mot · GN02U504 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U504av , ()Ekologisk hållbar tillväxtEkologisk hållbar tillväxtVi lever i en global ekonomi där IT-utvecklingen är ett dominerandeinslag. Tillväxt och värdeskapande sker efter helt andra villkor än underindustrisamhället. uppfattas framtidsutsikterna av många somrelativt dystra, både för vårt land och i vår omvärld. Ökade ekonomiskaoch sociala klyftor - mellan länder och inom länder - , hög arbetslöshetoch undersysselsättning samt risken för ekologiska chocker är exempelpå hot som på många håll är uppenbara. kan man konstatera attdet nya samhället som växer fram ger goda möjligheter att kombinerakraven på ökad sysselsättning och en sund och hållbar miljöutveckling.De ekonomiska indikatorerna pekar uppåt. Världens ekonomier, däriblandSveriges, växer. överskuggas utvecklingen av flera allvarligaproblem. Trots att den globala bruttonationalprodukten (BNP) är sju gångerstörre än efter har antalet fattiga aldrig varit större.Enligt tvingas mer än 1,3 miljarder människor försörja sig påmindre än . Till fattigdomen hör en rad problem, inteminst hög arbetslöshet och undersysselsättning.Ett annat allvarligt problem är den ekologiska krisen. Rapporterna duggartätt om allvarliga hälso- och miljöproblem som en konsekvens av fattig-domen men också av icke hållbara produktions- och konsumtionsmönster.I den här motionen koncentreras intresset till två problemområden sombåde är globala och nationella: krisen i sysselsättningen och krisen förmiljön.SysselsättningenArbetslösheten är svårast i de fattiga länderna. Men även i mångaOECD-länder, däribland , är arbetslösheten hög.Automatiseringen inom industrin medför att många arbetstillfällenförsvinner. Även den svenska arbetslösheten beror till en del på densnabba strukturomvandlingen. Teknologiutvecklingen innebär samtidigtatt många nya arbetstillfällen skapas inom sektorer med anknytningfrämst till IT och bioteknik. Problemet för de många individer som blivitutan arbete inom industrisektorn är att deras kompetens ofta inte passarför de nya jobben.Arbetslösheten är ett stort problem i och i . Situationen ärradikalt annorlunda i , och . Medan syssel-sättningen i EU bara ökat var ökningeni . Antalet nya jobb var drygt 39miljoner! Samma höga procentuella ökning redovisas för , medanAustralien haft en ökning på och . Sverigeredovisar en minskning på !Det brukar ofta hävdas att förklaringen till att så många nya jobb skapats iUSA skulle bestå i att merparten av jobben är "skräpjobb", dvs mycket dåligtbetalda. Men det stämmer inte. Nära hälften av de nya jobben karaktäriserassom högkvalificerade. För av de nya jobben ligger lönen över dens.k. Det är alldeles uppenbart att skillnaderna i jobbtillväxtmellan och måste sökas i andra faktorer.MiljöhotenRisken för plötsliga ekologiska chocker har ökat starkt. Hoten mot atmo-sfären, försurningen, den snabba skogsförstöringen, minskadefiskefångster, kemikalier i miljön, regional vattenbrist - alla dessaproblem är exempel på att utvecklingen inte är hållbar.Globaliseringen integrerar inte bara handel, investeringar och finansiellamarknader. Den kanske viktigaste förändringen gäller påverkan på konsum-tionen och konsumentmarknaderna. Med av världsbe-folkningen håller de livsstilar och konsumtionsvanor som utvecklas i och snabbt på att erövra världen. Det sker via ökadhandel och direktinvesteringar och, inte minst, via reklam och media.Att globaliseringen genom ökad handel och investeringar bidrar till att fåigång hjulen i fattiga länder är naturligtvis positivt. Problemet är dock att delivsstilar som sprids inte är långsiktigt hållbara. 