ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02N321 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N321av , ()En ny regionalpolitisk myndighetDe regionalpolitiskt prioriterade områdena kännetecknas av långaavstånd, gles bebyggelse, låga befolkningstal och en sned åldersstrukturmed en allt äldre befolkning. kan vi konstatera attproblemen förvärrats. Befolkningen minskar, sysselsättningen minskaroch arbetslösheten ligger högre än i övriga landet.Det behövs en kraftfull regionalpolitik för att skapa regional balans ilandet. Och det behövs insatser inom en rad olika politikområden för att nådit.Staten har ett särskilt ansvar för att ha en helhetssyn på sin verksamhet ochse till att inte strävan till regionalpolitisk balans äventyras genom att olikasektorer av den statliga verksamheten agerar utan hänsyn till helheten.Vi anser mot denna bakgrund att det finnas behov av att förändramyndighetsstrukturen för att stärka gles- och landsbygdsfrågornas ställning.Vi föreslår därför att regionalpolitiska verksamhet flyttas tillGlesbygdsverket. Detta bör enligt vår mening leda till en bättre samordningoch koncentration på att utveckla gles- och landsbygden vilket skulle främjaen balanserad regional utveckling.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny regionalpolitisk myndighet.Stockholm den 5 oktober 1999Rune ()()
mot · GN02N326 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N326av , ()Internationell marknadsföring av SverigeSverige har goda förutsättningar att bli ett attraktivt turistland. Vi har enfin miljö i jämförelse med övriga . Vi har naturområden med storaskönhetsvärden. Vi har attraktiva storstäder med nöjesliv och handel. Vihar kultur, musik och mycket annat att erbjuda inhemska och utländskaturister.Trots alla dessa fördelar är fortfarande ett litet turistland ijämförelse med i övrigt. Turismens andel av BNP är i ca3 %. Europasnittet ligger på . Skulle komma upp till snittetskulle vi kunna fördubbla både omsättningen och antalet anställda inomnäringen.Varför är då inte det turistland som vi borde kunna vara? Jag troratt det beror på att "turism" för oss svenskar i första hand handlar om att visjälva turistar och då i stor utsträckning utomlands. Charterresandet slår nyarekord. Fler och fler svenskar åker utomlands på semester. Många åker ocksåpå weekendresor till utländska mål. Underskottet i turistnettot uppgår just nutill inte mindre än 28 miljarder.Det finns många skäl varför vi borde satsa på att göra till ett riktigtturistland. Ett attraktivt turistland för både utländska turister och för deninhemska befolkningen.En satsning skulle skapa många nya jobb.Vi vet att besöksnäringen i storutsträckning sysselsätter invandrare och ungdomar. Många av dem som i dagär arbetslösa skulle få en framtid om besöksnäringen kunde växa ochutvecklas. En satsning skulle också bidra till ökad integration, dvs mångaarbetslösa invandrare skulle kunna få jobb.Många invandrare och ungdomar har viktiga meriter som tvåspråkighetsamt är berikade med två kulturer, och på så sätt kan de bidra till positivturistutveckling i Sverige.Ett annat skäl är att besöksnäringen är exportindustri. Alla utländskabesökare som kommer till är en form av export. Alla svenskar somsemestrar utomlands är att jämställa med import. Om fler utlänningarkommer till och fler svenskar semestrar i sitt eget land så ökarexportvärdet och exportinkomsterna.Vad måste då ske för att ska kunna bli det turistland som vi hargoda förutsättningar att bli? Jo det krävs en rad av åtgärder. Inte minst måsteSverige bli väsentligt bättre på internationell marknadsföring där iförhållande till våra konkurrentländer har en lägre nivå.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fortsättningsvis skall satsa påeffektivare internationell marknadsföring.Stockholm den 29 september 1999Nikos ()()
