska bilkörandet så länge vihar fossila bränslen, släcka lampor och sortera sopor. Det handlar omförändringar av beteende i kombination med utveckling av nya tekniker ochny produktutformning.Som enskilda konsumenter har vi ett stort ansvar för miljön men också möjlighet att påverka genom vårt beteende. Genom vår konsumtionställer vi krav och styr företagen mot ändrade beteenden. Konsumenten varstarkt styrande när det gällde tvättmedel. finns inget tvättmedel sominte har någon av de vedertagna miljömärkningssymbolerna. Den ekologiskamjölken var ca dyrare i början när den kom. har den i principsamma pris som den vanliga mjölken. Företagen börjar ställa krav på sinaentreprenörer och sin upphandling när det gäller miljöanpassning, allt för attfå konkurrensfördelar och vara så attraktiva som möjligt för kunden.Miljöstyrning via ISO 14000 och EMAS leder miljöutvecklingen och i dennasnabba utveckling finns företagens etiska och sociala förhållningssätt snartinvävda i ledningssystemen.Vårt miljöutrymme krymper oavsett vilka värderingar vi har somjordens befolkning växer. har vi situationer där det förnyelsebara bliren knapp resurs. Därför är det på kort sikt nödvändigt med ekonomiskastyrmedel för att värna dessa resurser. Använder vi oss av miljöanpassadelösningar måste vi som konsumenter eller producenter belönas, intebestraffas. De ekonomiska incitamenten måste styras åt rätt håll.MiljöledningssystemRegeringen redogör kortfattat för vad miljöledningssystem innebär:systematiserat miljöarbete med tydliga riktlinjer och mål i bl.a. centralastyrdokument (miljöpolicy), integrering av miljöhänsyn i den ordinarieverksamheten, klargjorda ansvarsförhållanden, rutiner för uppföljningsamt redovisning av resultat.För att arbeta med miljöfrågor och få trovärdighet i det krävs ettsystematiserat sätt att arbeta. Ett ledningssystem kan användas i princip ivilka frågor som helst för att företaget eller organisationen skallminimera de utredda brister som råder inom det område som man arbetarmed. Det kan ses som ett verktyg för att optimera den egna visionen om attde aktuella frågorna systematiskt byggs in i företagets verksamhet. På siktblir företaget bättre och bättre och sätter upp nya mål för sinverksamhet. Att arbeta med ett miljöledningssystem enligt ISO eller EMAS,som är de mest välkända i dagens samhälle, innebär inte att du är "bäst" påmiljöfrågor. Men det visar att du har en policy till vilken du förhåller dig.Det visar vägen som du tar för att nå dina miljömål och det talar om föromgivningen hur det går. Ett miljöledningssystem kan användas för enprodukt, en tjänst eller en hel produktion av varor eller tjänster. Grundtankenmed ett miljöledningssystem är att organisera miljöarbetet så att miljöskadorkan förebyggas.Miljöledningssystemen byggs stegvis. Beträffande ISO 14001 är förstasteget att formulera en preliminär miljöpolicy för företaget. En miljöutred-ning görs för företaget, varefter man fastställer en miljöpolicy. Den styr detfortsatta arbetet och är därmed det viktigaste dokumentet. Man kan gå vidareoch certifiera företaget, organisationen o.dyl.Att använda antalet ISO- och som gröntnyckeltal säger dock inte mycket om det totala miljöarbetet i företagen. Denstora kostnad, som en sådan registrering innebär, kommer att vara ett hinderför registrering men positivt för ett aktivt och levande miljöarbete. Ettalternativ till registrering är revision av en miljöcertifierad revisor. Detborgar för att företaget utför ett arbete med miljömässigt hög kvalitet ocheftersträvar ständiga förbättringar. Dessa företag borde då finnas med inyckeltalen.Det kommer nya modeller och varianter av miljöledningssystem. Det geralla sektorer möjlighet att vara med. Goda förebilder är bra i miljöarbetet. Iskrivelsen redovisas att bl.a. 99 statliga myndigheter