1992handlade till stor del om denna problematik. Det konstaterades att deproduktions- och konsumtionsmönster som utvecklats i de rika ländernaleder till alltför stor negativ påverkan på miljö och klimat. Ändå är det justdessa system som överförs i snabb takt till de fattiga länderna.Forskarrapporter har visat att jordens ekosystem långsiktigt inte klarar attförsörja mer än ungefär en halv miljard människor givet dagens väster-ländska livsstilar. är det gott och väl en miljard människor somlever som vi. Och antalet ökar snabbt.Denna debatt är på intet sätt ny. kom rapportTillväxtens gränser. Problemet ansågs då vara risken att vissa ändliga råvarorskulle ta slut. Det hotet visade sig överdrivet. Det finns gott om mineraleroch fossila bränslen. Problemet är snarare naturens förmåga att ta emotoch absorbera allt det avfall som genereras. Avfallet påverkar atmosfären ochäventyrar natursystemens produktionsförmåga. Det är paradoxalt nog inte deändliga råvarorna som utgör problemet utan de förnybara.Givet ökande befolkning och fortsatt tillväxt i världens ekonomier efternuvarande villkor menar att vi 2010 kommer att ha 20procent mindre betesmark per capita, mindre skogsmark, 20procent mindre jordbruksareal och mindre fiskfångster än i dag.Lägg till detta allt större knapphet på vatten i många regioner samt risken förklimatförändringar.Vi har alltså en situation där tillgången på "miljöutrymme" och därmedförnybara resurser blir alltmera knapp.I 1998 års utgåva av State of the World spekulerar kring fr-gan vad konsekvenserna skulle vara om befolkning (drygt 1 200miljoner människor) skulle anamma samma konsumtionsvanor som befolk-ningen i OECD-området. Han nämner två exempel:- Om bilanvändningen per capita vore lika stor i som i så skulledet behövas cirka 80 miljoner fat olja per dag enbart för att försörja denkinesiska bilparken. Hela världskonsumtionen av olja är dryga 60miljoner fat/dag.- Om percapita-konsumtionen av biff blev lika stor i som i såskulle det krävas ytterligare spannmål för attföda upp biffdjuren. Hela världshandeln med spannmål uppgår till cirka200 miljoner ton årligen.Dessa exempel avfärdas säkert av många som helt orealistiska. Varförskulle kinesen börja göra som amerikanen? Prognoser av dettaslag slår aldrig helt in. Men räkneoperationen är ändå viktig. Vi måsteutgå från att våra livsstilar kommer att fortplanta sig snabbt över världen.Om till exempel våra bilvanor inte håller för att kineserna börjar göralikadant, då är det något fel på bilvanorna, inte på kineserna. För vi kanju inte säga till vissa delar av världens befolkning att "så här kan inte Nigöra, bara vi! "Behov av tydligare normer och bättre styrmedelI en situation med minskande "miljöutrymme" och hög arbetslöshetborde, om ekonomin fungerade optimalt, användningen av naturresurserhållas nere, dvs effektiviseras, och efterfrågan på mänsklig arbetskraftvara större. Men ekonomin fungerar inte så. Ett av många problem är attdagens sätt att mäta ekonomisk utveckling - det vill säga via BNP-statistiken - inte tar hänsyn till de sociala och miljömässiga problem somden ekonomiska utvecklingen för med sig.Det finns heller inga automatiska signaler in på marknaden som indikeraratt till exempel "miljöutrymmet" krymper, på motsvarande sätt som det finnsindikatorer på att exempelvis ett budgetutrymme för staten kan förändras. bästa av världar skulle till exempel oljepriserna gå upp i en situation därrisken för klimatpåverkan via användningen av olja och kol blir alltmerauppenbar. Istället ligger oljepriserna på en rekordlåg nivå. Marknaden haringen inbyggd mekanism som reagerar då "miljöutrymmet" krymper. Enannan brist består i att miljökostnaderna i samband med oljeanvändning iflertalet länder ej är integrerade i priserna.Som marknaden fungerar, i kombination med hur beskattningen ärutformad - dvs höga skatter på arbetskraft - drivs företagen att i första handeffektivisera arbetskraften. Följden blir att antalet jobb minskar eller hållspåen allt för låg nivå. negligeras den helt nödvändiga effek-tiviseringen i användningen av de fysiska resurserna. I ett framtida hållbartsamhälle måste prioriteringen vara den rakt motsatta! För att åstadkommadetta krävs dock helt andra incitament i marknadsekonomin, både vad gällerskatter och normer.Både den ekologiska krisen och