mot · GN02Ju911 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ju911av , ()RättsväsendetEtt stärkt rättsväsendeSammanfattningRegeringens övergripande och långsiktiga mål förrättsväsendet för är detsamma som för innevarandeår - den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Iregeringens förslag till budgetproposition slås fast att måletför kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och ökamänniskors trygghet. Regeringen räknar upp ett antalområden som skall prioriteras för att möjliggöra att måletkan uppnås. Hit hör en fortsatt modernisering avrättsväsendet, fortsatta satsningar på brottsförebyggandearbete och närpolisverksamheten, ökat stöd till brottsoffer,målsäganden och vittnen, förstärkta insatser inomkriminalvården mot återfallsbrottslighet, bättreförutsättningar för bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten och miljöbrottsligheten samt förstärktainsatser mot den gränsöverskridande brottsligheten. Vidareuppges att en stor del av rättsväsendets resurser skall inriktaspå att förebygga och bekämpa den allvarligastebrottsligheten, men till skillnad avstårregeringen från att peka ut vissa brottstyper som prioriterade.Regeringen konstatera att det ekonomiska läget inom rättsväsendet ärförhållandevis bra och tillför utgiftsområdet ochaviserar att man återkommer i resursfrågan i samband med vårpropositionennästa år.Som Moderata samlingspartiet tidigare framhållit i flera olika samman-hang är det inte det kriminalpolitiska målet att minska brottsligheten och ökamänniskors trygghet som skiljer moderat och socialdemokratiskkriminalpolitik åt. En absolut förutsättning för att målet skall kunna uppnåsär emellertid att rättsväsendet kan fullgöra sina uppgifter och tillgodosemedborgarnas berättigade krav på rättstrygghet och rättssäkerhet.I takt med att rättsväsendet i vårt land uppvisar allt tydligare tecken på attbefinna sig i djup kris har människors tilltro till statsmakternas förmåga attupprätthålla lag och ordning successivt försvagats. Människor som drabbasav brott kan inte längre lita på att brotten utreds och upp. Än mindrekan de räkna med att gärningsmannen grips och får ta sitt straff, och detoavsett om gärningsmannen är känd eller inte. I en rad olika avseenden fårmedborgarnas behov av rättstrygghet och rättssäkerhet stå tillbaka därför attde rättsvårdande myndigheterna inte längre klarar av att fullgöra sinauppgifter på ett godtagbart sätt. En bidragande orsak till den negativautvecklingen är myndigheternas, inte minst polisväsendets, uppdämda behovav personalförstärkning, kompetensutveckling och vidareutbildning.Moderata samlingspartietsbudgetförslag jämfört medregeringensDen tydligaste skiljelinjen mellan moderat ochsocialdemokratisk kriminalpolitik går i synen pårättsväsendets behov av resurser. För Moderatasamlingspartiet är det en prioriterad uppgift att återupprättamedborgarnas förtroende för rättsstaten varför vi tillförrättsväsendet utöver regeringensförslag de kommande tre åren. skärper vi kravenpå effektivt resursutnyttjande, resultatuppföljning och gottledarskap inom rättsväsendet.Tabell 1: (2000 förändring 2001 förändring 2002 förändring )I tabellen redovisas regeringens ekonomiska ram för rättsväsendet för 2000-2002ochModerata samlingspartiets ökning i förhållande till regeringens ramförslag.PolisorganisationenBehovet av poliserSedan regeringsskiftet har regeringen fram till nukonsekvent hävdat att antalet poliser inte blivit färre, snararefler. En nyhet i budgetpropositionen är därför att regeringennu tillstår att rekryteringen av nya poliser måste ökaväsentligt. I annat fall antar regeringen att det blir omöjligtatt fullfölja närpolisreformen och att utveckla det problem-orienterade arbetssättet. Regeringen framhåller också att detbehövs fler poliser för kunna förbättrautredningsverksamhet, förstärka gränskontrollen och utökadet internationella samarbetet. Mot denna bakgrund föreslårregeringen att anslaget till polisväsendet nästa års höjs med21 , varav en del skall användas till att inrättaen filial till i . Resterande del skallsatsas på polisens bekämpning av miljöbrott.Enligt Moderata samlingspartiet är det djupt beklagligt att regeringen förstnär polisbristen är ett faktum medger att det behövs fler poliser, i synnerhetsom det inte finns några nya poliser att ta till.Med vår satsning, på polisen kommande , gespolismyndigheterna ekonomiska förutsättningar att initialt återanställaadministrativ personal. För att säkerställa antalet poliser på måstepolisen ges ekonomiska förutsättningar att även finansiera utbildning av flerpoliser för att kunna täcka framtida behov. Parallellt med att poliskårensstorlek säkras krävs nytänkande vad gäller valet av åtgärder som skallundanröja nuvarande hinder som försvårar ett effektivt utnyttjande avpolisens resurser. Ett typexempel på oacceptabelt slöseri med polisiäraresurser är att poliser kan tvingas avsätta dagar för att skriva ut förhörs-protokoll. Detta resursslöseri skulle enkelt kunna avhjälpas om polisen haderesurser att öka antalet civilanställda, som oftast är betydligt bättre på attskriva maskin än poliser.Ett sätt att höja effektiviteten i såväl polisens som åklagarnas brotts-utredande verksamhet är att ge dessa tillgång till avancerad expertis ochspecialistkompetens utifrån. Med vårt budgetalternativ får både åklagarnaoch polisen möjlighet att avsätta särskilda resurser till det.PolisutbildningenAv budgetpropositionen framgår att harför avsikt att förlägga en filial till till Umeåför att underlätta rekryteringen av poliser till norra regeringen kan det bli nödvändigt att bedrivapolisutbildning på ytterligare en eller ett par orter.Moderata samlingspartiet välkomnar denna utveckling och vill isammanhanget särskilt framhålla vår tidigare framförda ståndpunkt attpolisutbildningens geografiska placering även kan innebära att fler kvinnorlockas av polisyrket om det finns möjlighet att genomgå polisutbildning ävenutanför . Det fastlagda målet om att öka andelenkvinnor och andelen män/kvinnor med invandrarbakgrund måste framhållasän tydligare i kommande ansökningsförfarande. En bidragande orsak till attdenna målsättning ännu inte har fått tydligt genomslag i poliskåren är attregeringen efter det att målsättningen lades fast faktiskt stoppadeantagningen till polisutbildningen. Men med en polishögskola där grund-utbildningen nu åter är igång har vi naturligtvis betydligt bättre möjligheteratt säkra att landet får en poliskår som bättre avspeglar landetsbefolkningsstruktur.Kanske finns det också skäl att överväga om polisutbildningen bör varaöppen även för elever som inte avser att arbeta som poliser men därpolisutbildningen framstår som ett alternativ även för andra yrkesval. Detkan också vara av intresse att diskutera om hela landet behöver poliser medexakt samma polisutbildning eller om det finns geografiska variationer sombäst tillgodoses genom möjlighet till varierad utbildning. Även detnuvarande huvudmannaansvaret för polisutbildningen kan vara av intresse attfå närmare belyst i ett vidare sammanhang. Enligt Moderata samlingspartietbör en särskild utredning få i uppdrag att studera hur svenskt polisutbildningkan utvecklas och reformeras på lång sikt.Polisens arbetstider m.m.Skattebetalarna har rätt att kräva mer polistrygghet förpengarna än vad de får . Det är inte någon hemlighet attpolisfackets starka ställning har försvårat för arbetsgivaren -ytterst folket - att få polisen att arbeta på tider då brottbegås, dvs. , nätter och . Även omsteg har tagits i rätt riktning så avviker fortfarande polisensarbetstidsavtal på ett negativt sätt från avtal på andra viktigasamhällsområden. Exempelvis förläggs arbetstiderna för SJ:spersonal efter tågens tidtabeller och inte efter när lokförareoch konduktörer vill vara lediga. Regeringen måste nu meraktivt stimulera till en önskad förändring och lyfta fram ochge spridning åt goda exempel, varav ett nyligenrapporterades från Göteborg.Från maj till augusti 1999 