mot · GN02N384 · 1999-10-05 00:00:00 — Ett högt sparande ärangeläget för att säkerställa tillgången till kapital för att motsvara deinvesteringar som är nödvändiga för att klara förnyelsekraven i näringslivetoch för att i ett längre perspektiv klara sysselsättning och välfärd.Mot denna bakgrund är det nya pensionssystemet en framgång genom attpremiepensionen faktiskt kommer att innebära ett verkligt, individuelltpensionssparande som kommer att skapa förutsättningar för en god tillgångpå kapital för svenska, men också utländska företag.Kristdemokraterna vill fördubbla avdragsrätten för pensionssparande frånett halvt till ett helt basbelopp.9.17 Stimulera möjligheterna till nätverkslånDet finns ett stort behov av att finna alternativa finansieringsvägar för desmå företagen. Att låna pengar, i regel till riktigt små projekt, upplevermånga små företag som ett väldigt stort problem. Bankerna är ofta inteintresserade av att teckna lån i storleksordningen 10 000-100 000 kronorom säkerheterna bedöms dåliga. En alternativ finansieringsväg kan varaett så kallat nätverkslån.I dagsläget finns tre så kallade nätverksbanker i , i ,och . Verksamheten vid nätverksbankerna i ochÖstersund är ännu i inledningsstadiet, men har startat upp sinverksamhet. Nätverksbanken i startade upp sin verksamhet i januari1999 med att finansiera ett projekt för 15 arbetslösa kvinnor från denoffentliga sektorn. Syftet med projektet var att dels skapa förståelse för egetföretagande som ett alternativt försörjningssätt, dels att prova om dennamodell fungerar i glesbygden.Idén bakom nätverksbanken i är att fem personer kollektivt tar ettmindre lån på med ett gemensamt betalningsansvar och tillvanlig ränta. Lånet finansieras av och innebär attdeltagarna lånar till vanlig ränta men utan annan säkerhet än deltagandet iprojektet. ska hela lånet vara återbetalt. Gruppen måstedemokratiskt besluta vilken affärsidé som man bör satsa på. Eftersom syftetär att uppmuntra fler kvinnor till att driva eget vänder sig nätverksbankenjust till sådana projekt till en investeringskostnad på ellermindre.Systemet har visat sig ge mycket små kreditförluster. Detta beror till stordel på att man inom gruppen tillsammans måste jobba fram en bärkraftigföretagsidé samt att man inom gruppen kan utbyta idéer och erfarenheter.Idag finns det en efterfrågan på nätverksbanker bland annat på och iVästerbotten. I finns både ett behov och en idé om att bilda denhär typen av projekt bland till exempel invandrargrupper.Vi hoppas att idén om nätverksbanker ska sprida sig till andra delar avlandet och att och andra kreditgivare vågar satsa på nätverkslån avovanstående exempel.10 Kvinnligt företagandeDet kvinnliga företagandet har en stor potential som inte fåttutrymme att blomma ut. Kvinnor har inte samma tradition som män attdriva företag och därmed inte lika många förebilder. Det är framför alltmän som byggt upp de företagartraditioner och organisationer som idagutgör marknaden. Ett ökat kvinnligt företagande kan ge näringslivetförnyelse och ökad mångfald. Det kvinnliga företagandet bör därföruppmuntras och stödjas.11 Reformerad lönebildning och arbetsmarknadUnder och större delen av låg de svenska löne-ökningarna betydligt över såväl produktivitetsökningen i somlöneutvecklingen i jämförbara länder. Detta betalades med ökadinflation, så trots höga nominella löneökningar blevreallöneökningen noll. låg de svenskalöneökningarna under EU-genomsnittet , men på senare århar de åter ökat över EU-snittet.Liksom när det gäller marginaleffekter, finns det en utbredd insikt om attden svenska lönebildningen har fungerat dåligt. Inte minstLO-ekonomer brukar fokusera på lönebildningens stora betydelse försysselsättningen. Lönesumman motsvarar ungefär hälften av BNP, vilket göratt även små procentuella förändringar får stort genomslag påsamhällsekonomin.Trots den breda kunskapen om lönebildningens betydelse för samhälls-ekonomins utveckling lyser de politiska förslagen nästan helt med