ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Kr521 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr521av , ()Allmänna samlingslokalerI det geografiskt vidsträckta finns fler än 300 allmännasamlingslokaler, som var och en är en betydelsefull mötesplats förmänniskorna i omgivningen. Det är bygdegårdar, bystugor, folkets hus,ordenshus och andra samlingslokaler, öppna för alla demokratiskakrafter. Här möts människorna till studier, amatörkultur, fester ochföreningsmöten. Här framträder professionella musiker, skådespelare,bildkonstnärer och författare. Ur det gemensamma arbetet i och församlingslokalen växer ofta fram ett engagemang för bygdens eller ortensutveckling. I djupaste bemärkelse är samlingslokalen en förutsättning föryttrandefriheten och en groningsgrund för hela vår demokrati.Det mesta arbetet för att hålla dessa lokaler i gott skick sker helt ideellt avmänniskorna i bygden. Även byggnadsmaterial, t.ex. brädor och stockar, ärofta skänkta. Men handikapphissar, hörselslingor och moderna, miljö-anpassade kök fordrar kontanta medel, som endast till en del kan mobiliserasi den lokalägande föreningen och hemkommunen.Efter en kraftfull reaktion från människor i hela landet räddade kvar statens stöd till handikappanpassning, upprustning och nybyggnadav allmänna samlingslokaler, anslag N1 - om än på en betydligt lägre nivåän . Regeringens förstahandsalternativ var, som bekant, attutradera stödet. beslut innebar att tillfördesanslaget, d.v.s. inte ens hälften av föregående års 36 miljoner kronor.Verksamheten bekräftar att det statliga stödet till handikapp-anpassning, upprustning och nybyggnad av allmänna samlingslokaler fylleren viktig funktion. En rad väl förankrade och för respektive bygd mycketvärdefulla projekt har fått stöd och därmed kunnat påbörjas. Moderna sam-lingslokaler för moderna ändamål i människors närmiljö är en förutsättningför möten, samtal, gemenskap och lokala initiativ. Ofta har samlingslokalenbetydelse både för det lokala kulturlivet och för bygdens möjligheter attpresentera sig utåt. Allt fler av de mindre samlingslokalerna på landsbygdenblir också en del av bygdens turistsatsningar.Det är uppenbart att statsbidraget till handikappanpassning, upprustningoch nybyggnad av allmänna samlingslokaler ska ses som en del avsatsningarna på att hela ska leva och utvecklas. Antalet ansökningartill visar att nuvarande statsbidragsnivå inte alls motsvarar debehov och ambitioner som finns hos människor runt om i hela landet.Bidraget bör därför rejält höjas. I enlighet med vad föreslår i enannan motion föreslår jag att det ekonomiska stödet till allmänna samlings-lokaler ska uppgå till per år.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om höjt ekonomiskt stöd till allmänna samlings-lokaler.Stockholm den 4 oktober 1999Kenneth ()
mot · GN02Kr522 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr522av Egervärn, ()UngdomsmiljöerBakgrundDe samlingslokalhållande organisationerna, Folkets Hus, bygdegårdarna,Våra Gårdar och Folkparker, har arbetat för att öppna upplokalerna för ungdomar. Detta har resulterat i ett flertal projekt, träffaroch ungdomsgrupper. , , Våra Gårdar och Folkparkerna i har startatarrangörskolan, ett initiativ för att höja kompetenserna och intresset förarrangörskap.Samtidigt som ungdomsgårdarna har blivit färre, sägs det i regeringensegen proposition "På ungdomars villkor" 1998/99:115, sid 70: "Tillgångentill lokaler är enligt bedömningen av mycket stor betydelse för ungdomarsmöjlighet till fritids- och kulturaktiviteter." I "Alltid kulturår", sidan 62,frånKULTUR i hela landet står det: "Lokalfrågan kan betraktas som engrundläggande principfråga för det lokala kulturlivet." På samma sida stårdet också: "Ändamålsenliga lokaler behöver inte vara nybyggda hus. Detfinns folkrörelsehus och kommunala lokaler som kan nyttjas även om deplanerats för andra aktiviteter. Att bygga om för vissa nya behov är ingenomöjlighet. "På många platser runt om i landet finns det tankar på att man vill startaeller utveckla ungdomsverksamheten men varken samlingslokalerna självaeller kommunen har pengar eller modet att komma igång. Det är viktigt attstaten går in och stimulerar dessa platser för att kommunerna själva ska gå inoch fortsätta verksamheten.Det behövs även medel för att starta upp verksamheterna. Det finns sedantidigare mycket