sysselsättningsproblematiken härstammartill stor del från samma källa. Den gamla samhällsstrukturen och till-växtsynen svarar inte längre mot de problem och begränsningar som finnsidag. Arbetskraften upplevdes under långa perioder som en knapp resurs,därav den höga beskattningen. Miljöutrymmet upplevdes som oändligt, däravden låga beskattningen. Här måste ett radikalt omtänkande till.En ny visionInformationsteknologin spelar en allt viktigare roll för både samhälls-institutioner, företag och privatpersoner. IT-sfären kännetecknas av etthögt värdeskapande och fallande priser. Information ochkunskap har kommit att bli de i särklass viktigaste produktionsfaktorerna.Skillnaden mot traditionella produktionsfaktorer, som kapital, råvaroreller jordbruksmark, är uppenbar. Dessa har alltid varit knappa resurser inågon mening. Vad gäller kunskapen finns oftast inga fysiskabegränsningar. Bland annat detta borde tvinga fram helt nya spelreglerför samhällsekonomin. Industrisamhällets logik fungerar helt enkelt inte.I industrisamhället har det ofta ansetts föreligga en motsättning mellanjobben och ökade krav på miljöhänsyn. Detta resonemang är felaktigt. Dennya ekonomi som växer fram ger oanade möjligheter att kombinerakraven på ökad sysselsättning och en sund miljöutveckling.Framtidsutsikterna kan av många uppfattas som dystra, både för världenoch för som land. Ökade ekonomiska och sociala skillnader - mellanländer och inom länder - hög arbetslöshet och undersysselsättning samtrisken för ekologiska chocker är alla exempel på allvarliga problem. Enfortsatt utveckling efter konventionella linjer kan knappast kallas hållbar.Vad som behövs är en vision om ett bättre samhälle där ekonomin, densociala utvecklingen samt skyddet för miljön utvecklas under större harmoniän . Vad det gäller är att se till så att börsindex, ekologiskaindikatorer och Human Development Index (HDI) utvecklas i samma(positiv) riktning, inte som så ofta , på kollisionskurs. För attförverkligadetta krävs en ingående värderingsdiskussion. Men därutöver krävs en analysav de möjligheter som öppnas för ett mera hållbart samhälle som enkonsekvens av utvecklingen inom informationsteknologin. IT-utvecklingenmöjliggör enligt vår mening en långtgående effektivisering av energi- ochmaterialhanteringen i våra samhällen. Man kan tala om en"dematerialisering" av samhället. Parallellt med en sådan utveckling öppnasgoda möjligheter för en snabb expansion av tjänster och service, dvsaktiviteter som leder till ökad sysselsättning.Vi lever i en global ekonomi dominerad av utvecklingen på IT-området.Tillväxt och värdeskapande sker efter helt andra villkor än under industri-samhället. Mycket talar för att vi kan se fram emot av högtillväxt och låg inflation i världsekonomin. Orsaken är ut-vecklingen inom informationsindustrin. Snabbhet och prestanda fördubblasf.n. sjunker priserna kraftigt, en helt uniksituation.Social och ekologisk marknadsekonomi för hållbarutvecklingKristdemokraterna står för en social och ekologisk marknadsekonomi.Social, därför att en renodlad marknadsekonomi i sig inte kan ge rimligaförutsättningar för svaga individer eller grupper. Ekologisk därför attmarknadsekonomin utan vissa politiskt bestämda korrigeringar och reglerinte kommer att ta de hänsyn som krävs för en miljömässigt långsiktigthållbar utveckling. Med dessa två restriktioner för marknadsekonomin ärekonomisk tillväxt ett centralt medel för att nå ökat välstånd ochlångsiktigt kunna tillgodose angelägna gemensamma behov, bland annatett väl fungerande skolsystem och en bra sjukvård. Ekonomisk tillväxt äralltså inget mål i sig, utan ett medel för att uppnå ökat välstånd.I en kristdemokratisk vision måste alltså tillväxtens innehåll diskuteras ochvärderas. Det räcker inte att enbart mäta långsiktig ökning avbruttonationalprodukten, BNP, om man vill ha ett mått på hur en social ochekologisk marknadsekonomi utvecklas. Fler dimensioner måste värderas.Som vi har sett i ett antal västländer kan