mot · GN02Ub812 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub812av , ()Utbildning och universitetsforskningInledningDet svenska utbildningsväsendet står inför många viktiga utmaningar.Många elever lämnar utan tillräckliga baskunskaper ochavhoppen i gymnasieskolan ökar kraftigt som en konsekvens avgrundskolans misslyckande. Otryggheten i skolan breder ut sig. Skolanstår inför utmaningen att lyckas behålla de duktiga lärarna och samtidigtrekrytera fler. behöver vidare fler med akademisk utbildning,men också fler med en kvalificerad yrkesutbildning. Ett antal faktabelyser situationen.Förra året lämnade 5 000 elever utan att kunna läsa, skrivaoch räkna. examinerades 2 300 färregrundskollärare för årskurs 4-9 och 1 400 färre gymnasielärare jämfört medregeringens målsättningar. rapporter visar att av deelever som antingen är födda i ett annat land eller har två föräldrar som ärfödda utomlands inte har fullföljt sina gymnasiestudier inom fyra år.Förra året sjönk antalet högskolestuderande somyngre fått det allt svårare att bli antagna till högre utbildning. Antalet hög-skolenybörjare under minskade i faktiska tal mellan åren 1993/94 och1997/98 från 32 678 till 31 025. lider stor brist på yngre hög-utbildade akademiker. Statistik från visar att bara befinner sigpå plats 21 av 25 gällande antal individer med minst treårig högskoleutbild-ning i åldrarna 25-34 år.När det gäller examina med inriktning mot naturvetenskap och tekniktydliggörs de svenska problemen genom en jämförelse med situationen iFinland. I är i inskrivna i hög-skolan, motsvarande siffra i är . utbildar 7 000civil- och högskoleingenjörer , motsvarande siffra i är straxunder 5 000. utbildar med andra ord fler ingenjörer inomen hälften så stor befolkning.Regeringen fördelar antalet studieplatser till högskolorna genom regional-och arbetsmarknadspolitiska bedömningar i stället för att låta studenternasval och utbildningens kvalitet avgöra utfallet. Huvuddelen av de nyastudieplatserna fördelas till högskolorna snarare än till universiteten, trotsattmer än 1.000 studieplatser med inriktning mot tekniska ämnesområden påflera håll stod tomma dagarna innan starten på höstterminen. Det gällerexempelvis (151 platser), (180platser) och (244 platser). skulle exempelvisKungliga Tekniska Högskolan (KTH) kunnat ta emot betydligt fler sökandevid årets terminsstart.Regeringen fortsätter att använda stiftelsemedel från de tidigare fria forsk-ningsstiftelserna som budgetregulator. Den politiska styrningen över forsk-ningsstiftelsernas och forskningsrådens arbete har gradvis förstärkts desenaste åren. Fristående och oberoende forskare från såväl utlandet somSverige har ersatts av partipolitiska representanter.Problemen inom svenskt utbildningsväsende i kombination med en ökandeinternationalisering ställer ytterligare krav på den framtida utbildningspoliti-ken. Den måste, enligt vår mening, präglas av mångfald och valfrihet, kvali-tet och internationell samverkan. Mer i detalj beskrivs den moderata utbild-ningspolitiken i partimotionerna: "Sätt fokus på " (1999/2000:Ub227), "Ett kreativt och företagsamt " (1999/2000: Sk692), "Kvali-tet i högre utbildning och forskning" (1998/1999:Ub424) samt "Gymnasie-skolan i utveckling - kvalitet och likvärdighet" (1998/1999: Ub210).Det moderata budgetalternativet inom utgiftsområde 16, Utbildning ochuniversitetsforskning söker garantera alla elever valfrihet och mångfald samtatt skolornas resultat skall utvärderas regelbundet i syfte att höja utbild-ningens långsiktiga kvalitet. En kraftigare satsning på IT i skolan aviserasmed ca . Det framgår vidare av våra budgetförslag attvi satsar ca mer än regeringen på förbättrad grund-utbildning, forskning och forskarutbildning.I de frågor där vi delar regeringens bedömningar har vi inte funnitanledning att göra särskilda markeringar.Utgiftsområde A. Förskola, skola ochvuxenutbildningModerata samlingspartiet förordar att staten övertar ansvaret för grund-skolans finansiering . Alla elever och föräldrar skallha reella möjligheter att fritt välja skola. En resursgaranti införs närstaten övertar finansieringen av . Under ett nytt anslag A 18,Nationell skolpeng avsätts vilket motsvararkostnaden för . En övergång till att fördela resurser eftervilken skola eleverna och föräldrarna väljer innebär att skolornassjälvständighet och frihet att förfoga över de ekonomiska medlen och hurde skall användas ökar. Att göra alla skolor mer fria och självständiga äravgörande för skolornas resultat visar aktuell skolforskning. Det är enprioriterad uppgift.Valfrihet och mångfald leder till högre kvalitet och bättre resultat i skolan.Det är likaledes av avgörande betydelse att nationell uppföljning ochutvärdering av skolans kvalitet och resultat blir mer professionellt och konse-kvent utförda. Vi föreslår inrättandet av ett fristående nationellt kvalitets-institut . tilldelas 600miljoner kronor den kommande treårsperioden under ett nytt anslag A 17.Skolverkets verksamhet gällande uppföljning och utvärdering lyfts i huvud-sak från verket till det fristående kvalitetsinstitutet. Mer specifika projektsom rör utvärdering samt tillsynsverksamheten kvarstår i verk-samhet. Kvarvarande verksamhet i förs samman med i skolan () och bildar en gemensam myndig-het. Anslaget A 1 slås som en konsekvens samman med anslaget A 6, somutgår.Moderata samlingspartiet vill genomföra en mer omfattande satsning änregeringen på IT i skolan. Vi har konsekvent drivit frågor som handlar ominformationsteknikens betydelse för utveckling, modernisering och förnyelseav skolans arbetssätt och pedagogik. Informationstekniken måste införas,användas och konsekvent finnas med som ett viktigt arbetsredskap ochhjälpmedel i alla skolor och på alla nivåer. Vi förordar att 1 171 miljonerkronor mer än regeringen föreslår satsas på att stärka lärarnas IT-kunnande,driva projekt som rör digital distansutbildning samt se till att alla skolor fårbredbandsuppkopplingar med snabb access till Internet. Under anslaget A 4,Program för IT i skolan anslås år 2000.Moderata samlingspartiet föreslår att anslaget A 8, Specialskolor och re-surscenter utökas med den kommande treårsperioden isyfte att både bibehålla och utveckla den kompetens som finns i dessa skolor.Regeringens förslag att lägga ned de statliga specialskolorna Hällsboskolanoch för elever med omfattande och komplicerade funktionshinderavvisas.Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp ärett prioriterat område. Vi förordar att anslaget A 7 utökas med 3 miljonerkronor de närmaste tre åren.Skolverket har begärt utökade resurser omfattande förnästa år avseende forskningsprojekt gällande långsiktig kunskapsbildningsom har initierats av olika regeringar . Vi förordar attanslaget A 3, Forskning inom skolväsendet utökas med år2000.Ett brett och omfattande kunskapsutbyte med andra länder är viktigt. Vihar tidigare motsatt oss regeringens besparingar inom området A 12, Bidragtill svensk undervisning i utlandet. De svenska skolorna i utlandet underlättarsvenska medborgares möjligheter att arbeta utomlands och fungerar somutomordentliga marknadsförare av . Vi föreslår 42 miljoner kronormer än regeringen under anslaget A 12 den kommande treårsperioden.Beträffande anslaget A 5, Förstärkning av utbildning i storstadsregionernaföreslår regeringen selektiva och riktade åtgärder till kommuner ochbostadsområden i storstadsregionerna. Vi anser inte att problemen med utan-förskap och beroende löses med mer statsbidrag till vissa kommuner. Detsom behövs är i stället att alla elever ges bra möjligheter att välja skola ochatt staten tar över finansieringen av skolan. Vi avvisar regeringens förslaggällande anslaget A 5.Vi föreslår en successiv neddragning av antalet studieplatser inom det s.k.Kunskapslyftet. Moderata samlingspartiet anslår medel för att de som har på-börjat sina studier i skall ges bra möjligheter att fullföljastudierna. Vi förordar att den kvalificerade eftergymnasiala yrkes-utbildningen byggs ut till att omfatta 27 200 studieplatser . Aktuellstatistik visar att individer med kvalificerad yrkesutbildning blir alltmerefterfrågade på arbetsmarknaden. Anslaget A 15, Särskilda utbildnings-insatser för vuxna tillförs från anslaget L 1, Bidrag tillfolkbildningen