positiva erfarenheter av projektet därett antal mindre aktiva Folkets Hus fick att skapa verksamhetför. Detta gjorde att de vågade satsa och flera av dem har inte gjort av medpengarna utan tvärtom förmerat dem. Något liknande vore önskvärt förungdomsverksamheten.Förslagsvis kunde projektet tilldelas i tre år.Dessa pengar fördelas av de samlingslokalhållande organisationerna i samrådmed . Pengarna fördelas till samlingslokaler som behöverrenoveras, byggas om eller byggas till för att kunna starta ungdomsverk-samhet. Även en summa för att kunna starta upp verksamhet bör kunnasökas. Pengarna fördelas efter ansökan efter följande kriterier:- Behovet på orten.- Grad av ungdomsstyrning.- Kommunens vilja att vara med (enligt samlingslokalprincipen).- Förändringsbenägenhet och förståelse för ungdomars behov inomstyrelse och personal.- Engagemang i ungdomsfrågor fram tills nu.Medel till detta kan anvisas ur anslaget UO17:61 "Bidrag tillfolkbildning, vad avser stödet för uppsökande verksamhet och utbildningi samhällsfrågor. "HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samlingslokalernas anpassning till ungdomar.Stockholm den 5 oktober 1999Erik ()
mot · GN02Kr523 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr523av , ()Etablering av kasinonStatliga planerar att öppna kasinon på ett antal platser runtom i . Företrädare för olika kommuner tävlar om att få SvenskaSpel att välja just deras kommun. Egentligen borde frågan om varkasinon skall etableras avgöras på marknaden.Koncession för att öppna och driva internationella kasinon i bordeauktioneras ut till högstbjudande, som betalar för tillståndet att starta ochdriva kasino samt en avgift relaterad till omsättningen. Den som erhållitkoncessionen måste också uppfylla de krav som ställs vad avser god ordning,åldersgränser etc. Brott mot avtal bör kunna leda till att koncessionen dras inutan ersättning. Kontroll över verksamheten bör utföras av särskildmyndighet.Anbudsförfarandet leder till konkurrens mellan professionella aktörer ochstörre effektivitet än om att ett statligt bolag skall bygga uppegenkompetens på ett område som är nytt för bolaget.Med motsvarande tillvägagångssätt bör hela Svenska Spels verksamhetsuccessivt konkurrensutsättas för att öka avkastningen och professionalis-men.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om koncession för att starta och driva internationellakasinon,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att AB Svenska Spels verksamhet skall kon-kurrensutsättas.1Stockholm den 4 oktober 1999Margit ()1 Yrkande 2 hänvisat till FiU.
mot · GN02Kr602 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr602av , ()Musikutbildning vid vissa folkhögskolorEnligt tidigare riksdagsbeslut så ska inte staten styra folkbildningen ochdet är ett principiellt riktigt ställningstagande. Fördelningen avstatsbidraget till folkbildningen hanteras av . fastställde nya fördelningskriterierför statsbidrag till folkhögskolorna togs ett särskiltmusikförstärkningsbidrag bort som ett antal folkhögskolor haft. Förexempelvis i i var det särskildamusikstödet . Beslutet ger ödesdigrakonsekvenser för den kvalificerade musikutbildningen vid . Effekten är naturligtvis densamma för några andrafolkhögskolor med liknande musikutbildningsambitioner. Framnäsmusikutbildning har funnits ända sedan skolan startades på 1950-talet.Denna utbildning har och har haft en enorm betydelse för utvecklingenav musiklivet i . Musikutbildningen lade grunden för attNorrland fick en musikhögskola, i . Framnäsfolkhögskolas musiklinjes fortsatta betydelse för i bl a av att drygt hälften av musikstudenterna i är före dettaFramnässtuderande.Det är naturligt att när folkbildningen gör sina prioriteringar så kan maninte ge kostsamma kvalificerade musikutbildningar vid folkhögskolor extraresurser, eftersom detta inte kan ses som en prioriterad folkbildningsfråga.Kvar står dock det faktum att om inte berörda folkhögskolor fårkompensation för de nu uteblivna musikförstärkningsbidragen så kommer deinte i fortsättningen att ha möjlighet att på samma sätt som varaaktiva musikkulturcentra och bidra till en god regional fördelning avkvalificerat musikliv. De kommer inte heller att kunna fullfölja sin uppgiftsom förutbildning till musikhögskolor. Därför måste staten hitta andra vägarför att de kvalificerade musikutbildningarna ska kunna finnas kvar.Ett lämpligt antal folkhögskolor bör ges extra statliga resurser för att somett särskilt nationellt uppdrag, utöver folkbildningsuppdraget, kunna bedrivakvalificerad musikutbildning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvalificerade musikutbildningar vid vissa folk-högskolor.Stockholm den 4 oktober 1999Monica ()()