BNP-utvecklingenvara positiv som arbetslösheten ökar (så kallad jobless growth).Likaså har BNP ökat i industrivärlden sommiljöskadorna blivit allt allvarligare. BNP-begreppet behöver sålundakompletteras med sociala och miljömässiga indikatorer.När det gäller hållbar utveckling, finns det anledning att definiera vad somska avses med detta begrepp. Vi menar att den definition som gjordes av dens.k. är en bra utgångspunkt: Hållbar utveckling ären sådan utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyrakommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov.Ekonomisk tillväxt (här i traditionell nationalekonomisk mening denlångsiktiga volymökningen i BNP) kan grovt sett bara komma till stånd påtvå sätt: antingen genom att vi ökar användningen av olika produktions-faktorer eller genom att vi använder befintliga resurser på ett mer effektivtsätt, så att utbytet av dem ökar. Det första innebär alltså som regel att merresurser förbrukas, det andra att produktiviteten ökar.Krav på en hållbar tillväxtEn långsiktigt hållbar tillväxt måste utgå från två huvudkrav: eneliminering av giftiga (toxiska) ämnen som naturen inte kan bryta nedsamt en så långt möjligt resurssnål produktion, det vill säga ökadproduktivitet i användningen av energi och råvaror. Bakgrunden är attnärhelst energi och råvaror omsätts genereras avfall och restproduktersom kan skada miljön. Och det är, som framhållits, avfallsmängderna -inte minst i gasform - som är det stora hotet mot biosfären och jordensekosystem. Om sålunda resursanvändningen effektiviseras reducerasavfallsmängderna i motsvarande grad.Arbetskraftens produktivitetsutveckling har varit hög under industrisam-hällets epok. Enligt är arbetskraftens produktivitet 60 gångerhögre än . Sämre har det dock varit med produktivitetenvad gäller användningen av energi och råvaror. Den primära orsaken tilldetta förhållande är prissättningen (egentligen relativprisförhållandet), detvill säga arbetskraften har varit dyr (löner och löneskatter) medan kostnadenför energi och råvaror varit relativt sett låg.I ett land som eftersträvar ekonomiskt hållbar tillväxt måste det finnasdrivkrafter för produktivitet i alla delar av ekonomin. Det måste löna sig förindivider att ta ansvar, utbilda sig, arbeta och spara. För företag ska det lönasig att investera i produktion, utveckla ny teknik (bland annat miljöför-bättringar) och höja kvaliteten (snarare än att söka monopol och kartell-bildningar). På alla dessa områden finns det en rad problem och hinder attövervinna vad gäller den svenska ekonomin: eget ansvar premieras intetillräckligt, utbildning lönar sig dåligt, de svenska arbetsinkomsterna -särskilt för låg- och medelinkomsttagare - är högst beskattade i världen.Villkoren för sparande är dåliga och har försämrats . Detinhemska konkurrenstrycket är i långa stycken för lågt. Incitamenten att satsapå miljövänlig produktion och produktutveckling är för små. Sammaförhållande gäller för miljöanpassad konsumtion.Genom ökad produktivitet skapas den verkliga reala tillväxten i enekonomi. På kort sikt leder emellertid ökad produktivitet i vissa branscher tillatt arbetstillfällen försvinner. Detta har genom historien fått många att troattproduktivitetsökningar är något som bör motarbetas. Men i själva verket ärdet just av hög produktivitet som arbetslösheten varit somlägst och sysselsättningen som högst. Det är när människor specialiserar sigpå olika saker och sedan drar nytta av varandras fördelar genom handel somökat välstånd uppstår. Detta gäller både mellan länder (vid frihandel) ochmellan personer inom ett land.En utveckling i denna riktning uppstår dock inte av sig självt. På grund avmarknadsekonomins brister - samt inte minst hur beskattning m.m. förnärvarande är utformad - styrs utvecklingen på många sätt i motsatt riktning.Då "miljöutrymmet" är knappt borde priserna på naturresursutnyttjande vararelativt sett höga för att ge stimulans till ökad effektivitet i resurs-användningen och växla över till