mot · GN02A805 · 1999-10-05 00:00:00 — De kreativa kvinnor som till exempel skulle vilja startaegna arbetssjukgymnastkliniker kan enbart göra det inom borgerligt styrdalandsting där etableringsfrihet råder.Ett annat problem för kvinnligt företagande är den osunda kommunalakonkurrensen som ofta slår hårt mot just kvinnors företagsområden.Kommunala gym eller städservice som dumpar priser med hjälp avskattemedel utgör ett hot mot den kvinnliga entreprenörsandan (Kommunalföretagsamhet - ett hot mot småföretagen, 1999). Inte sällanger regeringen dessutom starta-eget-bidrag med den ena handen medan manmed den andra handen rycker undan förutsättningarna för att bedriva densålunda startade egna rörelsen.Vi anser för vår del att det är otillständigt att staten och kommunernabedriver verksamheter på sådana områden där det finns en privat marknadeftersom tillgången till skattemedel möjliggör en underprissättning somsnedvrider konkurrensen. Staten och kommunerna borde i stället upphandlasådana tjänster på den privata marknaden efter ett anbudsförfarande i frikonkurrens på lika villkor.Vi anser också att det är nödvändigt att skärpa kommunallagens förbudmot näringsverksamhet och att införa effektiva sanktioner vidöverträdelse av ett sådant förbud.Som en långsiktigt och samhällsekonomiskt hållbar strategi för attförbättra kvinnors löneutveckling föreslår vi följande:- Den offentliga sektorns monopolställning på i princip alla andra områdenän dem som innefattar myndighetsutövning skall avskaffas och ersättasmed ett system där staten och kommunerna upphandlar tjänsterna på en frimarknad eller på annat sätt säkerställer en öppen konkurrens.- Kvinnors egenföretagande skall underlättas genom ett generellt förbättratföretagsklimat, där sänkt skatt på arbete är en vital del.- Det skall bli möjligt för kvinnor - likaväl som för män - att träffaindividuella löneavtal med arbetsgivaren, inom ramen för eller vid sidanom gällande kollektivavtal.Moderata samlingspartiet har ambitionen att skapa bästanäringsklimat. Det innebär också ett gynnsamt klimat för kvinnligtföretagande. Vi vill göra det möjligt för svenska kvinnor att bli egnaföretagare genom att- skatten på arbete och företagande sänks,- arbetsmarknaden avregleras och moderniseras,- etableringsfriheten stärks inom sektorer som är offentliga monopol,- avknoppningar från offentligt bedriven verksamhet uppmuntras,- marknaden för hemnära tjänster öppnas upp genom 50 procentsskattereduktion för sådana kostnader, maximerat till perhushåll och år.Jämställdhetsombudsmannen (JämO)I budgetpropositionen anmärker regeringen att JämO i förstahand redovisar kvantitativa resultat av verksamheten. Det hari olika sammanhang framhållits att det är mycket svårt attutvärdera vilken betydelse JämO:s verksamhet i realitetenhar haft för att nå målet om jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Det förhåller sig nog så att den kritik som JämO brukarrikta mot arbetsgivarna, nämligen brist på konkreta mål ochåtgärder som kan utvärderas, med visst fog skulle kunnariktas mot JämO själv. Det finns inslag i JämO:s verksamhet- exempelvis försök att under hot om vite ihalvmiljonklassen framtvinga jämställdhetsplaner som kanfinna nåd hos JämO:s tjänstemän - som väcker berättigadirritation hos företagen och löje hos gemene man.Aktuell är nu aktionen mot de nya IT-företagen, som i många fall intekunnat visa upp en "fullständig jämställdhetsplan" och som dessutom visatsig inte ha en politiskt korrekt andel kvinnor i ledande befattningar. IT-företagens förklaring att det är svårt att hitta kvinnor med rätt kompetensviftas av JämO:s ledande företrädare bort med att "Visst är det ett faktum attfler män än kvinnor har högre utbildning på IT-området, men erfarenhetenvisar att rekryteringar ofta görs slentrianmässigt, män väljer män ur sitt egetnätverk och funderar inte på om man kan göra något okonventionellt för attbredda urvalet." (SvD 990927). Uttalandet avslöjar en betydande okunnighetom företagandets villkor.Från principiella utgångspunkter måste man ifrågasätta om det i en frioch öppen demokrati kan vara rätt att ha statliga myndigheter och tjänstemänvars uppgift det är att påverka opinionen, dvs. att styra individernas tänkandei en viss, av makthavarna önskad riktning. För att citera statsvetaren tillhör JämO den extra statsmakt som har ideologiproduktion medoffentliga medel som sin uppgift.Med tanke på den prioriterade ställning jämställdhetsarbetet har inom EUoch på den praxis som har utvecklat när det gällerlönediskriminering med mera är det troligt att JämO:s roll kommer attminska. Det finns därför skäl att göra en översyn av myndighetens uppgifter.1 Hemställan1 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den allmänna inriktningen av jämställdhets-politiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvotering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om individens möjligheter att förena arbets- ochfamiljeliv,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införandet av skattereduktion på hemnäratjänster,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkta skatter och minskade marginaleffekter,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av jämställdhetsarbetet i skolan,47. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stimulera flickor att arbeta medinformationsteknik,48. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en nationell skolpeng och mångfald iutbildningen,49. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särbehandling inom den högre utbildningen ochforskningen,410. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättningen av professurer och tjänsteförslags-nämndernas arbetsmetoder,411. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa den offentliga sektorns monopolinom kvinnodominerade sektorer i förvärvslivet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om individuella löner,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konkurrens,214. att hos regeringen begär en översyn av kommunal-lagen i enlighet med vad i motionen anförts,115. att ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett förbättrat företagsklimat.5Stockholm den 4 oktober 1999Bo Lundgren ()Per ()()()()()()()()()()()Per ()1 Yrkande 14 hänvisat till KU.2 Yrkandena 4 och 13 hänvisade till FiU.3 Yrkande 5 hänvisat till SkU.4 Yrkandena 6-10 hänvisade till UbU.5 Yrkande 15 hänvisat till NU.