under utgiftsområde 17.Utgiftsområde B. Universitet och högskolorHögre utbildning och forskning vid svenska universitet och högskolorskall präglas av kvalitet, mångfald och förmåga till förnyelse. Dekvantitativa mål regering och riksdag ställer måste vara förenliga med derimliga och nödvändiga krav som studenterna och omvärlden ställerrörande utbildningens kvalitet. Det pågår en omfattande utbyggnad avhögre utbildning i . Utbyggnaden sker främst vid högskolorna ienlighet med regeringens centraliserade sätt att fördela studieplatser.Moderata samlingspartiet anser att en utbyggnad av högre utbildning ärnödvändig och därför en prioriterad uppgift. Vi anser emellertid attfördelningen av studieplatser i första hand skall ske i omfattning sommotsvarar studenternas intresse för respektive ämne och institution ochinte som utifrån bl.a. regionalpolitiska skäl. Det finns dockanledning att från statens sida vidta särskilda satsningar. I första handanser vi att en sådan särskild satsning skall utformas efter ett långsiktigtmål som innebär att antalet examinerade civilingenjörer skallha ökat . Utbyggnaden av högre utbildning ställer krav påföbättrad personalrekrytering och lokaler, studentbostäder och nyaorganisationsformer.Vi menar därför att en ny princip skall införas gällande anslagssparandeinom ramen för universitet och högskolor. Detta innebär att lärosäten sominte erhåller tillräckligt många sökande i relation till antalet studieplatserskall överföra ej utnyttjade resurser till ett nytt anslag, B 59 Medel attfördelaför grundutbildning och internationell utveckling m.m. Det nya anslagetB 59, där det ingår överförda medel från B 53 samt anslagen inom utgiftsom-råde 16 till grundutbildning, tillförs ett anslag omfattande drygt 242 miljonerkronor och omfattande att fördelas ienlighet med de principer som angivits ovan och som beskrivs utförligare ipartimotionen Kvalitet i högre utbildning och forskning (1998/99:Ub424).Moderata samlingspartiet föreslår att anslaget B 53, Särskilda utgifterinom universitet och högskolor tas bort. Detta anslag är ett restpostanslagsom inte är nödvändigt. Vi reducerar det nuvarande anslaget B 53:s ram med100 . Reduceringen avser anslagspost 12, För regeringens för-delning. Anslagsposterna 7,10 och 11 anser vi ska föras till det nya anslagetB 58, Medel att fördela för forskning och forskarutbildning. Kvarvarandeposter under nuvarande anslag B 53 förs till det nya anslaget B 59, Medel attfördela för grundutbildning och internationell utveckling m.m. att användas ienlighet med vad vi redovisat i vårt förslag under denna punkt. Samma sakgäller regeringens s.k. extra satsning på forskningen och2002 som döljs under anslaget B 53, utan att redovisas mer än som en bisatsi budgetpropositionen, fördelas till de nya anslagen B 58 respektive B 59.I Moderata samlingspartiets budget finns utrymme för ökade resurser tillforskning och forskarutbildning vid de universitet och högskolor som iregeringens förslag tilldelats obetydliga ökningar och som håller hög kvali-tet, uppnår bra resultat och där många studenter i första hand anger att de villstudera. Det vidgade anslaget motiveras också av den neddragning som skettav både anslagen till grundutbildning omfattande ca 1,3 miljarder kronoroch anslagen till grundforskning . Det nya anslaget B 59 Medelatt fördela för forskning och forskarutbildning bör fördelas enligt följande;Att fördela för forskning och forskarutbildning varav ingår överfördamedel från B 53 samt anslagen inom utgiftsområde 16 till forskning ochforskarutbildning B 2, , B 4, , B 6 , B 8 , B 10 , B 12Linköpings universitet, B 14 , B 16 , B 18 , B 20 , B 22Växjö universitet, B 24 , B 52 Enskilda och kommunalahögskoleutbildningar m.m. tillförs ett i förhållande till regeringens förslagökat anslag med och skall för-delas i enlighet med de principer som angivits ovan och som beskrivs utförli-gare i partimotionen Kvalitet inom högre och utbildning (1998/99:Ub424).Vi anser att studenters och forskares rörlighet måste främjas. Att inrättaforskarutbildning vid högskolor utan konkurrenskraftig forskningsmiljö isyfte