mot · GN02MJ216 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ216av , ()Svenskt jordbruk i internationell konkurrensKristdemokratisktperspektivEn fortsatt satsning på jordbruk och livsmedelsproduktion iSverige såväl som i övriga EU-länder är ett viktigt mål. Detär ett klart medborgarintresse att upprätthålla en högnationell självförsörjningsgrad av fullvärdiga livsmedel.Nationellt gäller målsättningen såväl att behållakulturlandskapet i , som att förse konsumenterna medkvalitetsmässigt högvärdiga livsmedel. Genom att vinnaexportmarknader för förädlade livsmedel producerade iSverige stärker vi vår arbetsmarknad för nya jobb.I det globala perspektivet är det långsiktigt nödvändigt att åkermarken iSverige och förblir intakt för livsmedelsproduktion. Den senastetidens rapporter om det hotade grundvattnet i är alarmerandeoch måste tas på stort allvar. Därför är det nödvändigt att långsiktigamiljöaspekter vägs in vid kommande reformeringar av jordbrukspolitiken. Enövergång till miljövänliga och mer ekologiska brukningsmetoder börfrämjas. Detta kräver minst bibehållen åkerareal eftersom en minskadintensitet i jordbruksproduktionen måste kunna kompenseras med produktionpå större åkerareal.En central fråga för EU måste vara att aktivt bidra till fattigdoms-bekämpning och ökad livsmedelssäkerhet i tredje världen. Den gemensammajordbrukspolitiken (CAP) inom EU bör vara ett instrument för detta ansvarinte minst genom beredskap inför situationer med livsmedelsbrist.Regeringens politik äralltför kortsiktig.Regeringens ensidiga strävan mot en total och snabbavreglering av europeiskt jordbruk kommer att avhändaSverige stora delar av livsmedelsproduktionen. Att låtamarknaden helt avgöra var i världen livsmedel kanproduceras billigast kommer att leda till ett radikalt förändratkulturlandskap i samt långväga transporteradindustrimat på våra bord. Det kan inte vara långsiktigtriktigt, att med en lågprispolitik pressa ur drift,mot bakgrund av den växande världsbefolkningen ochständiga prognoser om kommande livsmedelsbrist. Denattityd mot svensk landsbygd som speglas i det faktum attregeringen underlåtit att från EU ta hem miljöstöd underflera år är oacceptabel. Detta leder nu till att svensklandsbygd förlorar /år frånEU.Det behövs en avreglering av dagens CAP-politik, med ökad marknads-orientering, men det är absolut nödvändigt att i EU klart redogör föratt och långsiktigt skall ha en egen produktion som täckervårt behov av baslivsmedel, och att vi bör ta ett delansvar för bristsituationeri världen. Det är fel politik att förvalta den resurs som den svenskaåkermarken utgör så att det leder till avveckling av brukningsbar åkerareal.Också fortsättningsvis skall åker- och betesmarker ses som en resurs ilivsmedelsproduktionens tjänst. Energigrödeanvändning måste också ses somett bra utnyttjande av jord eftersom den normalt kan återställas för livs-medelsproduktion.Jordbruket och dess förädlingsindustri har en central roll för syssel-sättningen på landsbygden i . Med en snabb och total avreglering avCAP kommer hundratusentals lantbrukare inom hela EU-området att tvingasupphöra med sin näringsverksamhet. För skulle det innebära att entredjedel av åkermarken blir olönsam och måste avvecklas. Ca 10 000 helårs-arbeten försvinner då från denna sektor. Detta kan i sin tur leda till endramatisk avfolkning av landsbygden och därmed vikande möjligheter till ut-komster från en rad andra näringar som är beroende av jordbruket somprimärproduktion. Detta är en oacceptabel utveckling som går i direktfelaktig riktning i förhållande till målsättningen om att hela skallleva.Lika konkurrensvillkorAtt EU har en gemensam jordbrukspolitik visar på ett tydligtsätt den betydelse övriga medlemsländer lägger vidlivsmedelsproduktionen. Det är enligt vår uppfattning heltnödvändigt att vi också framgent har lika villkor förjordbrukare inom EU-området. En harmonisering avavgifter/skatter på jordbruksområdet måste tillhöra CAP-politiken för att bl.a. svenska jordbrukare skall kunnakonkurrera med andra medlemsländer på lika villkor. Dengemensamma jordbrukspolitiken bör fortsättningsvisreformeras. Det innebär en utveckling av dagens CAP ochinte en avveckling.Ställ krav i kommandeinternationellaförhandlingarInför kommande WTO-förhandlingar måste