sinfrånvaro. Den socialdemokratiska regeringen talar också om lönebildningensbetydelse, men har inte förmått göra annat än att tillsätta någrakommissioner och förklara att man hoppas att arbetsmarknadens parter skalösa problemet. Så har inte skett. Staten bör i egentlig mening inte avgöravilka löneavtal som får träffas. Däremot bör staten skapa sådana spelreglersom gör att till exempel risken för ökad arbetslöshet tas med som en kostnadnär avtal ska tecknas, liksom vinsten med en lägre arbetslöshet. Incitamentenför fackföreningarna att ta hänsyn till risken för ökad arbetslöshet är iprincipobefintliga. I själva verket ingick det som en del i den så kallade solidariskalönepolitiken att facken inte skulle behöva tänka på eventuell arbetslöshet,det var statens uppgift att finansiera a-kassorna.Den moderna arbetsmarknaden präglas av ett ökat behov av flexibilitet,mer korttidsanställningar och ett allt större kunskapsbehov. Den nyasituationen på arbetsmarknaden kräver att de nuvarande arbetsmarknads-politiska åtgärderna ses över. Det är avgörande för den fortsatta ekonomiskautvecklingen att fattar beslut som undanröjer flaskhalsarnapå arbetsmarknaden. Det måste bli en bättre balans mellan tillgången påutbildad arbetskraft och arbetsmarknadens parter. krävs individuellahandlingsplaner när det gäller att anpassa en arbetsmarknadspolitisk åtgärdtill vad som efterfrågas på marknaden och vilka förutsättningar den enskildebesitter. Det behövs ett nära samarbete mellan näringslivet och arbets-förmedlingarna runt om i landet för att de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna ska få den genomslagskraft som efterfrågas bland företagen.Sveriges arbetstagare är historiskt sett kända för sin kompetens. Ska dettaäven gälla framgent, måste vi fortsätta att satsa på ett bra och moderntutbildningsväsende. Fungerande kunskapskedjor hos medborgarna, från detatt man börjar skolan fram till en universitets- eller högskoleexamen, innebäratt kan fortsätta konkurrera med en hög kompetensnivå.Nedan presenteras några förslag för att förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt och uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen, så attresultatet från löneförhandlingarna i större utsträckning kommer att motsvaradet samhällsekonomiska utrymme som följer av ökad produktivitet.11.1 Allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkringKostnaderna för arbetslösheten bör synliggöras genom en högre egen-finansiering av en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Egen-finansieringen bör uppgå till och kompenseras fullt ut för denenskilde genom en generell höjning av grundavdraget. Höjningen avavgiften till kompenseras fullt ut med sänktinkomstskatt.11.2 MedlingsinstitutEtt förstärkt medlingsinstitut bör inrättas enligt den modell somföreslagits av i SOU 1999:141. Medlingsinstitutetbör bland annat verka för samordnade avtalsperioder. Varseltiden förstrejkåtgärder bör förlängas från 7 . börkunna skjuta upp varslade stridsåtgärder i 14 dagar.11.3 En fungerande lönebildningLagen som reglerar kollektivavtalen bör ses över för att öka denenskildes rättigheter och främja en bättre fungerande lönebildning. Blandannat bör möjlighet för enskilda löntagare att sluta avtal medarbetsgivare utan hänsyn till gällande kollektivavtal underlättas. Riskernaför att enskilda arbetstagare utnyttjas otillbörligt genom att hamna i enunderlägsen position, exempelvis vid hög arbetslöshet, måste beaktas idenna översyn.Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gällerlönebildning för ungdom. Lägre ingångslöner inom vissa branscher kan varaett verksamt sätt att få fler unga i arbete. Detta bör i första hand lösasavtalsvägen.Vinstdelningssystem för de anställda kan med fördel utgöra en del i denframtida lönebildningen. Ett sådant system skapar en god och flexibelkoppling mellan företagens vinster och de anställdas ersättningar. Arbets-givaravgifter bör inte tas ut på ersättning från ett vinstdelningssystem.11.4 ArbetsmarknadspolitikVi anser att arbetsmarknadspolitiken måste utgå frånsubsidiaritetsprincipen, det vill säga att det en lägre nivå klarar av påegen hand ska inte högre nivåer lägga sig i. Arbetsmarknadspolitiken skavara subsidiär på så sätt att samhällets insatser ska vara stödjande, dockutan att skada ordinarie arbetsmarknad.Vi vill reformera arbetsmarknadspolitiken genom att bland annat utvecklapraktik/lärlingssystem för ungdomar, så att möjligheterna att komma in påarbetsplatser ökar. Öka den lokala samverkan och minska rundgången iåtgärder för att därmed minska arbetslösheten. Kommunerna, arbets-förmedlingarna och försäkringskassorna bör samverka för att hjälpa dearbetssökande.Arbetsmarknadsutbildningen bör i högre grad samordnas med det reguljärautbildningsväsendet. Den kvalificerade yrkesutbildningen måste utökas. Detär av största vikt att se över arbetsmarknadspolitiken så att den anpassas tillmarknadens krav. Det behövs ett nära samarbete mellan näringslivet ocharbetsförmedlingarna runt om i landet för att de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna ska få den genomslagkraft som efterfrågas bland företagen.12 Framtidens jobb finns i tjänstesektornBedömare och prognosmakare är eniga om att framtidens arbeten istor utsträckning kommer att finnas i tjänstesektorn. Det handlar omolika branscher som bygg- och anläggning, data, miljö, ekonomi,försäkring, medier, reklam, underhållning, turism, restaurang, hårvård,skomakare, bilreparationer, städbolag och tvättinrättningar. En meroffensiv politik krävs som förbättrar förutsättningarna för nya jobb itjänstesektorn.12.1 Krafttag mot svartjobbenDen ekonomiska brottsligheten och den svarta sektorns utbredning är ettmycket allvarligt strukturproblem i den svenska ekonomin. () omsätter den svarta sektorn mellan 50 och 60miljarder kronor i . Effekterna av den svarta ekonomininnebär ett årligt skattebortfall . RRV:sundersökning visar också att uppemot 800 000 personer arbetarsvart. Det finns dessutom alarmerande signaler på att den svarta sektornökar i omfattning.Förutom att skattesystemet frestar många till lagbrott, leder det också tillatt sektorer av ekonomin där det egentligen både finns ett utbud och enefterfrågan inte kan växa. En sådan sektor är tjänstesektorn förhushållstjänster. Här skulle en stor mängd vita jobb kunna uppstå om baraskattesystemet omformades. Svartarbetet med enkla hushållstjänster omsätteromkring 3 miljarder enligt en utredning gjord av RSV. Lägger mantill de reparationer och underhåll i hemmen som utförs svart, och svartabilreparationer, får man totalt i svart ersättning perår för tjänster kopplade till hemmen. Därför vill vi omgående införa denmodell som vi presenterat tillsammans med och Moderaterna.Men vill också underlätta för de arbetstagare somerbjuds hemservice som löneförmån från sina arbetsgivare. Dagensförmånsvärde är satt så högt att få har råd att ta emot löneförmånen. Detberor på att förmånsvärdet är satt utifrån dagens orimliga skattebelastning pådenna typ av tjänster. Om vårt förslag om en 50-procentig skattereduktionför hushållstjänster förverkligas bör också förmånsvärdet sänkas på dennalöneförmån. Då skulle till exempel många personer som arbetar iöverhettade branscher kunna ta emot denna typ av löneförmån, ochskattesystemet blir därmed effektivitetsbefrämjande som det skapasnya arbetstillfällen. Förmånsvärdet på hemservice skall sänkas till 120kronor från dagens 187.Den svarta sektorn innebär även betydande problem för de seriösa företagsom redan finns och verkar på den vita marknaden. Vart femte företagdrabbas av konkurrens från den svarta sektorn. I en del branscher är detbetydligt mer. Det leder till att seriösa företagare inte har en chans attkonkurrera om de inte också fuskar med vissa regler. I några branscher hardetta blivit en ond cirkel, där företag fuska för att överleva påmarknaden.Dagens situation riskerar att leda till en kraftigt urholkad skattemoral.Detta är naturligtvis ett