att dessa skall producera sina egna lärare är feltänkt. Risken för attkvaliteten i utbildningen blir sämre och att dessa högskolor aldrig får tillgångtill de bästa lärarna är uppenbar. Forskarutbildning bör inte anordnas vid flerlärosäten än att hög kvalitet i utbildningen kan garanteras. Regeringen har i1999 års budgetproposition en reservation mot den politik som den nu för påsidan 105 under utgiftsområde 16. "Det är enligt regeringens uppfattninginte önskvärt att alla universitet utvecklas mot lärosäten som bedriverforskning och forskarutbildning inom samtliga vetenskapsområden. Dehögskolor som blir universitet bör i stället profilera och specialisera sinutbildning och forskning inom områden där de redan har verksamhet av högkvalitet och mot områden där verksamhet av hög kvalitet kan utvecklas." Viser skrivningen som ett erkännande av den kritik som vi framfört medanledning av tidigare framförda förslag inom högre utbildning och forskning.Vi anser att en successiv uppbyggnad av högskolornas forskning ochforskarutbildning måste vägas mot att all utbildning och forskning skallsträva efter att hålla hög internationell klass. Regeringens höjning av Mitt-högskolans forskningsanslag till samma nivå som de nya universitetens ärorimlig. De nya universiteten måste ges möjligheter att successivt utvecklas.Vi föreslår ett i förhållande till regeringen minskat forskningsanslag tillMitthögskolan omfattande 20 miljoner kronor.Vi motsätter oss regeringens märkliga hantering av i . Regeringens besparing på somavser utbyggnaden av ett tidigare utlovat mikrolab avvisas.Högskolan i /bör ges mer än rege-ringen anser i syfte att skapa bra möjligheter för en utveckling mot enkomplett specialhögskola inom informationsteknik och ett IT-universitet med inriktning mot bl.a. digital distansutbildning av internationellklass.Vi anser att regeringens försök med s k N/T-platser skall avvecklas. De harinte fungerat på avsett vis. Ett alltför stort antal platser har ståttoutnyttjade.En fjärdedel av N/T-studenterna har hoppat av sina studier. Medlen för N/T-platserna bör få disponeras direkt av högskolorna.Utgiftsområde C. Högskolemyndigheter m.fl.Centrala () roll och uppgifter behöverförändras. Vi hänvisar till partimotionen "Kvalitet inom högre utbildningoch forskning" (1997/98:Ub805) för mer detaljerad beskrivning ochargumentation. Moderata samlingspartiet anser att alla studenter skall harätt till både kvalificerad privatekonomisk rådgivning och till ettbemötande i övrigt som präglas av respekt för den stora investering somstudielån faktiskt innebär. Det behövs konkurrens och mångfald ocksåinom detta område. En mer kvalificerad rådgivningsfunktion kan inteutan vidare förenas med stelbent myndighetsutövning.Utgiftsområde D. Nationella och internationellaforskningsresurserSverige skall vara en attraktiv allianspartner inom utbildning ochforskning. Utbildningspolitiken måste bidra till att göra till ennation som andra länder gärna vill knyta ytterligare band med i form avökat studentutbyte, utbyte av forskarstuderande samt internationelltforskningssamarbete inom olika forskningsfält. Ett första steg är att avslåde besparingar regeringen smygvägen har gjort och fortsätter att görainom framför allt internationell forskningssamverkan. behövermer av spetsforskning.Vi anser att mer av de samlade utbildnings- och forskningsresurserna skallinriktas mot att bygga ett par internationellt konkurrenskraftiga kunskaps-kluster. Mer av statens satsningar skall riktas till regioner som målinriktatarbetar med att bygga kluster av kunskap, kunnande och kapital i syfte attskapa verksamhet av högsta internationella klass.I ett första steg anslår vi ca mer än regeringen tillgrundutbildning, forskning och forskarutbildning. De fyra vetenskapligaforskningsråden som skall förmedla resurser till forskningsprojekt av högkvalitet ges i förhållande till regeringen utökade anslag med drygt400 den kommande treårsperioden.Moderata samlingspartiet förordar att anslaget D 19, Europeisk forsknings-samverkan skall återinföras och avsätter föratt gradvis satsa på att fler svenska forskare skall