mot · GN02N273 · 1999-10-05 00:00:00 — Arbetet i kommittéer och andra grupper skallanpassas så att småföretagare kan delta utan att riskera sina rörelser.Gör systemen efterfrågestyrda så att småföretagens behov får styrautformningen av projekt, i stället för vad handläggare på myndigheter kanerbjuda. Detta kräver förbättrad dialog mellan småföretag och myndigheter.Ofta får målprojekten vänta på pengar, trots att som land fårförskott ur strukturfonderna. Även de lokala projekten borde kunna få sådanaförskott.Fortsätt satsningen på partnerskap. Nya former för att stimulera småföretagatt ta del i strukturfondsprogrammen bör prövas, men på företagens villkor.Nya medfinansieringsmodeller bör prövas. , grupper avföretag eller privatpersoner bör kunna ersätta eller komplettera offentligaorgan som medfinansiärer till EU. EU kräver dock långsiktiga och stabilamedfinansiärer, varför staten i sådana fall måste gå in med garantier för attprivata medfinansiärer skall kunna accepteras av EU. Detta bör kunna ske påobyråkratiskt sätt i nationellt samförstånd. Byråkratin runt strukturfondernamåste minskas kraftigt överlag.4.17 Konkurrenssnedvridande stödAlltför många småföretag har problem med offentligt stöd som ges tillderas konkurrenter. Stödet kan exempelvis ges inom ramen för denstatliga regionalpolitiken, arbetsmarknadspolitiken eller av kommuner.Det är främst småföretag som råkar illa ut. Det är mycket svårt för ettsmåföretag att överklaga ett kommunalt beslut att ge stöd till enkonkurrent. Om företaget som drabbats ekonomiskt inte ärkommunmedlem i kommunallagens mening är det omöjligt.Kommunallagen bör ses över i syfte att ge företag bättre möjligheter attöverklaga kommunala beslut och möjlighet att i domstol prövakommunalt stöd. Annan än kommunmedlem bör få väcka talan i domstoli dessa frågor.4.18 Moms och uppbördsdeklarationDe nya skatteinbetalningsrutinerna har inneburit förenklingar, men vadgäller straffavgiften vid för sent inlämnad deklaration samt tidpunkt fördå deklaration och betalning anses ha kommit skattemyndighetentillhanda har reglerna försämrats och missgynnar särskilt småföretag.I det nya systemet tas en straffavgift på ut om deklarationeninlämnas . I det tidigare systemet fanns egentligen ingen motsvarandebestämmelse eftersom deklarationens inlämnande och betalning skedde isamma handling. Många företagare skulle vilja lämna in deklarationen direkttill det lokala skattekontoret. har emellertid uppgivit attdetta inte är möjligt. Det är oskäligt att förseningsavgiften är lika storoberoende av förseningens längd och vilka belopp som deklareras. Avgiftenbör slopas.4.19 Nya EG-anpassade regler om resultaträkningensutformningDet har visat sig att de nya svenska årsredovisningsreglerna innebär storaproblem för framför allt små och medelstora bolag som i huvudsaktillverkar och säljer en enda produkt. Genom den ökadespecificeringsgraden vad gäller rörelsens kostnader tvingas ett bolag attöppet redovisa förhållandet mellan nettoomsättningen ochbruttoresultatet. Därigenom framkommer tydligt bolagetsprissättningspolitik och vinstmarginaler. Det säger sig självt att en sådaninformation kan vara ytterst känslig från konkurrenssynpunkt. Detta haräven EG insett och alltså infört en möjlighet till sammanslagning av vissaposter i resultaträkningarna.Den svenska lagstiftningen framstår som betydligt mer restriktiv än övrigaEU-länders. Framför allt är ensamt om att tillämpa ett särskiltdispensförfarande. Detta särskilda dispenskrav bör upphävas. Om inte så skerbör ansökningshandlingen omfattas av sekretess. Kriterierna för vilka bolagsom omfattas av sammanslagningsmöjligheten bör utformas på samma sättsom i övriga EU-länder, dvs. lagen bör innehålla referenser till balans-omslutning, nettoomsättning och antal anställda. Storleksgränserna bör höjas.Särskilt om dispenskravet bibehålls finns ingen anledning att inte utnyttjaartikel 27 i EU-direktivet fullt ut.4.20 ArbetarskyddPå arbetarskyddsområdet finns en rad bestämmelser som i sig kan varapositiva men som på olika sätt skapar problem för många småföretag.För många småföretagare är reglerna svåra att förstå och tillämpa.Yrkesinspektionen bör vid den första kontakten med ett företag redogöraför de krav som ställs och ge råd om vägar att uppfylla dessa.Arbetarskyddsverket bör även generellt fungera delvis som rådgivare iarbetarskyddsfrågor: Speciellt för småföretag är det till stor hjälp att fåhjälpmed att konkretisera arbetarskyddsfrågorna och hur arbete med intern-kontroll bör bedrivas. Som hjälp till småföretag bör Arbetarskyddsverketlägga upp en idébank med exempel på hur andra löst säkerhetsproblemen.4.21 Informations- och samrådsplikt vid markarbetenMånga näringsidkare som