mot · GN02K352 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K352av , ()Kommunala bolagSammanfattningDet finns över 1 500 kommunala bolag i . I bolagen satsas skatte-betalarnas pengar på allt möjligt: korvtillverkning, skidliftar, tvätterier,restauranger, solarier, gym, snöskottning m.m. är hård motståndare till kommunala bolag. Vi vill verka för attden kommunala bolagssektorn kraftigt minskar, i stort avvecklas. Detfinns flera goda skäl till detta:- Bolagen dränerar landets kommuner på resurser som borde haanvänts till kärnverksamheter, som vård och skola.- Bolagen konkurrerar ofta ut små privata tjänsteföretag på redanfungerande marknader.- Skattebetalarnas pengar riskeras i vidlyftiga affärer.- Bakom de flesta "politikeraffärer" - med porrklubbsbesök och konto-kortsmissbruk finns ett kommunalt bolag.- Det kommunerna ägnar sig åt skall styras demokratiskt, med full insynoch öppenhet. Det finns mycket som kommunerna inte ska ägna sig åt. sker det ofta i bolagsform.Vi vill därför att den kommunala bolagssektorn ska avvecklas genom attbolagen säljs ut till privata ägare, läggs ned eller att verksamheten återgåri förvaltningsform. En del av det kommunala bostadsbeståndet kanbehöva finnas kvar, för att säkerställa att en god social bostadspolitikupprätthålls.InledningEnligt senast tillgängliga statistik finns nära 1600 kommunala företag, deallra flesta drivna i aktiebolagsform. Ungefär en fjärdedel av denkommunala verksamheten, uttryckt som andel av omsättningen, bedrivs iföretag.Den helt övervägande andelen av de kommunala bolagen konkurrerar påredan fungerande privata marknader. Deras konkurrenter är ofta tjänste-orienterade småföretag, just den typ av företag där de flesta ser en potentialför de nya jobb som skall ta ur massarbetslösheten. kan berätta om hur många av dessa småföretagare hör av sig till verketoch beskriver det hopplösa i att försöka hantera de besynnerliga konkurrentersom kallas kommunala bolag. Inte utan en viss desperation ställs ofta fråganom kommunerna verkligen har rätt att agera som de gör.När kommunala angelägenheter försvinner in i aktiebolagen försvinnerockså en betydande del av insyn och offentlighet. Även om steg i rättriktning har tagits när det gäller kraven på öppenhet kommer det inte atträcka. Ett aktiebolag är inte en offentlig förvaltning och det går inte attlagstifta bort skillnaderna.Folkpartiet liberalerna är motståndare till kommunala bolag. Detkommunerna ska ägna sig åt ska styras demokratiskt och med full öppenhetoch insyn för medborgarna. Kommunerna har inte skapats för att drivaaffärer utan för att lösa medborgarnas gemensamma problem. Därför har derätt att finansiera sin verksamhet med skatter.Det finns många invändningar mot att kommuner och kommunala bolagdriver konkurrensutsatt affärsverksamhet.Det första är omsorgen om medborgarnas tillgångar. Affärsverksamhetinnefattar alltid risker. Den som satsar pengar i ett företag vet att dessa kangå förlorade. Den som betalar skatt till en kommun förväntar sig däremot attpengarna förvaltas med omsorg, inte riskeras i affärer.Ett andra skäl till att kommuner inte bör ägna sig åt affärsverksamhet är attoffentlig och privat verksamhet inte konkurrerar på lika villkor.Beskattningsrätten tillåter offentliga organ att ställa lägre krav på avkastningän vad privata aktörer tvingas göra. Med underpriser kan kommunala bolagta marknadsandelar av privata konkurrenter.Ett tredje skäl är att kommunala bolag inte hushållar effektivt medsamhällets resurser. Privata bolag måste ge avkastning, annars tvingas de attlämna marknaden. Det är hårda villkor men en garanti för attendast effektiva företag överlever. I offentliga bolag är villkoren annorlundaoch i praktiken sätter de kommunala bolagen inte effektiv produktion främst.Som huvudregel enligt kommunallagen måste också en kommun begränsasin näringsverksamhet till sådant som tillgodoser samhällsintressena. Folk-partiet anser att många av de kommunala bolagen inte uppfyller detta krav.Kommunernas verksamhet begränsas också i kommunallagen till sittgeografiska område eftersom det strider mot invånarnas intresse att den egnakommunen bedriver verksamhet i andra landsting och kommuner. Folkpartietanser att denna begränsning är mycket viktig, och vi är därför motståndaretill att kommuner bedriver affärsverksamhet utanför sina gränser. I dagbedriver många kommuner och landsting, i strid med kommunallagen,verksamhet utanför sina gränser.Oftast bedrivs sådan verksamhet i bolagsform. Bolagsformen innebär attverksamheten döljs för medborgare och för andra företag. Det är i praktikenockså mycket svårt att överklaga de kommunala beslut som fattas ikommunägda