fått i uppdrag att införamiljöledningssystem. Även inom har sådant arbetepåbörjats.Vi föreslår att statliga verk och myndigheter föregår med goda exempeloch redovisar sin miljöpolicy och sina övergripande mål.Miljöbalk och miljökvalitetsmålI skrivelsen redovisas att skall utvärderas av enparlamentarisk kommitté. Vi fick här dessvärre en otydlig miljöbalk sombl.a. gäller det att skyndsamt komma tillrättamed de felaktigheter som råder så att kan bli det verktygsom den var ämnad att vara.I maj 1998 tillsattes en parlamentariskt sammansatt kommitté om mål imiljöpolitiken, . Kommittén skall göra en samladöversyn av vilka delmål och åtgärder som behövs för att de nationellamiljökvalitetsmålen skall nås inom en generation. Kommitténs arbete skallredovisas . Regeringens avsikt är att vid årsskiftet2000/2001 återkomma till med en redovisning av vilka delmål ochåtgärder som behövs för att nå miljökvalitetsmålen. beställde avregeringen, i samband med antagandet av miljömålen, förslag om vilkadelmål och åtgärder som behövs för att nå miljökvalitetsmålen. Vi utgår frånatt regeringen tänker verkställa beställning, men vill här påminnaom detta.SektorsansvarRegeringen har beslutat att ge 24 myndigheter ett särskiltsektorsansvar för arbetet för ekologisk hållbarhet. Myndigheterna skallårligen redovisa sina insatser i samband med årsredovisningarna.Sektorsansvaret innebär enligt skrivelsen att integrera miljöhänsyn ochresurshushållning i sin verksamhet samt att ekologisk hållbarhet försframåt inom myndighetens sektor. Vi frågar oss om detta är en form avmiljöledningssystem eller den traditionella synen på sektorsansvar. Föratt ha trovärdighet och någon form av enhetligt tänkande föreslår vi attregeringen tydliggör vad som avses med miljöledningssystem respektivesektorsansvar.Offentlig upphandlingI inrättade regeringen en särskild delegation för ekologiskthållbar upphandling. Delegationen ska avsluta sitt arbete december 2000.Delegationen menar, att det finns stora möjligheter att ställamiljökrav vid upphandling utan att hamna i konflikt med lagar eller EU:supphandlingsdirektiv. Detta är inte en generell erfarenhet, enligt vad vikristdemokrater erfarit. Även för offentlig upphandling (NOU)bedömer, att möjligheterna för en EU-medlem att ställa miljökrav vidkvalificering av anbudsgivare är mycket begränsade. Miljöfaktorer kantillmätas betydelse vid val av det mest fördelaktiga anbudet endast underförutsättning att det föreligger ett samband mellan miljökraven ochföremålet för upphandlingen samt att utvärderingskriterium framgått avannons eller förfrågningsunderlag. Det enda krav som möjligen kangodtas på tillverkningsprocesser är att varan ska vara märkt med deteuropeiska miljömärket (EU-blomman). Krav kan troligen inte ställas påatt varan ska transporteras på "ett visst miljövänligt sätt". Detta börförstås åtgärdas. Regeringen bör därför arbeta för ett förändrat regelverk,nationellt såväl som inom EU. Lagen om offentlig upphandling ska varaett stöd, inte en tröskel, i arbetet för att skapa det ekologiskt hållbarasamhället. Detta arbete borde bedrivas mer skyndsamt än regeringenanger.OrdförandeskapetFörsta kommer att inneha ordförandeskapet förEU:s ministerråd. Som ordförande ska driva samarbetet framåtoch föra EU:s talan. Det innebär också att företräder EU motandra länder utanför unionen och i internationella organisationer samtrepresenterar ministerrådet i relationer med övriga EU-institutioner.Regeringen har inget avsnitt i skrivelsen om detta. Regeringen måste nusnarast presentera en samlad miljöstrategi inför det kommandeordförandeskapet. Av prioriterade frågor anger regeringen i skrivelsenendast frågan om miljövarupolicy, men det räcker inte. Regeringen börför presentera en samlad miljöstrategi inför ordförandeskapet.Klimatkommittén bedöms