mycket allvarligt problem. Ett fungeranderättssamhälle bygger på att lagstiftningen är förankrad i människorsrättsuppfattning så att man av egen kraft och vilja lyder lagarna.12.2 Vita jobb och rättvis konkurrensFör att komma till rätta med den svarta sektorn krävs en mängd åtgärder.Kristdemokraterna vill här lyfta fram några viktiga punkter:En ny skattereform i skattesystemet måste vara utformat så att det inteutmanar moralen. Enkelhet, låga skattesatser, effektivitet, generalitet ochbreda skattebaser måste därför vara utgångspunkten. Den ständigt pågåendeinternationaliseringen innebär också att skattesystemet måste reformeras såatt inte fler företag och arbetstillfällen flyttar utomlands sominhemsk verksamhet konkurreras ut av andra länder till följd avskattesystemet och inte till följd av produktivitetsskillnader. Vidare måstearbete och utbildning löna sig bättre än . Skatten på arbete måste därförsänkas genom att återupprätta "30/50" när det gäller marginalskatterna.Reformering av socialförsäkringssystemen. Utred ett ökat inslag avvälfärdskonto så att hederlighet och personligt ansvarstagande uppmuntras.Att jobba svart måste genom socialförsäkringssystemens konstruktion bli attfuska med sig själv. Det nya pensionssystemet är ett bra steg i dennariktning.Det behövs mer resurser till rättsväsendet. Mer resurser till bekämpning avekonomisk brottslighet och en effektivare skatteindrivning är nödvändigt föratt upprätthålla att de lagar som finns. Detta gör också att konkurrensen intesnedvrids till förmån för dem som fuskar.Ett effektivare konkurrensverk - roll måste stärkas närdet gäller att verka för en effektiv och rättvis konkurrens i privat ochoffentlig verksamhet.I slutänden är det ändå så att det enda skattesystem som inte går att fuskamed är ett system där ingen skatt tas ut. Den största utmaningen är därmedatt återupprätta den allmänna viljan att handla rätt och riktigt. Utan en ökadmoralisk medvetenhet och vilja till hederlighet är det förhållandevis lönlöstatt omforma skattesystemet. Värderingar och attityder hos individer ochgrupper kan politiker naturligtvis inte besluta om. Men politiska partier kanoch ska bidra till opinionsbildningen. Det är vår förhoppning attKristdemokraterna kan tillföra något i den debatten.13 Offentlig upphandlingPå nytt bekräftas att det finns en bred gråzon i de kommunala bolagensverksamhet. I en nyligen genomförd undersökning av Nämnden föroffentlig upphandling (NOU) kom det fram att en femtedel av dekommun- och landstingsägda bolagen trodde att de inte omfattades avlagen om offentlig upphandling. Vidare trodde många av bolagen att deinte ens omfattades av kommunallagen. Detta är alarmerande och bevisaratt mycket måste göras för att konkurrens ska ske på lika villkor församtliga företag på marknaden.Staten, kommunerna och landstingen inklusive de kommunala bolagenberäknas tillsammans köpa varor och tjänster för ungefär 300 miljarderkronor . Beloppet motsvarar av BNP. De kommunalainköpen dominerar och uppskattas till vilketberäknas motsvara ungefär en fjärdedel av den totala driftskostnaden för denkommunala sektorn år 1997.Den offentliga upphandlingen fungerar tyvärr inte som den ska i Sverige.Många små företag har kommuner, landsting och myndigheter som sinakunder. Den utbredda användningen av ram- eller avropsavtal i offentligupphandling försvårar för småföretag att få order. De tre lagar (lagen omoffentlig upphandling, lagen om otillbörligt upphandlingsbeteende ochkonkurrenslagen) som rör upphandling och konkurrens i offentlig och privatsektor fungerar dåligt och det finns en gråzon i kommunallagen som ärstörre än vad den borde vara. Vidare är det så att när det gäller uppgifter omoffentlig upphandling är ansvarfördelningen väldigt oklar i sin struktur samtatt den är uppdelad mellan många myndigheter. De inblandademyndigheterna är , ,, samt . Vikristdemokrater anser att det är nödvändigt att se över den splittrademyndighetsbilden. Konkurrens ska kunna ske på lika villkor mellan allaaktörer på marknaden.Småföretagsdelegationen konstaterar att det på många håll finns insikt omatt lagen om offentlig upphandling () fungerar dåligt. Frågan om LOUär dock splittrad på olika departement och flera olika utredningar om olikadelar av upphandlingsproblematiken är aviserade. Det som behövs är ettsamlat grepp om upphandlingsproblematiken i syfte att förverkliga idéernaom affärsmässighet, konkurrens och ickediskriminering som ligger till grundför lagstiftningen. 