mot · GN02N327 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N327av , ()Kvinnorna och de kommunala tillväxtavtalenDe regionala tillväxtavtalen (RTA) är ett instrument för lokal ochregional utveckling. fattade beslut om en nynäringspolitik, där den regionala näringspolitiken knyts ihop med dennationella. Tillväxtavtalen är en permanent arbetsform. konstaterar att väsentligt tydligare och mermålinriktade insatser måste göras än . Det är viktigt atttillväxtpolitiken integreras med familjepolitik, välfärdspolitik ochjämställdhetspolitik.Tyvärr har jämställdhetsperspektivet och tanken om "main streaming"kommit bort i den första etappen av arbetet med tillväxtavtalen. Faktorer somhar betydelse för en regions tillväxt är bl a:- attityder till företagande och högre utbildning,- graden av produkt- och organisationsinnovationer,- förmågan till anpassning efter kundernas skiftande krav,- graden av interaktion mellan företag och mellan näringsliv och offentligsektor, samt- rörligheten på arbetsmarknaden.Attityden till arbetet är mera positiv i än i södra delen av landet.Rollfördelningen mellan staten och kommunerna upplevs som oklar.Företagens erfarenheter måste bättre tas tillvara i kommunernasverksamheter. Det upplevs på flera håll som om heltdominerat och styrt arbetet. Den demokratiska förankringen ikommunerna är undermålig.Jämställdhetsarbetet måste bedrivas både genom "mainstreaming" ochgenom riktade insatser. Det är viktigt att offentligt stöd fördelas lika mellankvinnor och män. Det gäller såväl EU-stöd som regionalt stöd och närings-livsstöd. Tillväxtavtalen ger kvinnor chans att delta i det regionala utveck-lingsarbetet och inte bara vara föremål för jämställdhetsåtgärder.En ytterligare risk för försvagning av utvecklingsarbetet vad gällerkvinnors roll för tillväxten är att verksamheten vid Nationellt resurscentrumför kvinnor skall integreras och bli en del av ordinarie verksamhet.Avsikten är enligt budgetpropositionen att verksamheten skall ligga i linjemed regeringens jämställdhetspolitik. Resurscentrum arbetar för att stärkakvinnors inflytande i regionen och stärka kvinnors ställning i samhället. Dettotala antalet kvinnliga företag ökade till1997. Antalet företag som leds av män ökade med undersamma period. Risken att försvaga kvinnors möjligheter i och med denförestående integreringen får inte underskattas.Kvinnor satsar ofta på små företag. växer i den takt somsjälvfinansieringsfrågan medger. Ökad tillgång till riskkapital är en väsentligfaktor. Det förslag om entreprenörsfonder som utvecklats gemensamt avIndustriförbundet och är angeläget att genomföra. Här ges ocksåprivatpersoner förutsättningar att delta.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av kvinnors möjligheter att få en aktiv rolli tillväxtavtalen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om risken att försvaga kvinnors verksamhet vidintegrering av Nationellt resurscentrum för kvinnor i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillskapandet av entreprenörsfonder.Stockholm den 5 oktober 1999Ulla-Britt ()
mot · GN02N328 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N328av , ()Elmarknadens nätavgifterAvregleringen av elmarknaden har gett kraftigt sänkta elpriser vilket ärav stor betydelse för företag och enskilda.Men reformen syftade också till att sänka nätavgifterna.I en riksomfattande analys visar det sig att nätägare har mångakollegor med mycket lägre avgifter.Norrbottens företag jämförs då enbart med andra nätägare som har merledning per abonnent - en förklaring som ofta och med stor genomslagskrafthar använts för att avfärda nätabonnenternas krav på lägre avgifter.Analysen visar att nätavgiften för samma uttag av elektricitet är två -ibland upp till högre hos det dyraste företaget jämfört med detbilligaste i grupper med nätägare som har likartade förutsättningar.Analysen visar också att branschens standardförklaring att skillnaden inätavgift bara beror på ledningslängd per kund är helt otillräcklig. Redovis-ningen underbygger intrycket av att den viktigaste förklaringen till skillnaderi avgift är att vissa företag är mindre effektiva än andra.De helt orimliga priserna som nätägarna betalade för inköp av el för atttäcka nätförluster är ett tydligt bevis på korssubventionering i branschen.Konstruktionen av dotterbolag som driver elhandel utan några egna resurser- allt utom el köps in från nätägaren - bör observeras.Hos de allra flesta nätföretagen finns en diskussion om att radikalt ökaverksamhetens kostnadseffektivitet, men det saknar ofta stöd internt. Sam-tidigt noteras att nätföretagen är på väg att öka sin lyhördhet för abonnenter-nas krav.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om elmarknadens nätavgifter.Stockholm den 4 oktober 1999Åke ()