driver små butiker eller serviceinrättningar ihyrda lokaler drabbas hårt när det lokala utför arbeten avolika slag i gatan utanför lokalen. Ofta kan de ekonomiska skadornaminska påtagligt om näringsidkaren informeras och kansamråda med den som skall utföra markarbetet om tidpunkten för särskiltsvåra markarbeten, hur tillgängligheten för kunderna skall kunna göras såstor som möjligt och hur extra skyltning och dyliktkan minska skadorna för näringsidkaren. Kommun eller annan somföretar trafikavstängningar, vägarbeten och liknande bör därför åläggassamrådsplikt med de näringsidkare som drabbas av ingreppen.4.22 Förenkla restaurangers redovisning av mat, alkohol medmeraRestaurangbranschen har en mycket hög andel småföretag och tyngs avett omfattande uppgiftslämnande vad gäller försäljning av alkohol. Bl.a.skall en rad vitt skilda uppgifter redovisas: intäkter från försäljning av öl,vin, sprit och mat särredovisas; inköpta volymer av olika dryckesslag;antal dagar som "offentlig dans" eller "varieté,musikunderhållning o.d." arrangeras, antal "förströelsespel" och"roulettspel".Uppgiftslämnandet på området har sannolikt spelat ut sin roll. Denobligatoriska rapporteringen från restauranger bör därför avskaffas.4.23 Konkurrensneutralitet mellan statligt anställdadistriktsveterinärer och privatpraktiserande veterinärerDen statliga distriktsveterinärorganisationen har ökat sitt engagemangvad gäller djursjukvård för sällskapsdjur och ridhästar. Genom attetablera veterinärstationer med klinikmöjligheter har Jordbruksverketmed hjälp av skattepengar ökat utbudet av veterinärvård även i områdendär det redan finns fungerande privat veterinärvård. Förklaringarna tillvarför distriktsveterinärorganisationen nu söker sig mot marknader därden tidigare inte verkat är flera: Behovet av ökade arvodesinkomster harökat i takt med att de statliga anslagen minskat. Antalet djur inomjordbruket är stadigt minskande varför inkomster från annat håll ärvälkomna. Det är vidare olämpligt att i egenskap avkontrollerande myndighet bedriver affärsverksamhet vad avserdjursjukvård och därmed konkurrerar med de veterinärer man skriverförfattningar för och bedriver tillsyn över.Distriktsveterinärernas uppgifter bör tydligare preciseras. Den statligamyndighetsutövningen bör skiljas från affärsverksamheten på ett tydligaresätt. Högre krav bör ställas på kostnadsredovisningen för distriktsveterinär-organisationen i syfte att förhindra att statliga medel används i denkonkurrensutsatta verksamheten.4.24 Kvantitativa mål i regelreformeringsarbetetI regelreformeringsarbetet bör ett tydligt och kvantifierbart mål för regel-förenklingsarbetet anges. Detta kan utformasantingen som krav på att regelvolymen skall minska i viss angivenomfattning eller som ett krav på att företagens administrativa belasningav regelverket skall minska i viss angiven omfattning. Målet för mandat-perioden bör, enligt Småföretagardelegationen, vara att företagensadministrativa belastning minskar med en tredjedel.Vidare bör i regelreformeringsprogrammet mål anges vad gäller arbetetmed den befintliga regelmassan. Målet för arbetet med de befintliga reglernabör vara att alla gås igenom under den kommande mandatperioden.4.25 Tidsbegränsade reglerI vissa fall är motiven för en regel begränsade i tiden. Det kannaturligtvis också vara så att man överskattat behovet av en regleringeller att regeln inte lett till avsett resultat. Trots detta är det ofta så attenregel kvarstår utan att ifrågasättas. Orsaken till detta kan vara att detkrävs ett aktivt beslut för att ifrågasätta och upphäva en regel.En modell som bör prövas är att medvetet arbeta med tidsbegränsaderegler - regler där det redan från början anges att de har en begränsad livstid,så att en regel för att fortleva efter sitt "slutdatum" måste ha stöd av ettnyttaktivt beslut. En försöksverksamhet med tidsbegränsade regler börgenomföras.4.26 SolnedgångsparagrafSamhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande.Regeringen bör tillämpa en så kallad solnedgångsparagraf. Det innebäratt alla regler genomgår en rullande översyn och de som inte tillämpatspå tas bort.4.27 Bättre tillgänglighet med InternetinformationStaten bör vara ytterst ansvarig för ett Internetbaserat informationssystemdär en företagare lätt och när som helst kan få fram vilka reglersom gäller för olika typer av företag i olika situationer. Det bör innehållaalla typer av information som en företagare kan behöva för sina kontaktermed stat och kommun.På lokal nivå skall det finnas Internetansluten dator, på bibliotek,näringslivskontor eller motsvarande.4.28 Bättre information till småföretagRegeringen bör uppdra åt myndigheter att dessa i kontakter med små-företagare ägnar särskild