miljövänligare metoder. Så är inte fallet.Många länder har t.o.m. infört kraftiga subventioner till exempelvistransporter och användningen av fossila bränslen. Enligt en utfördstudie av uppgår denna typ av subventioner till lågt räknat1 världen över.När arbetslösheten är hög borde priserna på arbetskraft hållas tillbaka.Genom att göra det enklare att starta och driva företag samt genom att sänkaskatten på arbete skulle en övergång till ett tjänstesamhälle stimuleras. I etttjänsteföretag är lönekostnadernas andel av de totala kostnaderna hög. Inteminst därför är en sänkning av skatten på arbete så viktig. Istället är dennaskatt mycket hög i Sverige.En viss förändring har skett, i riktning mot högre miljöskatter. Menstrukturen på skatteuttaget är i stort sett densamma, dvs. det vi har ont om -"miljöutrymme" - beskattas lågt i stort sett över hela världen. Ledig arbets-kraft däremot, som det finns gott om, beskattas högt.Det finns en växande insikt hos många människor om de utmaningar vistår inför. Alltfler konsumenter väljer produkter som är miljöanpassade.Många företag inför miljöledningssystem och anammar principerna ommiljöanpassade produkter och produktion. På vissa områden har lagstiftning iform av normer och skatter/avgifter hjälpt till. Men situationen i stort ärfortfarande klart otillfredsställande. Systematiska ansträngningar för enväsentligt effektivare användning av energi och material saknas. Också närdet gäller övergången till ett tjänstesamhälle saknas de rätta incitamenten, iform av förenklingar när det gäller att starta och driva företag men också vialägre skatter på arbete.Höger-vänster-skalan ger ingen vägledningI har debatten om hållbar utveckling varit relativt bred. Inteminst åren efter visade prov på många viktiga initiativpå nivå samt inom företagssektorn. Under tidsom statsminister har några ansatser gjorts, framför allt genom stödet tillde lokala investeringsprogrammen för hållbar utveckling. En del av deåtgärder som genomförts är meningsfulla ur miljösynpunkt, men detfinns också exempel på alltför många uppenbara felsatsningar.Vad som till stor del saknats i svensk debatt är en koppling avhållbarhetsfrågorna - det vill säga önskemålen om en grön tillväxt - tillinformationsteknologiutvecklingen. Förväntningarna var stora när det nyatillväxtdepartementet bildades, men miljöfrågorna har lyst med sinfrånvaro. Detsamma gäller den uppenbara synergi som finns mellan miljö/hållbarhetsagendan och IT-frågorna. Det finns ett samband och inte minstmöjligheter till en långtgående "dematerialisering" av samhället och ensamtidig ökning av antalet arbetstillfällen.I den allmänna debatten om både arbetslösheten och miljökrisen finns entendens att söka lösningarna efter traditionella höger-vänster-argument samtutifrån industrisamhällets logik. Arbetslösheten, till exempel, påstås frånvänsterhåll bäst bemötas genom en utbyggd offentlig sektor och genom olikatyper av efterfrågestimulans i ekonomin. Från nyliberalt håll krävs iställetstörsta möjliga frihet för företag och kapital och så låga skatter som möjligt.Vår uppfattning är att inga av dessa huvudinriktningar renodlade kan skaparätt förutsättningar för långsiktig och hållbar tillväxt. Det behövs en mergenomtänkt politik. Politikens uppgift är att sätta rätt ramar för denekonomiska verksamheten, ramar som ger tydliga incitament för det som ärmiljöanpassat och för att fullt ut bejaka övergången till ett tjänstesamhälle.Här sitter både EU och fast i ett delvis förlegat tänkande. Merpartenav det regelverk som byggts upp är anpassat till industrisamhällets logik.Den gäller inte längre. Då måste regelverket anpassas till verkligheten ochinte tvärtom.Den nya tidens arbetsmarknadDet råder ingen tvekan om att det pågår en stor omställning av hela dentraditionella arbetsmarknaden i västvärlden. Stora mängderarbetstillfällen har rationaliserats bort med hjälp av automatisering ochökad IT-användning. har många nya arbetstillfällen tillkommitpå dator- och