i EUföra fram mer bestämda krav utifrån de miljö- ochdjurskyddsbestämmelser som ställs på europeiskt jordbrukoch på livsmedelsprodukter som förs in på den gemensammamarknaden. Det krävs en mer offensiv hållning där det gälleratt slå vakt om svenska och europeiska intressen vad gällerjordbruksproduktionen och dess inriktning mot ett merekologiskt hållbart jordbruk beträffande miljöaspekter ochdjurhållning.Kristdemokratiskautgångspunkter för en CAP-reformLivsmedelsproduktion kan inte helt jämställas med annannäringsverksamhet, därför att vi medborgare vill försäkra ossom en nära tillgänglighet av kvalitetslivsmedel för vårbasförsörjning. Reformering av EU:s jordbrukspolitik måsteske på ett sådant sätt att lika konkurrensvillkor förjordbrukare i olika EU-länder upprätthålls. Likvärdiga regleroch principer bör gälla med möjlighet till lokala variationersom näringen själv genererar beroende på anpassningen bl.a.till klimatförhållanden.Konsekvensanalyser förSverigeInför en reformering av EU:s CAP-politik är det mycketangeläget att bidrag inte endast blir att teoretisktförfäkta en snabb och allmän avreglering utan att varje steg iavregleringen har en djup förankring i en framtidsinriktadsvensk landsbygdspolitik. Därför måste vårt agerande i EUgrundas på löpande konsekvensanalyser av vad som händermed svensk landsbygd i de olika steg vår regering föreslår.Här måste företrädare för såväl jordbruk som övriglandsbygdsnäring vara involverade i dialog ochutredningsarbete. Det duger inte med hittillsvarandeskrivbordsprodukter.Jord- och skogsbruk är en viktig svensk förutsättning för en levandelandsbygd som ger oss tusentals arbetstillfällen i livsmedels- ochskogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbrukets betydelse bör olikatyper av konsekvensanalyser genomföras löpande. Dessa bör belysajordbrukets betydelse för sysselsättning, försörjningsberedskap, bevarandetav det öppna landskapet, boende och service på landsbygd etc. En analys börsakligt kartlägga vilka förhållanden som råder gentemot omvärldenbeträffande den svenska lantbrukarens ekonomiska konkurrenssituation irelation till lantbrukare i varje annat EU-land. Regeringen bör snaraståterkomma till med en sådan konsekvensanalys som kan användassom underlag för det fortsatta reformarbetet. Nya modeller för brakonsekvensanalyser bör prövas som passar in i vår nya roll som enförhandlingspart i ett större sammanhang inom EU.Skaraborgsområdet bör bliSveriges prognosområdeFör att snabbt och effektivt kunna utreda konsekvenserna avjordbrukspolitiska beslut inom CAP-reformen borde Sverigearbeta med ett prognosområde där man snabbt, och utanalltför stora arbetsinsatser, kan testa konsekvenserna förSveriges del.Skaraborgsområdet i det nya västsvenska länet, , skullevara ett mycket lämpligt område där de flesta landsbygdskaraktärer utom renfjällnatur finns representerade. innehåller allt frånintensivt slättjordbruk till produktion i mindre skala i skogs- och mellan-bygder. Där finns också en god representation av skog-, sjö- ochbergsområden samt naturreservaten. livsmedelsproduktion utgörca av svenskt livsmedelsbehov av alla sorters baslivsmedel. I områdetfinns de flesta förädlingsindustrier representerade som direkt följer påjordbrukets primärproduktion. har en rad statliga institutioner försvenskt jordbruk och är ett centrum för jordbruksfrågor i tillräckliga resurser för lantbruksenhet i skulleden kunna utvecklas till flexibel analysgrupp som testar olika landsbygds-politiska förslag som växer fram inom en CAP-reform. Genom att applicerade olika förslagen på de förhållanden som finns i skulle mansnabbt kunna dra mycket välgrundade slutsatser om hur det skulle falla ut förhela . Denna typ av konsekvensanalyser skulle sannolikt uppfyllakrav på både snabbhet och kvalité samt till mycket låga kostnader.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om brister i den nuvarande svenska jordbruks-politiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenska riktlinjer inför en reformerad CAP-politik inom EU,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett förändringsarbete med nya former för löpandekonsekvensutredningar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör prövas som prognos-område.Stockholm den 3 oktober 1999Holger ()