uppmärksamhet vad gäller informationen tillföretagen. Företagen bör även ges information omregelförändringar så att de hinner anpassa verksamheten.Informationsansvariga kontaktpersoner för företagen bör inrättas vidstatliga myndigheter och kommuner för att rätt kunna hänvisa den som sökerinformation. Ett exempel på en bredare information till nyföretagare ärStartlinjen vid NUTEK.Företagen bör också erhålla bättre information om den egna kommunenskort- och långsiktiga planer avseende infrastruktur, förändringar inomsamtliga utbildningsverksamheter, kommunikationer, byggplaner m.m.4.29 Beslut med god framförhållningBeslut av t.ex. regeringen som berör företagandet bör fattas föreikraftträdande så att företagen ges erforderlig tid för anpassning till denya förutsättningarna.4.30 Ökade befogenheter åt handläggareFör att underlätta och effektivisera samspelet mellan myndigheter ochföretag bör handläggare (samt andra tjänstemän), där det är möjligt medhänsyn till verksamhetens art, ges ökade befogenheter och ansvar genomkompetenshöjande insatser.4.31 Krav på handläggningstiderRegeringen bör uppdra åt myndigheterna att lämna bindande löften omhur det tar att avgöra ett ärende. Om myndigheten inte hör av siginom angiven tid bör detta kopplas till ett automatiskt avgörande avärendet till företagarens fördel.4.32 Nationell IT-kampanjEtt nationellt projekt - en - genomförs i småföretag medhjälp av datakunniga ungdomar för att lyfta företagen över IT-tröskelnoch öka deras IT-kunskaper. En första etapp bör omfatta 10.000småföretag och - om denna utfaller väl - hela kampanjen ca 200.000företag. Kampanjen bekostas av staten, IT-företagen och de deltagandesmåföretagen.4.33 Virtuellt utbildningscentrumEtt virtuellt utbildningscentrum, VUC, för småföretagens lärande iarbetet, bör startas som en försöksverksamhet för att sen överföras iprivat regi. Centrumet skall vara en s.k. one-stop-shop för företagensbeställningar och svara för kund- och leverantörssökning, förpackningoch spedition av IT-förmedlat material från alla relevanta kunskapskällor- företag, myndigheter, utbildningsinstitutioner och andra, internationelltoch nationellt. VUC skall med denna specialisering vara en unik nod ochkomplettera landets befintliga distansutbildningsnätverk.En databas bör också läggas upp på Internet bestående av frivilligarådgivare med specialistkunskaper som är villiga att engagera sig somsamtalspartner och bollplank åt småföretagare. Vidare bör en referensbankbyggas upp med omfattande uppgifter om kompetenskonsulter med olikaspecialisering till vilka fogas namn på företagare som har anlitatkonsultföretagen och är villiga att ge referenser.4.34 Akademiker till småföretagFörutsättningarna bör utredas för att starta ett särskilt projekt för attunderlätta rekryteringen av akademiker till småföretagen och göra små-företagssektorn mer intressant för de högskoleutbildade. Projektet bör,om det genomförs, drivas av högskolor och institutioner nära företag ochhögskolor.4.35 RiskkapitalbolagEn utredning bör tillsättas för att undersöka möjligheterna för risk-kapitalbolagen att placera i onoterade bolag. De beskattningsregler somgäller för investmentbolag bör, om vissa förutsättningar är uppfyllda,även kunna äga tillämpning på riskkapitalbolag.4.36 Riskkapitalbolag skall få klassas som investmentbolagInvestmentbolag beskattas i huvudsak ej i bolaget, utan hos sina ägare.Möjligheterna att låta även riskkapitalbolag få klassas sominvestmentbolag i beskattningshänseende, utan att behöva noteras påbörsen, bör utredas. Åtgärden skulle underlätta riskkapitalförsörjningenför företagen.4.37 Näringsverksamhet inom vård- och omsorgssektornEn utredning bör tillsättas i syfte att föreslå åtgärder som behövs förutveckling av företagskompetens och samverkan inom vård- ochomsorgssektorn.4.38 Samverkan mellan företagForskning och kunskapsspridning om småföretagssamverkan behöverintensifieras. Resurser bör avsättas inom för attinitiera, stimulera, utveckla, bedriva och sprida forskning omsmåföretagssamverkan. Vidare bör det belysas om konkurrenslagen inuvarande utformning innebär omotiverade hinder för samverkan mellansmåföretag.4.39 Beskattning av hushållstjänsterDet har, bland annat genom Humlan i , visats attdet finns en stor potentiell arbetsmarknad vad gäller hemnära tjänster(inklusive nuvarande ). Av projektet har även dragits slutsatserna attkostnaden för tjänsten är avgörande för hur stor efterfrågan är. Ettinförande av en skattereduktion på för privatpersoners betalning avarbetskostnaden för hemnära tjänster bör införas. Reduktionen bör gällaupp till per år.5 Hemställan5 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om snabbare patent,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om patentskydd för enklare uppfinningar,53. att hos regeringen begär förslag till enhetligtberäkningsunderlag för ersättningarna i de allmänna försäkringarna ienlighet med vad som anförts i motionen,64. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsgivarens rehabiliteringsansvar,65. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beskattning av tjänstebilar,36. att hos regeringen begär förslag till förenklad själv-deklaration för egenföretagare i enlighet med vad som anförts imotionen,37. att hos regeringen begär förslag till ändrade regler förskattetillägg för fel i momsredovisningen i enlighet med vad somanförts i motionen,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förenkling av tullprocedurerna,39. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om slopandet av avgifter och byråkrati kring denobligatoriska ventilationskontrollen,1110. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentlig näringsverksamhet, 111. att hos regeringen begär förslag till avreglering avförordnandet av ordningsvakter i enlighet med vad som anförts imotionen,412. att hos regeringen begär förslag till skyldighet förlandstingen att erbjuda barn och ungdomar ett fritt tandläkarval ienlighet med vad som anförts i motionen,713. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konkurrensneutralt serviceboende,714. att hos regeringen begär förslag till förenklat registre-ringsförfarande för biluthyrning i enlighet med vad som anförts imotionen,815. att hos regeringen begär förslag till nytt, marknads-anpassat regelverk för tolkning i enlighet med vad som anförts imotionen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om genomförandet av EU:s strukturfondsprogram,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av kommunallagen i syfte att ge företagbättre möjligheter att i domstol pröva kommunalt stöd,118. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om slopande av straffavgiften vid för sent inlämnaddeklaration,319. att hos regeringen begär förslag till nya, EU-an-passade regler för resultaträkningens utformning i enlighet med vadsom anförts i motionen,520. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetarskydd,1021. att hos regeringen begär förslag till informations- ochsamrådsplikt vid markarbeten i enlighet med vad som anförts imotionen,1122. att hos regeringen begär förslag till förenklad redovis-ning för restauranger i enlighet med vad som anförts i motionen,723. att hos regeringen begär förslag till konkurrensneutra-litet mellan statligt anställda distriktsveterinärer och privatpraktiseran-de veterinärer i enlighet med vad som anförts i motionen,924. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvantitativt mål för avregleringsarbetet,25. att hos regeringen begär förslag till införande avtidsbegränsade regler i enlighet med vad som anförts i motionen,26. att hos regeringen begär förslag till införandet av enså kallad "solnedgångsparagraf", innebärande att alla regler genomgåren rullande översyn och att de som inte tillämpats avskaffas,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Internetbaserat informationssystem,828. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information till företagen,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beslutsfattande med god framförhållning,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade befogenheter för tjänstemän och hand-läggare,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krav på förkortade handläggningstider,232. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nationell i småföretag,833. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett virtuellt utbildningscentrum,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om akademiker till småföretag,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheterna att klassa riskkapitalbolag sominvestmentbolag,336. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statliga förlustgarantier,337. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om näringsverksamhet inom vård- och omsorgs-sektorn,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samverkan mellan företag,39. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beskattning av hushållstjänster.2Stockholm den 4 oktober 1999Per ()()()1 Yrkandena 10 och 17 hänvisade till KU.2 Yrkandena 31 och 39 hänvisade till FiU.3 Yrkandena 5-8, 18, 35 och 36 hänvisade till SkU.4 Yrkande 11 hänvisat till JuU.5 Yrkandena 2 och 19 hänvisade till LU.6 Yrkandena 3 och 4 hänvisade till SfU.7 Yrkandena 12, 13 och 22 hänvisade till SoU.8 Yrkandena 14, 27 och 32 hänvisade till TU.9 Yrkande 23 hänvisat till MJU.10 Yrkande 20 hänvisat till AU11 Yrkandena 9 och 21 hänvisade till BoU.