sjönk antalet fall av misshandel utomhus mednästan längs och intilliggande Bältesspännarparkenjämfört med . , som är den värstamisshandelsmånaden beroende på Göteborgskalaset, halverades nästangatuvåldet längs . Att resultatet blivit så lyckat förklaras av attpoliserna har börjat jobba när folk brukar slåss, det vill säga enligtstatistikenmellan och fem på natten.Vidare har polisfacket med hänvisning till fackliga krav om trygghet iarbetet bromsat utvecklingen av ensamtjänstgöring med eller utan bil.Polisen skall självfallet ha rätt till rimlig grad av trygghet i arbetet, mendetgår för långt när en verksamhet som går ut på att tillgodose andras behov avskydd inte kan utövas eftersom det egna skyddsbehovet tar över. En poängmed att öka ensamtjänstgöringen, som kan underlättas med tekniska hjälp-medel som t.ex. mobiltelefon och mobil datorutrustning, är naturligtvis attdet skulle förstärka närpolisverksamheten och därmed kampen mot vardags-brottsligheten.Fler poliser på gator och torg ökar polisens tillgänglighet för människorsom har tips om brott, händelser och misstänkta personer. Tips av olika slagunderlättar inte bara polisens brottsutredande arbete utan har också storbetydelse för polisens brottsförebyggande arbete. När människor upplever attde kan vara till nytta i polisens arbete skapas dessutom ett viktigt incitamentför människor att engagera sig och ta ansvar för att ordningen i derasbostadsområde upprätthålls. Till syvende och sist är det bara tillsammansmed ansvarskännande och engagerade medborgare som polisen på allvar kankomma till rätta med vardagsbrottsligheten.Även om vi sålunda måste bli bättre på att uppmuntra och stimuleramänniskors engagemang och ansvarstagande för att t.ex. upprätthållaordningen där vi bor, innebär inte det att poliser kan ersättas medmedborgare. Mot den bakgrunden ser vi mycket allvarligt på att människor,med uttalat stöd från bl.a. justitieministern, uppmanats att bistå polisen mednattliga spaningsrundor m.m. Genom att uppmuntra människor att närmastagera gratispolis i för dem helt okända situationer och för vilka de inte hartillräcklig erfarenhet, dvs. i situationer som faller utanför såväl grannsam-verkansprojekt som "morsor och farsor på stan"-vandringar, riskerar vi bådeonödigt våld och medborgargarden. För att motverka en sådan utvecklingkrävs att ansvaret för att tillgodose medborgarnas berättigade krav på lagoch ordning ytterst alltid måste åvila polisen och de övriga rättsvårdandemyndigheterna.Uniformerade poliser - enbrottsförebyggande resursSamtidigt som närpoliser tvingas avsätta värdefullarbetstid till administrativa uppgifter i stället för att arbetabrottsförebyggande ute bland folk har rikspolischefen sedannågra år avskaffat uniformstvånget för poliser. Mot bakgrundav den besvärliga personalsituation som polisväsendet i stortbefinner sig i är det enligt vår mening angeläget att polisertjänstgör i uniform, när detta inte är omöjligt på grund avuppdrag som kräver civil klädsel. Härigenom skulle en viktigpolisiär resurs tas till vara då uniformerade poliser har bådeen brottsavhållande och trygghetsskapande effekt.En polis skall inte behöva tåla att blibespottadHögsta domstolen beviljade prövningstillstånd iett mål där en polis blivit bespottad i ansiktet i tjänsten.Målet, som ännu inte avgjorts av domstolen, gäller huruvidaen polis skall behöva tåla att bli spottad i ansiktet i tjänsteneller om bespottningen är en kränkning som skall berättigapolisen till skadestånd. Enligt vår uppfattning är det interimligt att en polis skall behöva utstå kränkningar av dettaslag utan möjlighet att ersättas för kränkningen. För det fallHögsta domstolen skulle komma till en annan slutsatsförutsätter vi att regeringen skyndsamt tar initiativ tillerforderlig lagändring.Polisen behöver bättre förutsättningarvid förhör med barnFör de poliser som har till uppgift att förhöra barn uppstårinte sällan motsättningar mellan det förhållandet att det kanbehövas gott om tid när barn