1997 inrättades Rådet för konkurrens på lika villkormellan offentlig och privat sektor med en försöksverksamhet . Rådetär granskande och rådgivande men saknar sanktionsmöjligheter varförproblemen fortfarande kvarstår.Kristdemokraterna vill göra lagen om offentlig upphandling mer kraftfull ien sammanhållen översyn i syfte att förverkliga principerna omaffärsmässighet, konkurrens och ickediskriminering. Stora upphandlingar bördelas i fler order så att även mindre företag har en chans att vara med ibudgivningen.14 Forskning, utveckling och innovationerDet är avgörande för svenskt näringslivs konkurrenskraft att tillräckligaresurser satsas på forskning och utveckling. De större och forsknings-intensiva börsföretagen avsätter stora belopp för forskning ochutveckling. Men även de mindre och medelstora företagen spelar enviktig roll för teknisk utveckling och förnyelse inom näringslivet.Grundförutsättningen är ett bra allmänt företagsklimat med lönsammaföretag. Men det är dessutom nödvändigt att samhället bistår de mindreföretagen för att de ska kunna ta del i forsknings- och utvecklingsarbetet.Det mest naturliga är att skatteregler och lagstiftning utformas så att demindre företagens forsknings- och produktionsutveckling underlättas ikombination med att de får möjligheter att söka särskilda forskningsbidrag.Innovationer tas inte tillräckligt väl om hand i . I flerakonkurrentländer stödjer staten mycket aktivt utvecklingen av nya idéer.Varken enskilda innovatörers verksamhet eller den forskning som sker inomföretagen ges nödvändig stimulans i den förda politiken. Patent som skullekunna tas tillvara av den svenska industrin exporteras till andra länder.Möjligheter för anställda att utveckla egna idéer på arbetsplatsen med rätt tilleget patent bör utredas. Avtal om delad vinst skulle kunna vara en form församverkan.Förutom ett allmänt bra investerings- och företagsklimat måste ytterligareåtgärder vidtas som främjar kommersialiseringen av innovationer i Sverige.Av avgörande betydelse är att innovatörer och exploatörer kopplas ihop.Royalty på patenterade uppfinningar bör vara skattefri - det skullehöja innovationstakten, snabbare omsätta innovationer på marknaden ochminska incitamenten att placera royaltyinkomster utomlands. Satsningen påinnovativ teknikupphandling till mindre företag och uppfinnare bör utökas.Erfarenheter från , och pekar påframgångar med sådan riktad upphandling. I kanaliseras minst 1procent av all statlig teknikupphandling till små och medelstora företag. Nyarön inom FoU bör göras mer lättillgängliga för småföretagen.Immateriella rättigheter bör ges ett bättre skydd. Kopiering av produkteroch varumärken är ett allt större problem. Lagstiftningen på detta område börstärkas. Ägare av immateriella rättigheter bör ges bättre ekonomiskamöjligheter att försvara sin rätt till patent och varumärke genom ett bättreförsäkringsskydd. Hur idéer bäst skyddas bör vara föremål för fortsattöversyn.15 Utbildning och kompetensutvecklingSamhället präglas alltmer av högteknologiskt kunnande. Denviktigaste konkurrensfördelen kommer att vara kunskap.Kunskap är en förutsättning för utveckling, innovationer eller flexibiliteti konkurrensen med andra företag. Utbildning, kompetensutveckling ochdet ständiga lärandet kommer därför att vara ytterst centralt i framtiden.Jämfört med övriga har investeringar i realkapitalvisat en tydlig stagnation . I en internationell jämförelse finnervi att få svenskar väljer att utbilda sig på