vara klara med sitt uppdrag . Remissarbetet och riksdagsarbetet i frågan bör sedan görasklart , så att i EU kan arbeta för en tydlig klimatstrategiunder ordförandeskapstiden.NäringslivAtt ha regler och riktlinjer för hur vi skall ta hand om vårt ständigtväxande avfall är viktigt. Vi som konsumenter eller producenter måsteveta vad som är miljömässigt riktigt, när vi tar fram eller använder enprodukt. Om vi skall ha ett mål om ett ekologiskt hållbart samhälle måstevi alla ha tillgång till gemensamma regler och information ochframförallt måste det finnas vilja och incitament att sträva mot detta mål.Om vi skall ha en ekologiskt hållbar avfallshantering med långsiktigtperspektiv måste detta kopplas till kemikaliehanteringen och det faktum attdet i våra produkter ingår en mängd med kemikalier som måste tas om hand.Industrins källsortering fungerar bra och industrin har tagit på sig ansvaretattarbeta för ett ekologiskt hållbart samhälle. Att regeringen föreslår att ta framen miljövarupolicy inom EU är ett bra förslag. Det innebär att en konsumentfår tillgång till varor som garanterar en viss miljönivå genom hela varanslivscykel - från råvaruutvinning till slutomhändertagande. Sådana krav gerproducenterna just den vägledning som behövs för att komma på rätt spårmot hållbar utveckling och kan också vara ett bra incitament för utveckling.Exempel på verktyg som skall ingå i en sådan policy är enligt skrivelsenmiljövarudeklaration, miljömärkning, miljöanpassad upphandling, produ-centansvar, produktstandarder och ekonomiska styrmedel. Dessa delar, varför sig, inte för att en produkt är mer miljöanpassad än en annan.Däremot ger det tillsammans en möjlighet för konsumenten att få mycketinformation om produktens miljöpåverkan. Konsumenten får då en ärligchans att verkligen välja en miljöanpassad vara.Vi föreslår att regeringen för presenterar en miljövarupolicy förSveriges del innan ordförandeskapet i EU inträder. Att presentera en sådanskulle vara ett tydligt steg mot producentansvar och konsumentmakt förmiljöns skull.Energipolitiken - klimatfråganDet har gått FN:s stora miljökonferens i och utsläppenav växthusgaser fortsätter att öka och klimatet försämras. Klimathotet ärstort och måste tas på allvar. Vi kan faktiskt mäta vad som håller påatt ske med vårt klimat. Dessa serier av mätningar är en bra grund att ståpå i ett vidare resonemang kring klimateffekter.Med alla rapporter om stigande temperaturer och påtagliga förändringar avklimatet på vår jord har vi inte råd att chansa och att vänta. Om IPCC:s (FN:sexpertgrupp för klimatfrågor) grundläggande scenario blir verklighet kan vivänta en fortsatt global temperaturstegring med flera grader fram till år 2100.Det skulle därigenom bli varmare på jorden än det varit under desenaste 150 000 åren. I kan årsmedeltemperaturen enligt enbedömning komma att stiga med per decennium under kommandeår. Vintertemperaturen väntas öka i en snabbare takt. I våra trakter kommeren uppvärmning sannolikt att åtföljas av ökad nederbörd.För att förhindra att växthuseffekten blir verklighet krävs snabba krafttagför att hejda utsläpp av koldioxid och övriga växthusgaser. För det krävsutfasning av fossilbränslen i energi- och transportsektorn, begränsning avmetanavgång, åtgärder att öka kolbindningen samt internationella åtgärder,exempelvis utsläppsbubblor med möjlighet att överlåta utsläppsrättigheter.Vi måste få till en nationell samling för att nå en brytpunkt, där vi minskarvår koldioxidavgång. Ett samlat klimatpolitiskt handlingsprogram börfastställas av . Regeringen bör upprätta ett särskilt sekretariat iRegeringskansliet för dess genomförande, ett sekretariat för klimatfrågorna.En särskild klimatkommitté arbetar just nu med dessa frågor och vi förväntaross att, när dess arbete är slutfört, regeringen presenterar