mot · GN02Sf259 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf259av , ()Villkor för adoptionsföräldrarI dag föds färre barn i än . Alltfler skjuter påbarnafödandet eller avstår från barn. Man uppskattar dessutom attomkring av vuxna befolkning har svårigheter att fåegna barn. Om det inte vore för invandringen skulle befolkningminska.I kommunala budgetar syns barnen bara på utgiftssidan, och i dagens kärvaekonomiska klimat tycks barn vara lika med kostnader för samhället. Påmånga håll sparas det också hårdhänt just i barnrelaterade verksamheter.Ändå pågår diskussioner om hur man ska sätta fart på befolkningsökningenigen - Piteås Harpaltsprojekt är ett av många, där blivande föräldrar utlovasfria hotellnätter, hummer och om de lyckas producera en"millenniebebis".Samtidigt har stödet till de föräldrar som väljer att adoptera barn stått stillai . Adoptionsbidraget på täcker för de flesta inte ensfjärdedelen av adoptionskostnaden, trots att adoption är ett säkrare sätt att fånya medborgare i än alla fria hotellnätter i världen.Vid den första adoptionen är det kanske inte så många föräldrar somfunderar på vad det kostar. Man har i regel två inkomster och lyckas skaffafram pengar på ett eller annat sätt. Men det är när man börjar fundera påsyskon som det kärvar till sig. är man en barnfamilj och pengarna skaräcka till mycket. blir stödet till adoptionen mer aktuellt. Har man råd attskaffa ett barn till? Klarar man kostnaderna? Ska inte adopterade barn hasamma möjlighet till syskon som andra barn?För övrigt har många adoptivfamiljer redan innan adoptionen ägde rumbetalat stora summor för medicinsk hjälp för att få barn. Trots de fria försökmed IVF-behandling (provrörsbefruktning) som en del landsting bekostar harväldigt många betalat behandling själva, eller rest land och rike runt tillolikafertilitetskliniker till höga kostnader.I grund och botten är det inte bara adoptivfamiljernas plånbok ochbankbok saken handlar om, utan något mycket större: om adoptivfamiljer skaräknas som likvärdiga med andra "biologiska" familjer så borde också detekonomiska stödet till dessa familjer och deras speciella behov och kostnaderkunna öka.Under våren 1999 har (för internationella adoptions-frågor) genomfört en enkätundersökning bland adoptivfamiljer för att få enuppfattning om läget inom adoptionsverksamheten, hur de ser på bemötandetfrån organisationerna, informationen de får och de kostnader som adoptionenmedför.I NIA:s återrapportering till regeringen om adoptionsverksamhetens ut-veckling har man påtalat att man anser att adoptionskostnadsbidraget börhöjas från dagens till 45 000 kronor.Biståndsstöd vid adoptionI maj inbjöds flera adoptionsorganisationer till för att presentera sinverksamhet och framföra viktiga synpunkter. Bland annat diskuterademan de allt större kraven på biståndsinsatser och donationer och manväckte frågan om inte Sida skulle kunna ta ett större ansvar i detta. Dettavar också en fråga som ordförande framförde iett av TV4:s morgonprogram . Politikerna i nämnden tyckte attdetta verkade intressant och skulle undersöka om man inte kunde tillsättaen utredning för att titta på frågan.Adoptionskostnaderna varierar mellan som lägst omkring 50 000kronor och upp till ca . En stor del av dessa pengar går tillutlandet: institutioner eller myndigheter som organisationerna samarbetarmed. Det är vanligt att de utlandsavgifter som betalas i samband meden adoption även ska täcka andra kostnader än ren administration avadoptionen och det blivande adoptionsbarnets vård. Det kan t ex gälla vårdför övriga barn på institutionen eller bidrag till social verksamhet. Rumänienhar t ex enligt sina bestämmelser bidrag till sociala projekt som förutsättningför att få ta del av adoptionsprogrammet. har, liksom ochmånga andra länder, praxis om en donation till barnhemmet i samband medadoptionen.Det är vid denna typ av "biståndsinsatser", som egentligen inte har