aktiebolag.Folkpartiet vill avveckla den kommunala bolagssektorn. Regeringen gårmotsatt väg. I stället för att begränsa den svällande kommunala bolags-sektorn tycks Socialdemokraterna ha ambitionen att om inte utvidga den såförsvara den. bör begära att regeringen återkommer till riksdagenmed en handlingsplan för avveckling av den kommunala bolagssektorn.De kommunala bostadsföretagenDen införda lagstiftning som i praktiken ska hindra kommunernafrån att sälja de kommunala bostadsföretagen utgör ett tydligt exempel påbristande respekt för den lokala demokratin och, vilket även Lagrådetkonstaterar i sitt yttrande från , ett allvarligt ingrepp iden kommunala självstyrelsen. Den leder till mycket olika resultatberoende på förhållandena i den enskilda kommunen och vilken väg somhar valts för bostadsföretagets räkning. Den kommun som har möjlighetatt sälja enstaka fastigheter kan gå vidare med en sådan försäljning, sålänge överskottet från försäljningen kan användas till något annat iföretaget eller överföras till ett annat kommunalt bostadsföretag. Förkommuner där valmöjligheten står mellan att sälja hela företaget eller attinte sälja alls kan förslaget däremot få förödande effekter. Resultatet förkommunen kan i sådana fall bli att bostadsföretaget även fortsättningsviskommer att anstränga den kommunala ekonomin, eller att försäljningengenomförs med minskade statsbidrag och därmed mindre resurser tillskola och vård som följd. liberalerna kan inte acceptera attlagstiftningsmakten tillgrips i situationer som denna för att hindrakommunerna från att sköta sina uppgifter på det sätt de finner för gott.Regeln om att statsbidraget minskar bör upphöra.Kommunala skandalerDet är en gammal insikt att brist på insyn ökar risken för korruption. Denbekräftas av att det är i anknytning till kommunala bolagsom s k "affärer" ägt rum. Säg eller , säg kontokort ochrepresentation, säg skrotkassa eller porrklubb - i alla skandaler har dekommunala bolagen en framträdande roll. Detta är naturligtvis intenågon slump.Kommunal skatteplaneringFör kom den senaste modeflugan i den kommunalabolagssfären: holdingbolag eller koncernbildningar. Den började iStockholm och har spridit sig till ett 50-tal kommuner. Kommunernaför helt enkelt samman alla sina bolag i en koncern. Det innebär attvinster i ett bolag kan överföras till förlustbolag och behöver intebeskattas. Det finns alltså bara ett enda syfte med koncernbildningen: attundvika statsskatt.Behovet av en tydligare lagstiftning på denna punkt visas bland annat avatt det pågår en rad skattetvister mellna kommuner och skatteförvaltningar.AvslutningI grund och botten handlar det om två saker. Kommunala bolag drivsmed hjälp av skattemedel och statsbidrag och de drivs ofta med heltandra syften än de som är förenliga med marknadsekonomi och frikonkurrens. Följden av detta är framför allt att det finns mycket storarisker för ojust konkurrens med hjälp av underprissättning ochägartillskott från skattepengar.Privat näringsverksamhet finansieras genom riskvilligt privat kapital. Detär kapital som kräver avkastning för att stanna i företaget. En långsiktigtdålig lönsamhet leder mer eller mindre automatiskt till att verksamhetenavvecklas. Kommunala bolag har inte bara en stor tålighet mot förluster ochlåga krav på avkastning, de har också tillgång till vägar att finansiera igrunden olönsam verksamhet, något som är omöjligt för ett privat företag.Förutom ägartillskott från en ägare som inte kräver avkastning på sina pengarkan det till exempel handla om dolda subventioner genom samutnyttjande avkommunens övriga resurser.Kommunala bolag har också andra unika fördelar av att de har offentligamedel bakom ryggen. Inte minst gäller detta de möjligheter till billigakrediter som borgen för med sig. Vid upphandlingar kan de ocksåhålla sig med helt andra riskmarginaler än privata företag genom atteventuella förluster kan övervältras bakåt på skattebetalarna.Till de rent finansiella fördelarna kan också läggas de möjligheter somskapas av att ledningen för de kommunala bolagen ofta är intimtsammankopplad med den politiska ledningen i kommunen. Riskerna förfördelaktiga avtal av olika slag, jäv vid upphandlingar och samman-blandningar av bolag och politik är bara alltför uppenbara.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avveckling av de kommunala bolagen,2. att hos regeringen begär en översyn av möjligheternatill skatteplanering genom koncernbildning av bolag,13. att hos regeringen begär att utförsäljning avkommunala bostadsbolag inte skall medföra sänkta statsbidrag. 2Stockholm den 5 oktober 1999Karin ()()()1 Yrkande 2 hänvisat till FiU.2 Yrkande 3 hänvisat till BoU.