skall förhöras och 17 §Förundersökningskungörelsen, som föreskriver att barnendast bör förhöras , såvida det inte medhänsyn till den som förhörs är lämpligare att hålla fleraförhör. Oavsett om barnet är offer eller förövare är detnödvändigt att barnet får den tid och de tillfällen som behövsför att kunna berätta allt barnet vet. Precis som vuxna kanbarn behöva höras vid flera förhörstillfällen för att kunna geen heltäckande bild av vad som har hänt. Mot dennabakgrund och med hänsyn till att det finns betydligtstörre kunskap om hur barn bör behandlas iförhörssituationer anser vi att 17 §Förundersökningskungörelsen bör ges en nyformulering som ger polisen möjlighet att hålla flera förhöräven med barn i syfte att nå så goda utredningsresultat sommöjligt.Moderata samlingspartietsbudgetförslag avseendepolisorganisationenRegeringens knappa resurstillskott för och årendärpå kan redan nu förutses leda till ryckighet iåteruppbyggnaden av polisverksamheten. För att bl.a.säkerställa poliskårens framtida storlek, genom en jämn ochstabil antagningsnivå till polisutbildningen, och utrustapolisväsendet med den kompetens, metodutveckling ochteknik som behövs för att kunna möta framtidens skärptakrav på effektivitet i brottsbekämpningen, föreslår Moderatasamlingspartiet, utöver regeringens förslag, attpolisväsendets ekonomiska ram höjs med 156 miljonerkronor och med för vardera åren2001 och 2002. Det moderata budgetalternativet innebärsålunda att polisen förstärks med år2000, respektive 2002.Härigenom uppnås en stabil resursökning över tiden sommotverkar att den förstärkning av polisväsendet sommöjliggörs första året riskeras efterföljande år.ÅklagarväsendetEn förstärkt åklagarorganisationÅklagarna och polisen har den gemensamma uppgiften attansvara för samhällets brottsbekämpning. Polis- ochåklagarväsendet har till uppgift att förverkliga dekriminalpolitiska målen. Polisen skall arbeta brottsföre-byggande, gripa in och tillrättaföra. När brott föreligger skallpolisen inleda utredningsarbete. Utredande polisverksamhetsyftar till att klargöra frågor som genom åklagaren skall ledatill lagföring. Åklagarna förfogar över den straffprocessuellatvångsapparat som inte kräver domstols medverkan.Moderata samlingspartiets ambition är att skapa en åklagarorganisationmed högre grad av effektivitet. Detta förutsätter både metodutveckling ochen tillräckligt stor åklagarkår. Vidare är ett tydliggörande av åklagarens rollsom förundersökningsledare i brottmål av central betydelse. I dåutredningsarbetet präglas av en alltmer komplicerad brottslighet på såvälnationell som internationell nivå måste tyngdpunkten ligga på den juridiskakompetensen. Enbart juridisk kompetens räcker emellertid inte vid utredningom avancerad brottslighet utan åklagarna bör ha rätt och skyldighet att anlita"civil" expertis, dvs. advokater eller andra jurister som har kunskaper i t.ex.skatterätt, miljörätt och associationsrätt, som åklagare - ellerspecialutbildade ekopoliser - normalt inte besitter i tillräcklig omfattning.Den förstärkning, utöver regeringens förslag, som vi föreslår beträffandeåklagarväsendet kommande år skall ses mot bl.a. den bakgrunden.Med en förstärkt polis och med hänsyn till brottsutvecklingen kan en ökadefterfrågan på åklagarväsendets tjänster förutses. blirbrottsutredningarna alltmer komplicerade och svårutredda. För att kunnamöta den ökade tillströmningen av brottsutredningar på ett godtagbart sättbör åklagarväsendet förstärkas med såväl fler åklagare som med nödvändigIT-, metod- och kompetensutveckling.Moderata samlingspartietsbudgetförslag avseendeåklagarväsendetÄven om regeringens budgetförstärkning avseendeåklagarväsendet innevarande år och för ärvälkommen är den enligt Moderata samlingspartietsuppfattning inte tillräcklig. Till skillnad från regeringenbedömer vi att åklagarväsendet är i behov av ytterligareresursförstärkning varför vi föreslår att anslaget höjsmed ytterligare , dvs. en höjning med 30miljoner kronor inklusive regeringens 