universitet och högskola. I äldreåldersgrupper är andelen högre, vilket tyder på en negativ tendens.Utbildningsnivån inom industrin förefaller generellt vara lägre i ,bland annat är andelen civilingenjörer i industrin låg. Bland små ochmedelstora företag verkar denna situation vara ännu mer alarmerande. Endastsatsningarna vad gäller teknisk utveckling (FoU) är höga i en internationelljämförelse. Det kan konstateras att antalet utbildade forskare är oroande lågt,att kopplingen från FoU till produktion som genererar ett förädlingsvärde ärsämre än i många andra länder, samt att vår FoU är alltför koncentrerad tillstora företag i några få branscher.Svenskt näringsliv behöver en satsning på utbildning och kompetens.Kvalitet måste vara ledordet och anpassning ske till framtidens behov. Enökad koppling till näringslivet måste finnas. Det livslånga lärandet bör präglasåväl utbildningsväsendet som arbetsplatserna.15.1 Utbildning för företagandeSkolan ska spela en viktig roll för att ge eleverna förståelse förföretagandets roll och betydelse i samhället. ger skolan enbra utbildning för att bli löntagare men i när vi behöver många nyaföretagare skall också skolan hjälpa till att lägga grunden till det klimatsom är nödvändigt.Folkhögskolor skulle kunna satsa på kurser om företagande och om hurman startar eget företag. Folkhögskoleformen, som bland annat innebär frihet vid uppläggning av kurser, passar väl för denna typ av utbildning.Arbetsmarknadspolitiken bör i ökad utsträckning uppmuntra till egetföretagande.Även på universitets- och högskolenivå är det viktigt med kurser ochutbildningar inriktade mot företagande och entreprenörskap. Det är ocksåviktigt att knyta kontakter mellan det lokala näringslivet och högskolorna.Utbildningen vinner på att kopplas till verkligheten i näringslivet ochföretagen kan dra nytta av forskning och övrigt kunnande som utbildningenger.Forskning och utbildning måste prioriteras om svenskt näringsliv skakunna fortsätta att utveckla produkter som är internationellt konkurrens-kraftiga. Goda forskarmiljöer är viktiga för att behålla forsknings- ochutvecklingsverksamhet i Sverige.15.2 Ständigt lärandeÖkade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också allt större krav påfortlöpande kompetensutveckling. Olika metoder för att stimulera tillsåväl egen kompetensutveckling som utbildning inom arbetslivet måsteprövas. En väg är via utbildningskonton. Förslaget innebär attarbetstagare och arbetsgivare ges möjlighet att, upp till en viss nivå,avsätta pengar till ett avdragsgillt utbildningskonto. Under studietidenkan man ta ut pengar från kontot för att finansiera inkomstbortfallet. Detuttagna beloppet belastas då med inkomstskatt. För den enskilde innebärett individuellt utbildningskonto en utmärkt möjlighet att ta ansvar för sinegen utveckling.Kompetens är något annat än formell utbildning. En människas kompetensbestår också av de erfarenheter hon gjort och de praktiska färdigheter honerövrat. Kontakter som byggts upp, egenskaper och personlighet, samtattityder är också delar av en persons kompetens. Kompetensutveckling ochdet ständiga lärandet är därför i stor utsträckning beroende av denorganisation arbetet har och den uppmuntran och stimulans som ges påarbetsplatsen till eget ansvar och utvecklandet av egna idéer.15.3 Ökat samarbete mellan utbildning och näringslivRedan i skall nära och naturliga kontakter mellan skola ochnäringsliv etableras. Det behövs en bättre anpassning av utbildningarnatill näringslivets behov. Den eftergymnasiala utbildningen kan innebäraett mer omfattande samarbete mellan näringsliv och utbildningsväsendet.Utbytet mellan högskolor/universitet och näringsliv måste förbättras föratt stimulera kommersialiseringen av forskningen. Så kalladearbetslivscentrum, som växer upp på flera högskolor, bör uppmuntras.Här möts näringsliv, högskola och studenter på ett naturligt ochberikande sätt.15.4 LärlingsutbildningBehovet av ett fungerande lärlingssystem är stort.