mot · GN02Sk723 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sk723av , ()Beskattning av realisationsvinster på aktierDen publicerades studien av enskiltaktieägande i 29 1998, utförd av . I undersökningen jämförs lagstiftning ombeskattning av noterade aktier med motsvarande lagstiftning i 28 andraOECD-länder. Det totala skattetrycket på aktieägare jämförs i studienmed hjälp av ett totalskatteindex.Rapporten visar bland annat följande:- Det svenska totala aktieskattetrycket - summan av skatt på utdelningar,realisationsvinster och förmögenhet (under vissa antaganden) - ärdubbelt så högt som genomsnittet för länderna i undersökningen. EndastAustralien har ett högre aktieskattetryck än Sverige.- är ett av få länder som har kvar den så kallade dubbelbeskatt-ningen av utdelningar. Den totala utdelningsskatten i är 50procent medan genomsnittet för EU och (exklusive ) är 41procent respektive 43 procent.- Majoriteten av de undersökta länderna - 20 av 29 - har ingen förmögen-hetsskatt alls. och har helt avskaffat förmögenhets-skatten medan och sänkt den. Deländer som fortfarande tar ut förmögenhetsskatt har i allmänhet en högundre gräns för vad som räknas som beskattningsbar förmögenhet. Iexempelvis betalas full förmögenhetsskatt först på tillgångaröver 45 miljoner FRF.- skiljer sig från andra länder genom att skatten på reavinster alltidär , oavsett innehavets längd.I denna motion diskuterar vi fortsättningsvis endastreavinstbeskattningen.En vanlig metod i andra EU- och är hög skatt på kortainnehav (i regel upp ), något lägre skatt på medellångainnehav (upp till ) och låg eller ingen skatt på långa innehav (fem åroch längre). På långa innehav har utöver bara ett tiotal länderreavinstskatt på aktier. Två tredjedelar av de 15 EU-länderna tillämpar ingenreavinstskatt alls på långa innehav.Reavinstbeskattningen i får en stark inlåsningseffekt för denvanlige småspararen. Kostnaden för att avveckla ett innehav och åter-investera i en annan aktie kan på grund av beskattningen bli så hög attspararen avstår från den typen av förändringar av sin portfölj.Till detta kommer att det nuvarande systemet för reavinstbeskattning iSverige är extremt krångligt och ogenomträngligt för den vanlige deklaran-ten. Det leder också till stora problem för skattemyndigheterna.När reglerna för beskattning av reavinster på aktier m.m. en gång infördesi var reglerna någorlunda enkla och begripliga. innehavvar reavinster skattefria och avdrag för reaförluster för sådana aktier med-gavs inte.1968 infördes den "eviga" reavinstbeskattningen av aktier och därefter har"evig" reavinstbeskattning av andra värdepapper successivt införts.Efter hand som de finansiella transaktionerna på marknaden blivit alltmerakomplicerade har svårigheten att beräkna reavinsterna ökat. Denna utveck-ling har accelererat andra hälft.- Sålunda har till exempel ett system med inlösen av aktier införts. Därvidskall ursprungsaktiens anskaffningsvärde fördelas och föras över till deninlösta aktien. Beloppen kan ibland vara skrattretande små, vilket intebefriar medborgaren från skyldigheten att deklarera på ett riktigt sätt.Skattemyndigheternas agerande måste förstås alltid vara korrekt.- I vissa fall har inlösen inte skett mot kontanter utan mot sakegendom,varvid anskaffningsvärdena blir andra.- En del noterade bolag byter namn för att sedan försvinna och såsmåningom dyka upp igen med ett helt annat innehåll.- Andra bolag delar ut dotterbolag på ett sådant sätt att utdelnings-beskattning inte skall ske. I stället skall anskaffningsvärdet fördelas.- Andelsbyteslagen medför särskilda problem, inte endast för deklaranter-na utan också för skattemyndigheten som ålagts att lagra all informationom uppskovsbehov.Deklaranterna skall själva hålla reda på alla emissioner och splittar. Efternågra års innehav kan förändringarna vara ganska omfattande.Mängden av befintliga och nytillkommande bolag samt den ökande inter-nationaliseringen gör att deklaranten får allt svårare att hålla sig informerad.Den vanlige deklarantens räddning är ofta den så kallade schablonregelnför beräkning av anskaffningsvärdet. Denna regel är emellertid så konstrue-rad att han kan komma att bli beskattad även för en förlustaffär.Det är oftast den vanlige deklaranten, utan datorstöd, somdrabbas hårdast av det nuvarande systemet. Det måste anses vara ett rättvise-krav att den enskilde skall ha rimliga möjligheter att tillvarata sinarättigheternär han deklarerar. Att det kan vara nog så besvärligt att räkna utavyttringspris, anskaffningsvärde och fördelning av anskaffningsvärde fram-går av följande exempel:Den som bytte sina aktier i mot nyemitterade aktier i får vägledning vid deklarationen av rekommenda-tioner RSV S 1999:12. Där framgår att avyttringspriset för en aktie i ut enligt formeln (1,575 x 41 x (0,50829 + 0,94313). (Det isammanhanget icke oväsentliga matematiska tecknet för multiplikation harf.ö. råkat falla bort från tvåsidiga informationsblad! )Exemplen kan mångfaldigas.Hur skulle då systemet för realisationsvinstbeskattning kunna förenklas?En möjlighet vore att införa skattefrihet för realisationsvinster för äldreaktier, det vill säga sådana som innehafts ett visst antal år. Det skulleförenkla åtskilligt, eftersom den enskilde deklaranten då endast behövdeöverblicka . Ett sådant system skulle dessutom vara i linje med detsom förekommer inom EU och i övrigt.Ett system med flera beskattningsnivåer är emellertid behäftat med åtskilli-ga nackdelar. Inlåsningseffekten blir stark för yngre aktier och problem kanuppstå när yngre aktier blandas med äldre.Komplikationen i reavinstbeskattningssystemet ligger framför allt i att detfinansiella regelsystemet tillåter en mängd olika sätt att reglera betalnings-strömmar. Ett beskattningssystem som är enkelt och överblickbart måstedärför med nödvändighet innebära en schablonisering.Inom den svenska skatterätten har man erfarenhet av beskattning av fonderoch investmentbolag. Ett motsvarande system skulle kunna tillämpas ävenför beskattning av aktier och andra slag av värdepapper och finansiellatransaktioner. Det innebär att de värdepapper etc. som omfattas fastställs vidbeskattningsårets ingång (eller utgång). Den förmögenhet de representerarmultipliceras med en faktor, till exempel . Beloppet utgör sedanintäkten och ersätter beskattningen av reavinster. Det innebär attavdrag för reaförluster inte medges.Vissa grupper av aktier etc. bör inte utan vidare innefattas av systemet, tillexempel sådana som omfattas av de så kallade 3:12-reglerna. Även andragränsdragningsproblem kan förekomma. Ett system av den antydda typenskulle ändå innebära en oerhörd förenkling till gagn för deklaranten,skattemyndigheterna och hela ekonomin.Med utgångspunkt i det förslag som antyds ovan bör regeringen snarastlägga fram förslag om ett förenklat beskattningssystem för realisations-vinster.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett nytt, förenklat system för beskatt-ning av realisationsvinster på aktier och liknande finansiella instru-ment.Stockholm den 4 oktober 1999Nils ()()