mot · GN02N212 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N212av , ()Kooperativa företagsformerIntresset för den kooperativa idén är stort i ochEuropa. Denna tredje vägens möjlighet har vuxit sig stark ien tid då den offentliga sektorn har ekonomiska svårigheteroch då antalet arbetstillfällen inom det privata näringslivet äri sjunkande. Människor som vill bo kvar och utveckla sinbygd ser den kooperativa företagsformen, meddemokratitanken, en medlem en röst, som en form som hörframtiden till.Dalarnas län är av historia och tradition ett kooperativt län. Detta beror pålänets starka folkrörelsetradition. Här har samverkan och samarbete alltidvarit hedersord. Begrepp som byalag, fäbodlag, såglag, gruvlag, hyttlag,bergslag, kyrkbåtslag och andelsmejerier minner om detta. I länet har medstöd av Kooperativ under den senaste tioårsperiodenmånga nya kooperativa företag startats. I finns goda förutsättningarför att skapa nya arbetstillfällen via den tredje vägens möjligheter.Kooperativt företagande har en potential och en viktig funktion. Det koope-rativa företagandet bör, enligt min mening, ges bättre förutsättningar attutvecklas.Problem med a-kasseersättningDen beslöt anta regeringensproposition /97:107 om en allmän och sammanhållenarbetslöshetsförsäkring. Inom den nykooperativa sektorninnebar den nya lagstiftningen att medlemmar i små arbets-eller personalkooperativ borde fått större möjligheter att fåersättning från arbetslöshetsförsäkringen. (I ett arbets- ellerpersonalkooperativ är medlemmen både delägare ocharbetstagare.) I praktiken tolkar dock fortfarande a-kassornaatt medlemmar som sitter i arbets- eller persona-lkooperativets styrelse eller tecknar föreningens firma ärföretagare och därmed avstängda från a-kassan. Detta ärnaturligtvis ett stort hinder för arbetslösa att starta kooperativoch därmed skapa nya arbetstillfällen.Detta bör ges regeringen till känna.RiskkapitalMänniskor i glesbygd ser ofta samarbetstanken som enmöjlighet att ordna sysselsättning och social service.Kooperativa lösningar har nått en stor framgång i Dalarnabåde avseende social service och nya arbetstillfällen. är ofta små (3-5 personer) och finnsinom en lokal eller regional marknad. För att starta dessakooperativa företag behövs riskkapital. Ofta rör det sig ommindre summor. Möjligheterna för små ekonomiskaföreningar är tyvärr begränsade. Därför bör ökademöjligheter till ett lokalt/regionalt riskkapital för kooperativaföretag prövas. Ett riskkapitalbolag håller på att bildas iDalarnas län. Detta bör ges regeringen till känna.Dalarna försökslän förskattelindringar förnystartade kooperativI , bl.a. i och , finns flera exempel påskattelindringar för att stimulera tillskapandet av kooperativaföretag och därmed nya arbetstillfällen på en lokal/regionalmarknad. För att stimulera nyskapandet av nya kooperativaföretag föreslår jag att får bli ett försökslän för att geskattelättnader, under t.ex. , för nystartade kooperativ ilänet.En utvärdering görs därefter. Det bör kunna inrymmas som en del i deregionala tillväxt/utvecklingsavtalen. Detta bör ges regeringen till känna.EntreprenörskapI skolan ägnas åt det privata och offentligasamhället. Samhällets struktur under 60-, 70- och 80-talenbyggde ofta på dessa två pelare. Den tredje vägensmöjlighet, den ekonomiska föreningen, berörs ofta mednågra ord. Ändå pekar alltfler på denna juridiska formsframtida stora möjlighet.I t.ex. får barn och ungdomar redan i motsvarigheten till vårgrundskola studera den kooperativa formen. Denna möjlighet att utvecklasamarbete och samverkan borde även få prövas i den svenska skolan. Ungamänniskor skulle få kunskap om framtidens möjligheter. Kooperativ skullekunna startas både i grund- och gymnasieskola.För att ytterligare utveckla den tredje vägens möjlighet borde även hög-skolekurser i entreprenörskap kunna startas. Detta skulle kunna vara en godutvecklingspotential för glesbygdslän. En kooperativ "fakultet" på t.ex.högskolan skulle kunna bilda modell. Detta bör ges regeringen tillkänna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om a-kasseersättning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riskkapital,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattelättnader för nystartade kooperativ,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om entreprenörskap.3Stockholm den 28 september 1999Kenneth ()1 Yrkande 1 hänvisat till AU.2 Yrkande 3 hänvisat till SkU.3 Yrkande 4 hänvisat till UbU.