ges möjlighet att delta iinternationella forskningsprojekt av högsta kvalitet som inget land ensamtklarar av att driva. Vi anser vidare att anslaget D 17, Medel för dyrbar veten-skaplig utrustning bör utökas med föratt rädda användningen av högpresterande datorsystem, s.k. superdatorer.Utgiftsområde E. Gemensamma ändamålVi föreslår en neddragning av det administrativa anslaget E 2,Utvecklingsarbete inom område m.m. med 5miljoner kronor . En jämförelse mellan budget och utfall år 1998visar ett anslagssparande omfattande . Vid årets slutberäknas ett överskott kvarstå omfattande 11,9 miljoner kronor.Tabell 1: Förslag i sammandrag () )Tabell 2: Förslag i sammandrag () )HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av ett fristående nationellt kvalitets-institut,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och i skolan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av en nationell skolpeng,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsningen på informationstekniken i skolan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolutveckling och produktion av läromedel förelever med handikapp,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av fler studieplatser inom kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om principerna gällande fördelning av studieplatsertill högskolor och universitet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad satsning på grundutbildning, forskning ochforskarutbildning vid universitet och högskolor,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kostnaderna för utbyggnad av ett mikrolab vidChalmers tekniska högskola,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en extra satsning på /,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nationella och internationella forskningsresurser,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vetenskaplig utrustning, bl. a. högpresterandedatorsystem,14. att beslutar att under anslaget A 3 Forskning inomskolväsendet anvisa för ,15. att beslutar att under anslaget A 4 Program för anvisa för ,16. att beslutar att anslaget A 5 Förstärkning av utbild-ning i storstadsregionerna skall utgå,17. att beslutar att anslaget A 6, i skolan skall utgå,18. att beslutar att under anslaget A 7 Skolutveckling ochproduktion av läromedel för elever med handikapp anvisa 22 470 000kr för ,19. att beslutar att under anslaget A 8 Specialskolor ochresurscenter anvisa för ,20. att beslutar att under anslaget A 12 Bidrag till svenskundervisning i utlandet anvisa för ,21. att beslutar att under anslaget A 15 Särskilda utbild-ningsinsatser för vuxna, kvalificerad yrkesutbildning samt bidrag tillfolkbildningen anvisa 4 för ,22. att beslutar att under nytt anslag A 17 anvisa för ,23. att beslutar att under anslaget B 26 Mitthögskolan:Forskning anvisa för ,24. att beslutar att under anslaget B 28 Högskolan iKarlskrona/: Forskning och forskarutbildning anvisa31 för ,25. att beslutar att under anslaget B 52 Enskilda ochkommunala högskoleutbildningar anvisa 1 för ,26. att beslutar att anslaget B 53 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor skall utgå,27. att beslutar att under anslaget B 54 Forskning ochkonstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor anvisa 142 178 000kr för ,28. att beslutar att under nytt anslag B 58 Medel attfördela för forskning och forskarutbildning anvisa förår 2000,29. att beslutar att under nytt anslag B 59 Medel attfördela för grundutbildning och internationell utveckling m.m. anvisa242 för ,30. att beslutar att under anslaget D 3 : Forskning anvisa 218 467 000 krför ,31. att beslutar att under anslaget D 5 : Forskning anvisa för ,32. att beslutar att under anslaget D 7 : Forskning anvisa för ,33. att beslutar att under anslaget D 9 : Forskning anvisa för ,34. att beslutar att under anslaget D 17 Medel för dyrbarvetenskaplig utrustning anvisa för ,35. att beslutar att under nytt anslag D 18 Europeiskforskningssamverkan anvisa för ,36. att beslutar att under anslaget E 2 Utvecklingsarbeteinom område m.m., anvisa 17 805 000 krför år 2000.Stockholm den 4 oktober 1999Beatrice ()()()Per ()()()()()()