mot · GN02N329 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N329av Ek, ()Utlokalisering av statlig verksamhet till ÖstergötlandDet är viktigt att bryta den negativa befolkningsutvecklingen och den en-sidiga myndighetsstruktur som vi har i landet. Detta kan ske genomregional utvecklingspolitik, som satsningar på, kompetensutveckling ochutbildning, IT och bredbandsteknik, sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag och enklare regler.Det är också viktigt att myndighetsutövning och statlig administrationeffektiviseras och blir billigare. Förutom det moratorium vad gäller nyaanslag som föreslagits av i den ekonomisk-politiska motionen,finns andra sätt att minska kostnader. Ett sådant är utflyttning av delar avverksamheten eftersom hyresnivåer och lönenivåer ofta är lägre ute i landetän i centrala delar.Myndigheterna ska serva hela men de är i mycket stor utsträckningkoncentrerade till . I övriga delar av landet minskarandelen myndigheter och statliga arbetstillfällen. Det gäller även för Öster-götland. Länet har drabbats hårt av nedläggningar både av statlig - och annanverksamhet . Antalet innevånare i länet minskade med över2 000 personer . Arbetstillfällen totalt har ökat iStockholm, medan de minskar i övriga landet. Storstäderna är vinnare ochglesbygden förlorarna arbetsmarknads- och regionalpolitik.Den negativa regionala utvecklingen innebär att vi inte fullt ut kan utnyttjahela landets möjligheter till utveckling. Den ensidiga koncentration av statligverksamhet till storstadsregionen och de effekter detta ger för övriga landetär förödande för att hela skall leva.En decentralisering av statlig verksamhet har ett stort värde dels för att denöppnar möjligheter för ytterligare arbetstillfällen direkt i verksamheten, delsför att den ger tillväxt i den så viktiga servicesektorn som i sin tur genererarnya arbetstillfällen. Statlig verksamhet har möjlighet att vara en motor iregional utveckling, och en decentralisering har även ett symbolvärde sommanar till efterföljd av annan företagsamhet.Informationsteknikens utveckling möjliggör nu lokaliseringar av verksam-heter till de utvecklingspolitiskt viktiga delarna av landet på ett sätt somtidigare föreföll otänkbart. Statlig verksamhet har inte tillgodogjort sig dessamöjligheter. har tidigare pekat ut ett antal statliga myndigheterså som FOA, Kammarkollegiet och för utflyttning tillÖstergötland. Till detta kommer regionalisering av ,utflyttning av ÖCB, BRÅ och ytterligare ett tiotal exempel på statligverksamhet som inte behöver ligga i storstadsregionen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet tillÖstergötland.Stockholm den 3 oktober 1999Lena Ek (c)
mot · GN02N330 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N330av , ()Utlokalisering av statlig verksamhet till länStatsmakterna bör vid ny- eller omorganisation av myndigheterutlokalisera statlig verksamhet till . I en första etapp börminst 640 arbetstillfällen lokaliseras till länet inom de närmaste tre åren.Sveriges geologiska undersökningar, SGU, bör lokaliseras till Skellefteåför eventuell vidare decentralisering inom länet.Arbetslivsinstitutets huvudkontor liksom ,, samtStatens beredning för utvärdering av medicinsk metodik bör lokaliseras till iförsta hand Umeå.Det utgör sammantaget i storleksordningen 640 nyanställningar till länet.Centerpartiet har kritiserat regeringen för en alltför passivregionalpolitik. Statliga verk och myndigheter har haft otydligt regionaltansvar vilket bl.a. resulterat i mycket större minskning av statligaarbetstillfällen i småorterna medan däremot en ökning av statligaarbetstillfällen skett i storstadsområdena.Sammantaget kan konstateras att de statliga myndigheterna, som ska geservice till hela , i mycket stor utsträckning är koncentrerade tillStockholmsregionen.Det är viktigt att bryta den negativa befolkningsutvecklingen och denensidiga myndighetsstruktur som vi har i landet. Parallellt med en radregionalpolitiskt tillväxtbefrämjande åtgärder som satsningar påkompetensutveckling och utbildning, IT och bredbandsteknik, sänktaarbetsgivaravgifter, bättre riskkapitalförsörjning och enklare regler förföretagen, krävs ett omlokaliseringsprogram för de statliga myndigheterna.Det finns nu - jämfört med tidigare - nya möjligheter att förläggaverksamhet utanför de största städerna. Med hjälp av moderninformationsteknik är verksamheter i princip avståndsoberoende.Utlokaliseringar måste självfallet följas av massiva satsningar för att byggaupp strukturer för ökad användning av IT-kommunikation.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet tillVästerbottens län.Stockholm den 3 oktober 1999Åke ()