13 miljoner kronor.För åren därpå ligger vi på samma nivå som regeringen, dvs.en förstärkning på vardera åren 2001 och2002.EkobrottsmyndighetenEkobrottsmyndigheten () inrättades 1998, något somModerata samlingspartiet gick emot. I stället för att byggaupp en ny resurskrävande myndighet förordade vi envidareutveckling av den organisationsform för samverkanmellan berörda myndigheter som den borgerliga regeringenlade grunden till och, som innan den avvecklades, visadetydliga tecken på att bli en effektiv kraft motekobrottsligheten. Alltfler ekobrott klarades upp. En annanallvarlig invändningar mot EBM var att myndigheten kundeantas ta resurser från annan brottsbekämpning, en farhågasom dessvärre besannades. Under EBM:s resurskrävandeuppbyggnadsfas framkom att bl.a. polisen i lägga utredningar om sexualbrott mot barn åtsidan.Moderata samlingspartiet anser fortfarande att det hade varit naturligare attutveckla den borgerliga regeringens organisationsform för samverkan mellanmyndigheterna än att tillskapa en helt ny myndighet. Men när EBM nu harkommit igång måste den befintliga organisationen i stället göras så effektivsom möjligt för att kunna möta den alltmer kvalificerade ekobrottsligheten,som inte sällan kan ha inslag av även annan brottslighet som vålds-,narkotika- och miljöbrott. För att förbättra och säkerställa en hög kvalitet iutredningsarbetet och öka förutsättningar för framgång i domstol behövs bl.a.fler ekobrottsutredare och mer specialiserad kompetens, inte minst i fråga omIT. I detta sammanhang vill vi särskilt understryka vikten av attekoutbildningen vid säkras. Den ekonomiska brottslighetenkan även ges större utrymme inom ramen för den ordinarie jurist-utbildningen. Vidare måste det finnas resurser att köpa in särskild spets-kompetens, som myndigheten kan behöva vid särskilt kvalificeradbrottslighet.För att ge EBM förutsättningar att fullfölja uppbyggnaden av myndighetenföreslår regeringen att myndigheten tillförs ytterligare år2000 och vardera . Mot bakgrund avdet ovan anförda och med beaktande av våra högt ställda på krav på eneffektiv ekobrottsbekämpning anser att resursernatill EBM måste ökas påtagligt . Enligt vårt förslag tillförsdärför myndigheten ytterligare år 2000.DomstolsväsendetDomstolarnas och domarnassärställningDomstolsväsendet har en central roll i den demokratiskarättsstaten. Till skillnad från polis- och åklagarväsendet ärdomstolarnas uppgifter inte begränsade till att medverka iarbetet med att uppfylla samhällets kriminalpolitiska mål.Domstolarna utgör rättsväsendets viktigaste grundpelare ochär ytterst den enskilde medborgarens rättssäkerhetsgaranti.Jämfört med övriga förvaltningsmyndigheter intar domstolarna ensärställning eftersom domarnas oberoende och självständighet skyddas avgrundlagen. Detta innebär att domstolarna inte kan instrueras eller styras påsamma sätt som övriga myndigheter. Höstens domstolsdebatt har aktualiseratfrågan om pådrivande roll rörande domstolarnas budget-process och om dess uppgift i den i och för sig behövliga förändrings-processen låter sig förenas med grundlagens bestämmelse om attdomstolarna skall vara självständiga i förhållande till regeringen. I budget-propositionen berör emellertid inte regeringen frågans konstitutionella aspektutan hänvisar bara till att har fåtten ny organisation för att kunna fungera som motor i förändringsarbetet avdomstolarnas inre och yttre organisation.På senare tid har häftig kritik framförts från domarhåll mot . Exempelvis torde det vara helt unikt att Högsta domstolsensordförande offentligt framför både att inte handlaransvarsfullt och att , om besparingskravgenomförs, kommer att hamna i en katastrofsituation. Kritiken vittnar om endjupgående förtroendekris mellan domstolarna och verket, och med hänsyntill domstolarnas och domarnas konstitutionella ställning i den svenskarättsordningen anser vi att frågan om funktion och ställningi förhållande till domstolarna bör bli föremål för förnyade överväganden. Idet