förslagtillriksdagen angående åtgärder mot växthuseffekten.Det måste också slås fast att inte bör använda sig av sin av EUtilldelade pluskvot för koldioxidutsläpp.Konsumenterna och miljönRegeringen konstaterar att det inom näringslivet behövs en omställning iekologiskt hållbar riktning. Marknadens efterfrågan på miljöanpassadeoch resurssnåla produkter ökar med kunniga konsumenter. Att underlättaför hushållen att ta ett ökat ansvar för miljö och resurshushållning är avstor betydelse. Många konsumenter vill exempelvis veta var och hur mangör av med förbrukad förpackning. Det bör framgå av märkningen påförpackningen.Hälften av medborgarna har möjlighet att nyttja Internet. Krist-demokraterna anser det vara en utmärkt åtgärd, att öppnaren webbplats med hushållsrelaterad miljöinformation.Ett konsumentpolitiskt mål är att åstadkomma sådana konsumtions- ochproduktionsmönster, som minskar påfrestningarna på miljön men bidrar ekologiskt hållbar utveckling. För att detta ska fungera krävs, attkonsumenten/medborgaren känner förtroende för systemet.På senare tid har en debatt blossat upp huruvida miljömärkningen ärpålitlig eller inte. Konsumenterna måste kunna ha förtroende för de regel-system som gäller inom miljömärkningen. Det är det enda som konsumentenhar att lita på. säljs t.ex. flera pappersprodukter i butiker som klorfriaprodukter men som i själva verket innehåller klor, och regelsystemet sägeratt det är möjligt att göra på detta sätt. Därför föreslår vi en förändring avregelsystemet för märkning. Som regelsystemet fungerar ställer det tillmed oklarheter inom området. Så får det inte vara; regelsystemet måstedärför förändras så att inga oklarheter råder gällande innehåll av ejmiljöanpassade delar i miljömärkta produkter.TurismSverige är ett naturskönt land med stor variationsrikedom i landskapet.De milsvida skogarna, sjöarna, älvarna och fjällen lockar människor frånmer tätbefolkade områden i landet och även från andra länder. Även detodlade landskapet med hagarna och ängarna och den bygdespecifikakulturen är attraktivt. Intresset kommer med all sannolikhet att öka iframtiden.Regeringen nämner den svenska naturens kvaliteter som en grundlägganderesurs för utveckling av svensk turism. Man har vissa farhågor för slitage avvissa naturavsnitt. Vi menar, att allemansrätten och äganderätten bör nämnasi detta sammanhang. Den svenska allemansrätten ger oss tillgång till naturen,oavsett vem som äger marken. Allemansrätten ger den enskilde rätt att vistasi skog och mark, en frihet under ansvar, en frihet att nyttja naturen men inteatt utnyttja den. Denna sedvanerätt är unik för och är av gammaltdatum. Vi har även en lagfäst egendomsrätt.Allemansrätten kan missbrukas. Slitage och skador kan uppkomma pånaturen. Det finns exempel på kommersiell verksamhet utan markägarenssamtycke. anser, att kommersiell verksamhet på annansmark inte får ske utan markägarens samtycke och skrivna avtal med ägaren.Allemansrätten får inte kommersialiseras. Regeringen bör arbeta för att dettatydliggörs i lag.Det regionalpolitiska stödet har haft och har en stor betydelse förturistnäringen i många områden, inte minst när det gäller uppförande ochdrift av turistanläggningar i olika fjällområden. Den småskaliga landsbygds-turismen har dock inte dragit någon större nytta av dessa stöd. För attlandsbygdsturismen ska utvecklas på ett positivt sätt krävs en målmedvetensamordning mellan de olika intressenterna. De goda exempel som finns -t.ex. bondgårdsturism, vildmarksturism m.m. - utgör fina förebilder sommåste vidareförmedlas och utvecklas. Detta bör lyftas upp på ett nationelltplan till ett programarbete som ger bygdeturismen profil och den status denär värd. Arbetet måste koncentreras på produktutveckling och marknads-föring. Den småskaliga landsbygdsturismen bygger