medden enskilda familjens adoption att göra, som Sida kommer in. Hur rimligt ärdet egentligen att den enskilda adoptivfamiljen ska behöva betala dettabistånd? Det är fullt möjligt att skilja ut dessa kostnader och få bidrag fördem från staten, t ex via Sida. Det handlar ju trots allt om en biståndsinsats.Man räknar med att denna del av adoptionskostnaden rör sig om i genomsnittca per adoption adoptioner (för knappt 1 000adoptioner handlar det om ). För Sida voredetta inte någon särskilt stor utgiftspost och det borde på ett naturligt sättkunna passa inom Sidas verksamhetsramar.Rättvisare pensionssystem för adoptivföräldrarDet nya pensionssystemet innebär att pensionen baseras på inkomstenunder hela förvärvslivet. De som haft små barn () har pensionsrättför den tid man varit hemma eller kanske gått ned på deltid. En fiktivinkomst räknas ut, så kallade barnår, som är pensionsgrundande.Enligt lagen ska det formella domstolsbeslutet om adoptionen ligga tillgrund för de retroaktiva barnåren. Eftersom det ibland dröjt från någonmånad innan domstolsbeslutet fattats (och , t ex) såinnebär det att en del adoptivföräldrar går miste om pensionsrätt. Detta gällerför de föräldrar som adopterat - har manpensionsrätt från det att barnet, med socialnämndens medgivande, kommit iföräldrarnas vård. Men för de föräldrar som adopterat gällerfortfarande lagen om att pensionen grundas utifrån tidpunkten fördomstolsbeslutet. Detta berör av adoptivföräldrarna i , somalltså kommer att förlora pensionsrätt för ett barnår eller mer. För de allraflesta handlar det inte om några stora pengar, men RRV har räknat ut att åttabarnår kan betyda i månatlig pension. Något som enadoptivförälder alltså skulle kunna bli utan.Detta sätt att räkna, som helt och hållet beror på okunskap om hur inter-nationella adoptioner fungerar, lever alltså kvar i det nya pensionssystemet,men bör ändras å det snaraste. En enkel lösning är att i lagtexten göratillägget " eller på annat sätt kan visa att man haft barnet i sin vård". Detger möjlighet att även använda exempelvis barnbidragsbesked, pass eller ut-betalning av föräldrapenning som underlag.Stöd vid utländska adoptioner av barn som hunnitfylla 10 årEnligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) jämställs i vissaavseenden vad gäller rätten till föräldrapenning adoptivföräldrar medbiologiska föräldrar. Dessutom ges enligt lagen (1988:1463) ett bidrag,som är per barn, till adoptivföräldrarna. Dessarättigheter gäller dock inte när barnet har hunnit fylla när detkommer i adoptivföräldrarnas vård.Ett barn som adopteras vid lite högre ålder har samma, om inte ännu störrebehov av föräldrarnas tillsyn och omsorg. Barnet har kanske smärtsammaminnen av sitt liv i födelselandet. har flera separationer än vad somgäller för ett spädbarn hunnit äga rum. Det är normalt för ett sådant barn att"regrediera", dvs. återgå till beteenden som hör hemma i en lägre ålder. Pådetta sätt kan barnet hämta in utvecklingsfaser som det hindrats att gåigenom eller bearbeta sorgereaktioner av olika slag. Då behöver föräldrarnakunna ta till sig barnet genom att vara "spädbarnsföräldrar". Kanske skabarnet gå igenom en pubertetsprocess. Ett äldre barn behöveroerhört mycket stöd för att kunna ta till sig språk och för att komma in iskolundervisningen. Ett äldre barn kan alltså vara minst lika arbetskrävandesom ett litet barn. Jämförelse med vad en "normal" 10-åring kräver av sinaföräldrar är inte rättvis.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om adoptionskostnadsbidragets storlek,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om biståndsinsatser i samband med adoption,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barnåren i pensionssystemet för adoptivföräldrar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt till ersättningar och bidrag till adoptiv-föräldrar som får barn som är och äldre.Stockholm den 4 oktober 1999Mikael ()