mot · GN02Kr603 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr603av , ()Resurser till nyare rörelsefolkhögskolorFolkrörelserna i har långa traditioner och har bidragit till att den svenska demokratin har hållits vid liv och kunnatutvecklas. Folkrörelserna förändras över tiden och i takt med samhälls-utvecklingen. Nya demokratiska rörelser kommer till och behöverresurser för att utveckla sin verksamhet. En mycket viktig resurs ifolkrörelsernas verksamhet har varit och är deras folkhögskolor. Storadelar av ledarutbildning och annan utvecklingsverksamhet har skett ochsker vid folkhögskolorna. Den fria och frivilliga folkbildningen har härvarit ett utmärkt redskap för den demokratiska utvecklingen i alla vårastora folkrörelser.Folkbildningsrådet, som har statens uppdrag att fördela anslagen tillrörelsefolkhögskolorna, har regelverk och prioriteringar som skapar problemför dem som har startat folkhögskolor men ändå inte tillhör deursprungliga. har 21 nya folkhögskolor bildats. Dessa harbeviljats medel ur samma anslag som de befintliga och detta har lett till att detidigare startade inte kunnat utöka sin verksamhet i önskvärd utsträckningMånga av de nyaste folkhögskolorna är filialer som blivit självständigafrån gamla skolor som på detta sätt kunnat utöka sin verksamhet. De somvarit med men inte kunnat nå så stort antal deltagarveckor att detfunnits utrymme för filialverksamhet har däremot missgynnats.Ett exempel på detta är Hästsportens folkhögskola som startade . Efter1992 har man inte fått ökade resurser förutom ett antal platser förkunskapslyftet.Hästsporten är en rörelse i framväxt och inte minst engagerar den ett stortantal flickor och kvinnor. Man har stort behov av att utveckla sinledarutbildning och i övrigt utbilda dem som är aktiva i rörelsen.Även andra folkhögskolor med andra huvudmän har drabbats av sammaproblem.För att råda bot på de här problemen bör en översyn av regelverk och prioriteringar göras jämsides med att ökade resurserställs till förfogande så att fler kan bli delaktiga i denna viktiga verksamhet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en översyn genomförs av regelverket förFolkbildningsrådets bidragsfördelning till rörelsefolkhögskolorna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ytterligare ställs tillförfogande för en uppräkning av bidraget till nyare rörelsefolk-högskolor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att anslaget tas ur bidraget till uppsökandeverksamhet i folkrörelserna.Stockholm den 4 oktober 1999Margareta ()()
mot · GN02L203 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L203av , ()StiftelselagenMedel från stiftelser har spelat en stor roll för finansiering avforskning och utveckling och inte minst för att göra Sverigekänt genom . En sådan positiv roll för stiftelsernai utvecklingen av tycks genom att den "nya"stiftelselagen nu börjar tillämpas på allvar inte längre varamöjlig. Tolkning av lagen har visat sig innebära effekter somrimligen inte var avsikt med lagen. Under ettantal år har stiftelserna kunnat ge god utdelning till deändamål som stadgas för respektive stiftelse. Stiftelserna harliksom andra aktörer på kapitalmarknaden placerat i aktierför att säkra en god värdetillväxt och hög avkastning.Realisationsvinster liksom vinster i samband medderivathandel har betraktas som avkastning och legat tillgrund för utdelningen.Med den tolkning av avkastningsbegreppet som sker hos länsstyrelseroch rättsliga myndigheter betraktas dessa vinster i många fall som kapital-tillväxt i stiftelserna och ej utdelningsbara. Det innebär att stiftelserna ärhänvisade enbart till aktieutdelningen respektive penningmarknaden när detgäller utdelning enligt stiftelsernas ändamål. Dessa inkomster är avsevärtmycket lägre än den nivå som landets stiftelser har kunnat avsätta förutdelning och därmed rycks grunden undan för många mycketangelägna verksamheter.Sveriges stiftelser omfattar en avsevärd förmögenhetsmassa. De har genomanslag och bidrag på ett verkningsfullt sätt