mot · GN02N331 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N331av , ()Statlig verksamhet till VärmlandDen starka befolkningskoncentrationen till landets tre största städermåste nu mötas med kraftfulla regionalpolitiska åtgärder för att bryta dennegativa befolkningsutvecklingen ute i landet. Vi i harunder ständigt påpekat att den pågående centraliseringenutarmar först glesbygden, sedan de mindre städerna och i slutänden utgörcentraliseringen till storstadsregionerna ett hot mot hela vårt län.Vi har därför föreslagit flera konkreta åtgärder till en förändrad politik.Men tyvärr har regeringen saknat ambitioner för en hållbar regionalpolitikoch istället varit inriktad på brandkårsutryckningar och att vara goda gåvorsgivare till regioner i kris. Problemen är uppenbara i flera län och ständigadiskussioner pågår mellan regeringen och länens representanter om hur manskall kunna skapa fler fasta arbetstillfällen.Vi i vill gärna bidra med förslaget som ger flerarbetsuppgifter utanför storstäderna. Vi anser att det bör läggas fast en planför utlokalisering av statliga verk, myndigheter och bolag, detta medanledning av en undersökning som Statskontoret gjort: Staten iomvandling, Statskontoret 1996:15 s 44 ff.Där framgår att var fjärde av alla statsanställda finns iStockholmsregionen. De andra två storstadslänen och har ocksåhöga andelar, medan övriga län har av destatsanställda. Den utvecklingen gynnar inte samhällsekonomin.Med hänvisning till den moderna tekniken och den kompetenshöjning sommånga människor deltagit i så finns det mycket godaförutsättningar att vid utlokaliseringar av statliga verk och myndigheter finnalämplig personal till de vakanta tjänsterna som kan uppstå vid enomorganisation.I en första utlokaliseringsetapp bör utlokaliseras tillVärmland och . I ett nästa steg kan delar av myndighetensarbetsområde läggas ut på fler orter inom och försäkringskassorna administrerar tillsammanssocialförsäkringarna och svarar för huvuddelen av samhällets ekonomiskaskyddsnät. En utlokalisering till skulle kunna ge flera hundra nyaarbetstillfällen.Med ny datateknik som redan har investerats i RFV är förutsättningarnamycket goda att förlägga myndigheten till Värmland.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlokalisering av tillVärmland.Stockholm den 1 oktober 1999Viviann ()
mot · GN02N333 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N333av , ()Stärk tillväxtregionerMed den ökande globaliseringen av ekonomin, parallellt med övergångenfrån industrisamhälle till informations- och kunskapssamhälle har kon-kurrensen blivit världsomfattande. Härvid är det nödvändigt att tillåta ut-veckling av K-regioner med tillräckligt stor kreativ massa.I ett litet land som är det huvudsakligen universitetsregionernasom har sådan kapacitet men för hela landet är det en angelägenhet att vårkonkurrenskraft stärks på världsmarknaderna.Det är därför angeläget att snabbt utreda hur våra universitetsregionersutveckling skall kunna stärkas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stärkande av tillväxtregioner.Stockholm den 4 oktober 1999Bertil ()
mot · GN02N337 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N337av , ()Kooperativt företagandeArbetslösheten bland invandrare är totalt sett betydligt större än för andrasvenskar. Detta är både och ett stort problem både för deberörda personerna och för samhället i stort. Det finns både sociala ochekonomiska skäl för att drastiskt ändra på förhållandena. ärmånga av de arbetslösa invandrarna högt utbildade, har vana från sitttidigare hemland som egenföretagare eller kommer från samhällen därdet är vanligt och naturligt att bedriva handel och hantverk i småföretag.I är vi på många sätt dåliga att ta tillvara erfarenheter ochkunskaper som människor från andra länder och kulturer skulle kunnaförmedla. Orsakerna till detta är förstås många och skiftande.Det har ofta visat sig svårt att stimulera enskilda personer att starta egnaföretag. Den s.k. entreprenörströskeln är i själva verket rätt hög. Emellertidfinns det en företagsform, nämligen den kooperativa, som i många fall harvisat sig vara ett effektivare sätt att mobilisera människor till företagande.Eftersom företagsformen i sig bygger på människors samarbete finns detstora möjligheter för medlemmarna i ett kooperativ att komplettera varandraskunskaper och kompetenser. Det är naturligtvis också i regel lättare attgenomföra något tillsammans än att bära hela bördan själv. Inte minst tordedet gälla då det är fråga om att starta småföretag. För många människor somkommer