på ett lokalt engagemang sominnebär att de som äger, driver och är sysselsatta inom näringen är bosattaoch/eller har anknytning till orten. Småskaligheten innebär vidare att varjeenskilt företag sysselsätter ett fåtal människor, oftast i form av ettfamiljeföretag.Ett av de verkligt stora hindren för allt företagande på landsbygden ärtransporterna och transportkostnaderna. För att turismen på landsbygden skakunna utvecklas är fungerande transporter helt avgörande. Vägarnas standardbetyder självklart mest för den bofasta befolkningen men också mycket förturistnäringen. De små turistanläggningarna ligger ofta vid sidan av de storavägarna och tjälskador kan ställa till stora problem för dem som ska färdaslängs vägen. Anslagen till de enskilda vägarna måste värnas - annars kanlåsta vägbommar bli vanligare längs dessa.Järnvägstransporter är det klart miljövänligaste alternativet och bör öka.Det finns mycket som talar för att järnvägskapaciteten måste anpassas tillvariationerna i säsongerna. Kombinationer med utökade godstransporter påjärnväg skapar ibland bättre möjligheter även för person- och turisttrafiken.Som tidigare nämnts slår de ökande drivmedelskostnaderna mot bl a taxioch bussbolagen. I områden där järnväg saknas behövs ersättning med buss-linjer. Dessutom är det viktigt att påpeka att resan i sig kan utgöra en likaviktig upplevelse som själva resmålet. Tågresa längs är ettsådant exempel.Regional utveckling och regionala tillväxtavtalEtt led i regeringens sökande efter nya möjligheter och beslutsvägar ärinförandet av regionala tillväxtavtal. Enligt vår uppfattning synes detdock tveksamt om den nya ordning som regeringen inför med dessamedför så stora förbättringar som regeringen tror. De förslag påtillväxtavtal som förhandlats mellanregeringen och länsstyrelserna/sektorsorganen är av så varierande kvalitet att förutsättningarna förgenomförande ter sig ganska olika ute i landet. Tillväxtavtalen föreslåsav regeringen prioriteras vid utnyttjandet av många anslag inom flerautgiftsområden.Det är vår uppfattning att utgiftsområdet Regional utjämning och tillväxtbör samordnas med Regional näringspolitik och EU:s regionalpolitik iSverige och att antalet olika stödformer minskas. Dagens snårskog avregionalpolitiska regler måste bli överblickbara. Det nuvarande systemetmissgynnar inte minst småföretagare som inte har möjlighet att tränga in i dekomplicerade regelverken.Det statliga stödet till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbarutveckling omfattar ca under perioden 1998-2002.Stödet kan endast sökas av kommuner och kommunalförbund. Beslutet omstödet fattas av regeringen efter beredning av . Syftetmed bidraget har varit att förbättra miljön och skapa nya jobb. Stödet har intenågon koppling till de regionala tillväxtavtalen.Regeringen beräknar att beviljade stöd till lokala investerings-program medför energieffektiviseringar på c:a 1,64 Twh/år och en minskningav totala koldioxidutsläpp till luften med /år. Riksdags-revisorerna menar dock att kommunerna haft en benägenhet att göra sådanakalkyler i överkant. Det går inte att enkelt och schablonmässigt räkna ut vilkamiljöeffekter som kan uppnås eller hur många nya arbetstillfällen somskapas. En annan modell eller metod för beräkningarna av miljöeffekter ochnya arbetstillfällen måste utformas och lokal kompetens utnyttjas i detarbetet. Från vår sida har vi tidigare kritiserat stödet till de lokalainvesteringsprogrammen, eftersom det tagit resurser från det ordinariemiljöarbetet. En del av de åtgärder, som fått stöd, kunde och borde hagenomförts utan stöd. Regelsystemet var otydligt. Departementets kontrollvar dessutom bristfällig.Inom kommunens ram för miljöarbete finns lokal kunskap som på ettenkelt sätt kan bidra till miljöförbättringar och att nya arbetstillfällenskapas