finansierat forskning, utvecklingoch andra angelägna ändamål, nationellt och internationellt. Stryps stiftel-sernas möjligheter till detta får det omfattande negativa effekter i samhället.Nobelstiftelsen är en av de drabbade stiftelserna som har agerat denrättsliga vägen. behandlas ärendet av Kammarkollegiet somremitterat ärendet till regeringen. visar i sin dokumentationpå det irrationella i den fiktiva gräns som sätts mellan direktavkastningoch realisationsvinster. Ett flertal stater i har standardstadgar förstiftelser där det klart framgår att realisationsvinst i samband med aktie-handel betraktas som utdelningsbar avkastning.För att möjliggöra för stiftelserna att fortsatt bedriva sin verksamhet somtidigare bör en sådan ändring av stiftelselagen komma tillstånd så attrealisationsvinster liksom vinster vid derivathandel betraktas som avkastningoch grund för utdelning av medel från stiftelsen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av förändringar i stiftelselagen.Stockholm den 1 oktober 1999Leif ()()
mot · GN02L204 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L204av Skårvik, ()StiftelselagenDen "nya" stiftelselagen börjar nu tillämpas på allvar. Dethar också inneburit att tolkning av lagen ger effekter somrimligen inte var avsikt. Under harstiftelserna kunnat ge god utdelning till de ändamål somstadgas för respektive stiftelse. Stiftelserna har liksom andraaktörer på kapitalmarknaden placerat i aktier för att säkra engod värdetillväxt och hög avkastning.Realisationsvinst liksom vinster i samband med derivathandel harbetraktats som avkastning och legat till grund för utdelningen.Med tolkning av avkastningsbegreppet som sker hos länsstyrelser ochrättsliga myndigheter betraktas dessa vinster i många fall som kapitaltillväxti stiftelserna och ej utdelningsbara. Det innebär att stiftelserna är hänvisadeenbart till aktieutdelningen respektive penningmarknaden när det gällerutdelning enligt stiftelsernas ändamål. Dessa inkomster är avsevärt mycketlägre än den nivå som landets stiftelser har kunnat avsätta för utdelninghittills.Sveriges stiftelser omfattar en avsevärd förmögenhetsmassa. De har genomanslag och bidrag, på ett verkningsfullt sätt finansierat forskning, utvecklingoch andra angelägna ändamål, nationellt och internationellt. Att strypastiftelsernas möjligheter till detta får omfattande negativa effekter i sam-hället.Nobelstiftelsen är en av de drabbade stiftelserna som agerat den rättsligavägen. behandlas ärendet av Kammarkollegiet som remitteratärendet till regeringen. visar i sin dokumentation på detirrationella i den fiktiva gräns som sätts mellan direktavkastning ochrealisationsvinster. Ett flertal stater i har standardstadgar för stiftelserdär det klart framgår att realisationsvinst i samband med aktiehandelbetraktas som utdelningsbar avkastning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändringar i stiftelselagen.Stockholm den 1 oktober 1999Kenth Skårvik (fp)
mot · GN02L206 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L206av , ()StiftelselagenDen "nya" stiftelselagen börjar nu tillämpas på allvar. Dethar också inneburit att tolkning av lagen ger effekter somrimligen inte var avsikt. Under harstiftelserna kunnat ge god utdelning till de ändamål somstadgas för respektive stiftelse. Stiftelserna har liksom andraaktörer på kapitalmarknaden placerat i aktier för att säkra engod värdetillväxt och hög avkastning. Realisationsvinsterliksom vinster i samband med derivathandel har betraktatssom avkastning och legat till grund för utdelningen.Med den tolkning av avkastningsbegreppet som sker hos länsstyrelseroch rättsliga myndigheter betraktas dessa vinster i många fall somkapitaltillväxt i stiftelserna och ej utdelningsbara. Det innebär attstiftelsernaär hänvisade enbart till aktieutdelningen respektive penningmarknaden närdet gäller utdelning enligt stiftelsernas ändamål. Dessa inkomster är avsevärtmycket lägre än den nivå som landets stiftelser har kunnat avsätta förutdelning hittills.Sveriges stiftelser omfattar en avsevärd förmögenhetsmassa. De har genomanslag och bidrag på ett verkningsfullt sätt finansierat forskning, utvecklingoch andra angelägna ändamål, nationellt och internationellt. Att strypastiftelsernas möjligheter till detta får omfattande negativa effekter isamhället.Nobelstiftelsen är en av de drabbade stiftelserna som har agerat denrättsliga vägen. behandlas ärendet av Kammarkollegiet somremitterat ärendet till Regeringen. visar i sin dokumentationpå det irrationella i den fiktiva gräns som sätts mellan direktavkastningoch realisationsvinster. Ett flertal stater i har standardstadgar förstiftelser där det klart framgår att realisationsvinst i samband medaktiehandel betraktas som utdelningsbar avkastning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring istiftelselagen att realisationsvinst i samband med aktiehandel fårbetraktas som utdelningsbar avkastning.Stockholm den 4 oktober 1999Lars ()