från andra länder till måste det svenska samhället te sigobegripligt både i fråga om språk och organisationsstruktur. Sådanamänniskor kan vara både idérika och ha entreprenörsanda. Genomsamverkan med andra personer som bättre behärskar språket och hur detsvenska samhället fungerar borde det vara möjligt att bilda och drivasmåföretag.Allt företagande, även kooperativt, bygger på människors egna idéer ochvilja att bli företagare. Det går därför inte att organisera fram nya företaggenom beslut av riksdag och regering. Utveckling av nya typer av företagskulle dock kunna stimuleras genom lämpliga åtgärder från samhällets sida.Sådana åtgärder består främst i informations- och rådgivningsinsatser.Regeringen har i ett samarbetsprojekt med FöreningenKooperativ i , FKU, anslagit medel för att göra denkooperativa företagsformen mera känd. Insatserna riktas mot myndigheteroch organisationer som kommer i kontakt med personer som kan övervägaatt starta eget tillsammans. Därvid bör olika former av försöksverksamhetkunna bli aktuella i syfte att undanröja de särskilda svårigheter sominvandrare möter i det svenska samhället.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kooperativt företagande.Stockholm den 5 oktober 1999Ann-Kristine ()()()()()()()
mot · GN02N339 · 1999-10-05 00:00:00 — Så länge regionledningen varken har strategi ellerhandlingskraft för att lösa de grundläggande strukturella problemen i ,bör därför ytterligare generella resurser från statsmakterna till Region komma i fråga.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvecklingen i Skåneregionen.Stockholm den 23 september 1999Johnny ()()()()()()()()()()()()()()()()
mot · GN02N341 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N341av , ()Kvotering av styrelseposter i statliga företagKvinnomaktutredningen visade hur ekonomisk makt och ekonomiskaresurser är fördelade mellan kvinnor och män.Idag är både kvinnor och män familjeförsörjare och den politiska och fack-liga makten är jämnare fördelad mellan könen. På dessa arenor har kvinnorsålunda ekonomisk makt.Men näringslivets ledarskikt saknar i stort sett kvinnor. Där är det främstmän som fattar de strategiska besluten. Där saknar kvinnorna makt. avde privata arbetsplatserna saknar kvinnliga chefer helt och 99,avbörsföretagens VD:ar är män. Männen innehar en klar majoritet av styrelser-och bolagsposterna i statliga företag.I regeringens skrivelse 1999/2000:20 angående Företag med statligtägande finns ingen redogörelse för jämställdhet. Denna komplettering skagöras , men redan nu kan man i årsredovisningarna se att kvinnorna istort sett saknas på styrelseposterna.När det gäller att öka kvinnors andel på beslutande poster inom närings-livet bör kvotering ske i likhet med den utveckling som pågåri Norge.Vi måste våga agera för att bryta ett negativt mönster och kvoteringbryter faktiskt mönster.I har åtgärder i den riktningen inom politiken (varannan damernas)skapat en allmän och livlig debatt som lett till en ökning av medvetenhetenom kvinnors frånvaro i beslutsprocessen och dessutom har det ökat denkvinnlig representationen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning av kvotering tillstyrelseposter i företag med statligt ägande.Stockholm den 5 oktober 1999Birgitta ()()
mot · GN02N342 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N342av , ()Geologiskt kartmaterialEtt viktigt underlag i arbetet med malmletning och prospektering ärtillgången till bra kartmaterial. I har enökande undersöknings- och prospekteringsverksamhet kunnat noteras.Flera fynd,bl a av guldmalm, men även andra mineraliseringar av intresse har gjorts.Vissa av dessa fynd kommer sannolikt att leda till att brytning etablerasoch då i områden med i övrigt svag arbetsmarknad.Av den information som är tillgänglig framgår att berg-grundskarteringen bl a inom kommer att upphöra och kan ivart fall inte påräknas inom den närmaste tioårsperioden. Detta förhållande ärklart otillfredsställande mot bakgrund av det stora intresset för malmletningsom kan noteras speciellt för . En förutsättning för attfortsatt kunna påräkna en hög aktivitet inom området är att en heltäckandeberggrundskarta finns för området. Det är därför angeläget att detta arbeteprioriteras och att en heltäckande plan kan genomföras och finansieras inomde närmaste åren.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av heltäckande berggrundskartor för iförsta hand län.Stockholm den 3 oktober 1999Carin ()()