iden egna kommunen. Olika villkor gäller för kommunerna beroende påkultur- och naturgeografiska förutsättningar. Beslutet om vilka investeringarsom skall göras bör ligga hos kommunerna själva och inom ramen för detredan befintliga miljöarbetet. Detta stämmer också väl med den s.k.subsidiaritetsprincipen.Flera kommuner har lagt ner mycken möda på sina ansökningar men fåttavslag. Regeringen har inte lämnat någon förklaring till varför ansökan intebeviljats. RRV har uppmärksammat detta och anser att departementet måstegöra större ansträngningar för att förklara de bedömningar som legat tillgrund för regeringens ställningstaganden. Därmed skulle reglerna bli tydligaoch till hjälp för kommunerna i deras fortsatta miljöarbete.MiljöskatterFör att kommande generationer skall ha möjlighet att utvecklas och hatillgång till våra naturresurser måste vi nu se till att betala vår"miljöskuld" och ta ansvar för vår valda livsstil. En möjlighet att kommaåt problemet med utsläppen av växthusgaser är att ha gemensammaavgifter och skatter exempelvis inom EU-området. Detta har under långtid motarbetats av regeringen men en omprövning verkar nu vara pågång. Vi vill att regeringen verkar kraftfullt för att en gemensamkoldioxidavgift skall tas ut inom EU. Det är ett verksamt medel motkoldioxidutsläpp och man måste nu nå konkurrensneutralitet i dennafråga.Sambandet mellan tillväxt och miljöEkonomisk tillväxt är inget mål i sig utan ett medel för att uppnå ökatvälstånd. Ekonomisk tillväxt kan i stort sett bara komma till stånd på tvåsätt:1. ökad användning av olika produktionsfaktorer - mer resurserförbrukas;2. effektiv användning av befintliga resurser - produktiviteten ökar.Både den ekologiska krisen och sysselsättningsproblemen härstammartill stor del från samma källa. Den gamla samhällsstrukturen ochtillväxtsynen svarar inte längre mot de problem och begränsningar, somfinns . Arbetskraften upplevdes som en knapp resurs -högt beskattad. Miljöutrymmet upplevdes som oändligt - lågmiljöbeskattning.Under senare år har vi i västvärlden sett att BNP-utvecklingen kan varapositiv om arbetslösheten ökar. Likaså har BNP ökat i industri-världen, som miljöskadorna blivit allt vanligare.En långsiktigt hållbar tillväxt måste utgå från två huvudkrav: 1.eliminering av giftiga ämnen, som naturen inte kan bryta ner, och 2.resurssnål produktion, d.v.s. ökad produktivitet i användningen av energi ochråvaror. Bakgrunden är att närhelst energi omsätts, genereras avfall ochrestprodukter, som kan skada miljön. Och det är avfallsmängderna - inteminst i gasform - som är det stora hotet mot biosfär och jordens ekosystem.Om resursanvändningen effektiviseras, reduceras avfallsmängderna.I ett land, som eftersträvar ekonomiskt hållbar tillväxt, måste det finnasdrivkrafter för produktivitet i alla delar av ekonomin: för den enskilde att taansvar, utbilda sig, arbeta, spara, för företag att investera, utveckla nyteknik,förbättra kvaliteten.Vi lever i en global ekonomi där IT-utvecklingen är ett dominerandeinslag. Tillväxt och värdeskapande sker efter helt andra villkor än underindustrisamhället. uppfattas framtidsutsikterna av många somrelativt dystra, både för vårt land och i vår omvärld. Ökade ekonomiska ochsociala klyftor - mellan länder och inom länder -, hög arbetslöshet ochundersysselsättning samt risken för ekologiska chocker är exempel på hotsom på många håll är uppenbara. kan man konstatera att det nyasamhälle som växer fram ger goda möjligheter att kombinera kraven påökad sysselsättning med en sund och hållbar miljöutveckling.I en situation med minskande "miljöutrymme" och hög arbetslöshet borde,om ekonomin fungerade optimalt, användningen av naturresurser hållas nere,dvs effektiviseras, och efterfrågan på mänsklig arbetskraft vara större. Menekonomin fungerar inte så.