mot · GN02L207 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L207av , ()StiftelselagenDen "nya" stiftelselagen börjar nu tillämpas på allvar. Dethar också inneburit att tolkning av lagen ger effekter somrimligen inte var avsikt. Under harstiftelserna kunnat ge god utdelning till de ändamål somstadgas för respektive stiftelse. Stiftelserna har liksom andraaktörer på kapitalmarknaden placerat i aktier för att säkra engod värdetillväxt och hög avkastning. Realisationsvinsterliksom vinster i samband med derivathandel har betraktatssom avkastning och legat till grund för utdelningen.Med den tolkning av avkastningsbegreppet som sker hos länsstyrelseroch rättsliga myndigheter betraktas dessa vinster i många fall somkapitaltillväxt i stiftelserna och ej utdelningsbara. Det innebär attstiftelsernaär hänvisade enbart till aktieutdelningen respektive penningmarknaden närdet gäller utdelning enligt stiftelsernas ändamål. Dessa inkomster är avsevärtmycket lägre än den nivå som landets stiftelser har kunnat avsätta förutdelning hittills.Sveriges stiftelser omfattar en avsevärd förmögenhetsmassa. De har genomanslag och bidrag på ett verkningsfullt sätt finansierat forskning, utvecklingoch andra angelägna ändamål, både nationellt och internationellt. Att strypastiftelsernas möjligheter till detta får omfattande negativa effekter i sam-hället.Nobelstiftelsen är en av de drabbade stiftelserna som har agerat denrättsliga vägen. behandlas ärendet av Kammarkollegiet somremitterat ärendet till regeringen. visar i sin dokumentationpå det irrationella i den fiktiva gräns som sätts mellan direktavkastningoch realisationsvinster. Ett flertal stater i har standardstadgar förstiftelser där det klart framgår att realisationsvinst i samband med aktie-handel betraktas som utdelningsbar avkastning.Under alla omständigheter måste stiftelselagen ändras och förtydligas såatt realisationsvinster och vinster från derivathandel räknas som utdelnings-bar inkomst.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring avstiftelselagen att realisationsvinster och vinster av derivathandel istiftelser räknas till de utdelningsbara tillgångarna.Stockholm den 3 oktober 1999Margareta ()()
mot · GN02L208 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:L208av , ()Begränsning av antal styrelseuppdragAktiebolagslagen (ABL) innehåller inte några begränsningarnär det gäller det antal styrelseuppdrag en styrelseledamotfår ha.I ABL kommenteras endast styrelsens storlek. Man skiljer mellan publikaoch privata aktiebolag. Huvudregeln är minst tre ledamöter i publika bolag,medan privata bolag kan ha färre. Antalet styrelseledamöter ska framgå avbolagets bolagsordning. I övrigt är de enda begränsningar som ABL anger,att en person inte får vara underårig eller i konkurs eller ha förvaltare förattkomma ifråga som styrelseledamot i ett aktiebolag. Personen får heller inteha näringsförbud. Att man inte får ha mer än ett visst antal styrelseuppdragsamtidigt är ingen begränsning enligt nuvarande ABL.Ny statistik visar att nästan 2 000 svenskar sitter i styrelsen för mer än tioolika företag. Näringslivets makthavare har ofta många uppdrag och det finnsskrämmande exempel på personer som har mer än 100 olika styrelseuppdrag.Det finns en risk för att dessa personer på grund av tidsbrist gör ett dåligtjobb, och den risken ökar ju fler styrelser man sitter i. Engagemanget i varjebolag kan man fundera över, och det finns en fara för bolagens utveckling.I finns en gräns som säger att en person får ha max tio styrelse-uppdrag. Därefter krävs särskild dispens.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen låter utreda möjligheten av attbegränsa antalet styrelseuppdrag i bolagsstyrelser.Stockholm den 29 september 1999Agneta ()()()()