IT-marknaden. En övergripande trend är att produktion avvaror helt håller på att bli automatiserad, det vill säga att i stort sett ingenmänsklig arbetskraft (i ordets rätta bemärkelse) behövs. Även omindustriproduktionen skulle öka kraftigt i , skulle det inte leda tillökad sysselsättning.Från varuproduktion till tjänsteproduktionParallellt med denna utveckling ökar efterfrågan på olika typer avtjänster i vid mening. En dator kan exempelvis tillverkas i stort sett varsom helst och hur billigt som helst, medan de tjänster som kopplas tillden kan variera på en mängd sätt både i pris och kvalitet. Det finns redanexempel på hur datorer skänks bort, mot att användaren förbinder sig attteckna abonnemang för vissa typer av tele- eller Internettjänster. Det äralltså tjänsterna kring de fysiska produkterna som oftast har denavgörande konkurrensbetydelsen, inte själva produkten. Inommobiltelefonin är denna utveckling också väldigt tydlig. I nedanståendediagram kan man se hur industriproduktionen har ökat med cirka 80procent , som industrisysselsättningen har minskatmed under samma tid.Källa: SCB och KIFör hushåll och konsumenter i allmänhet pågår en motsvarandeutveckling. Det är inte i första hand fler kylskåp eller nyavideobandspelare som efterfrågas. Även för hushållen är trendenatt de produkter man behöver för att underlätta vardagen blir allt billigareoch mer lättillgängliga. I stället är det tjänster av olika slag somefterfrågas i högre utsträckning. Omställningen från en arbetsmarknaddär människor ägnar sig åt varuproduktion till en arbetsmarknad därmänniskor ägnar sig åt tjänsteproduktion är tydlig. Från politiskt hållgäller det då att underlätta denna utveckling, om man menar allvar medatt vilja uppnå en hållbar utveckling. En sådan förutsätter ju attarbetslöshet i princip inte existerar. Eftersom framtidens arbetstillfällenligger i tjänstesektorn bör så många hinder som möjligt rivas för attunderlätta övergången till en utökad tjänstesektor. Erfarenheterna frånbland annat visar också att utbudet av nya tjänster hela tidenexpanderar om incitamenten är de rätta.Industriproduktionen kommer naturligtvis även på att utgöra enväsentlig del av ekonomins totala produktion, men det är inte i första handdär som den framtida sysselsättningstillväxten kommer att kunna genereras.En allt mer produktiv industrisektor ställer höga krav på ett fungerandeutbildningsväsende.Den nya tidens krav på en resurseffektiv produktionUr ekologisk synpunkt är det två övergripande problem som måste lösasglobalt. Användningen av miljöfarliga ämnen måste avvecklas och an-vändningen av fysiska resurser måste bli mer effektiv. Detfinns goda möjligheter att drastiskt effektivisera användningen av fysiskaresurser i form av material och energi. Med resurser avses de mängdermaterial som krävs för att producera varor och tjänster samt för attförsörja samhället med energi.Begreppet faktor fyra som lanserats av innebär attresurseffektiviteten kan och måste fyrfaldigas. Bakgrunden var att detbedömdes som rimligt att under en generation fördubbla den genomsnittligalevnadsstandarden som resursåtgången för detta halverades. Detbetyder att vi kommer att kunna skapa samma nytta med endast en fjärdedelav resurserna.I en nyligen utkommen rapport (, Lovins: Factor 4) visarförfattarna att det finns teknik på de flesta områden och påkommersiellt rimliga villkor som är en faktor 4 mera effektiv än konven-tionell teknik. Att den inte används i någon större utsträckning beror på 1)bristfällig information om att den finns, 2) starka intressen som försvarar denkonventionella tekniken samt 3) att den konventionella, och som regelnedsmutsande tekniken, ej belastas med tillräckligt höga miljöavgifter.Som en vidareutveckling av tankarna bakom faktor 4 har begreppet faktor10 lanserats genom International Factor Ten Club som bildades 1994.Resonemangen har fått ett stort gehör bland både forskare och företag. Igenomsnitt behöver människans belastning på miljön halveras.