sammanhanget bör studeras hur domstolsadministrationen är ordnad iandra länder.Domstolsväsendets förändringsarbeteDet sätt på vilket förändringsarbetet inom domstolsväsendethittills har bedrivits har mötts av stark kritik från berörddomstolspersonal. Bland annat har arbetet resulterat isammanslagningar och nedläggningar av tingsrätter trots attdet genom den numera havererade stårklart att det inte finns något parlamentariskt underlag för ennedläggning av tingsrätter. Även försöket att låta en litentingsrätt dela chef med en större tingsrätt, vilket innebär i praktiken gör den lilla tingsrätten till en filial till denstörre, har ifrågasatts från konstitutionella utgångspunkter.Grundlagen föreskriver att domstol skall ledas av enordinarie domare, dvs. varje domstol skall ledas av enchefsdomare.Inom domstolsväsendet upplever personalen att man saknar riktlinjer ochprinciper för den pågående förändringsprocessen. Allvarlig kritik har ocksåriktats mot att förändringsarbetet bedrivs parallellt med att domstolarnatvingas genomföra för domstolarna dramatiska besparingar.Moderata samlingspartiet har ingen annan uppfattning än regeringen vadgäller synen på behovet att reformera domstolsväsendet. Reformer behövsför att domstolsväsendet skall kunna möta framtidens krav på ett effektivtoch rättssäkert domstolsväsende, inte minst vad gäller den inreorganisationen och behovet av kompetensutveckling och betydelsen av ettmodernt IT-stöd m.m. Enligt vår uppfattning är det emellertid angeläget attsåväl domstolspersonalen som får besked i en rad ännu obesvaradefrågor rörande regeringens förändringsarbete avseende den yttreorganisationen. Bland annat bör klargöras hur stora rationaliseringsvinsterregeringen och åsyftar med förändringsarbetet, liksomgenom vilka åtgärder detta skall åstadkommas, vilken tidsplan som gäller förgenomförandet och vilka beslut som krävs m.m. Regeringen bör snaraståterkomma till och redovisa en övergripande plan, förslagsvis enprincipproposition, för de avsedda reformerna. Den bör innehålla förslag tillprinciper för den yttre organisationen av domstolsväsendet.Nuvarande arbetssituation riskerarrättssäkerhetenDomstolarnas verksamhet är lagreglerad vilket innebär attdomstolarna varken styr över hur många mål de får eller översina arbetsformer, utan det gör lagstiftaren. Detta innebär attdomstolarna måste förses med de resurser som krävs för attdomstolarna skall kunna efterleva nuvarande regler,alternativt måste nuvarande regler ändras. Vad gällerhovrättsprocessen har en informell arbetsgrupp, Hovrätternasprocessgrupp, tagit fram ett antal förslag, bl.a.prövningstillstånd i vårdnadsmål, ökade möjligheter förhovrätterna att begränsa utsiktslösa överklaganden, skärptadelgivningsregler m.m., allt vilket syftar till att görahovrättsprocessen mer kostnadseffektiv. Enligt Moderatasamlingspartiet är det angeläget att dessa förslag tas underöverväganden inom ramen för det pågående reformarbetet avdomstolsväsendets inre organisation.En första varningssignal om att arbetssituationen i våra domstolar inte ärtillfredsställande kom i och med Högsta domstolensavgörande i fråga om två domare som hade åtalats för tjänstefel. Domarnaundgick straff med motiveringen att deras arbetsbörda hade varit orimligtstor. På underbemannade domstolar hinner man inte med att döma avärendena i rimlig takt, och det trots att människors rätt att få sin sak prövadinom skälig tid har tydliggjorts och bekräftats i svensk rätt genominförlivandet av angående skydd för de mänskligarättigheterna och grundläggande friheterna (artikel 6).Inte nog med att dömandet drar ut . När domen väl avkunnatsriskerar den att inte hålla tillräckligt hög kvalitet. Domaren hinner heltenkeltinte med att utveckla domskälen, vilket är särskilt allvarligt eftersom det ärgenom dessa som domstolens ställningstagande i målet förklaras. Vidare ärdet genom domskälen som parterna skall få vägledning huruvida ettöverklagande av domen kan vara framgångsrikt eller inte.