mot · GN02Sf230 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Sf230av Skårvik, (-m)Översyn av social- och bidragssystemenPrivatekonomiska såväl som samhälls- ochföretagsekonomiska skäl talar för behovet av att utredaövergripande reformer av socialförsäkringarna ochbidragssystemen.Statsbudgeten är alltför konjunkturberoende. En rad utgifter ökarautomatiskt i sämre tider, som skatteintäkterna minskar.Konjunkturella upp- och nedgångar späds på. Detta förklaras av att er-sättningar och bidrag utgör en mycket stor del av det svenska folketsförsörjning. Marginaleffekter har låst in särskilt de s.k. svaga grupperna i ettekonomiskt beroende av välfärdssystemen. Detta är ett välkäntfaktum och redogörs bl.a. för i "Lönar sig arbete? ",Ds 1997:73.På grund av systemberoendet blir dessa gruppers ekonomiska välfärdstarkt avhängig de offentliga skatteintäkterna. De drabbas därmed väldigthårt av lågkonjunkturer med påföljande sparkrav, vilket lågkonjunkturenunder 90-talet tydligt exemplifierar. Strukturella åtgärder måste sikta mot attminska individens bidragsberoende och istället öka hennes förmåga attförsörja sig själv. Strukturella åtgärder måste också förbättra incitamentenför att vilja försörja sig själv. Nya lösningar bör syfta till att ökaförsäkringsmässighet i välfärdssystemen. Att reducera de konjunktur-beroende utgifterna bidrar till en mer stabil offentlig budget, men framför allttorde reformerade system bidra till en ökad frihet och högre livsinkomst förindividen.Sjukförsäkringsavgiften är nu omvandlad till pensionsavgift, menresulterade då den fortfarande betalades in till sjukförsäkringen under börjanav 90-talet i stora överskott. Trots att avgifter är avsedda att finansiera ettbestämt ändamål frångicks den principen och överskottet användes iställettill andra offentliga utgifter, däribland bidrag till arbetslöshetsförsäkringen.Denna överskottstrend vände dock oförutsett, då sjukförsäkringsutgifternasteg kraftigt och slog i utgiftstaket långt före årets slut.Om sjukförsäkringen i stället var en sluten, fullständigt avgiftsfinansieradförsäkring skulle liknande problem undvikas genom att avgiftensätts auktuariskt riktigt, d.v.s. så att ersättningar motsvarar inbetaladeavgifter och så att systemet blir finansiellt stabilt på lång sikt. Eventuellaöverskott fonderas för att brukas under sämre tider. Detta skulle bidra tilllångsiktighet och motverka konjunkturiella svajningar i statsbudgeten. ser fördelar med en sådan lösning och diskuterardenna i . Avkastningen på de fonderade medlenskulle bidra till en effektivare finansiering och också lägre avgifter.Undersökningar visar dessutom att allmänheten upplever en skattetrötthetsom i längden kan slå över till en bristande betalningsmoral. Undandragandeav skattemedel förekommer redan i stor skala, och utan åtgärder riskerar densvarta sektorn att svälla ytterligare. Att tydligt koppla inbetalda avgiftertillförmåner har visat sig vara effektivt för att höja betalningsmoralen bl.a. iösteuropeiska länder som saknar skattetraditioner. Allmänhetens förtroendeför socialförsäkringarna och betalningsmoralen skulle högst sannolikt stärkasom avgifterna garanterat gick till avsedda försäkringar och förvaltades väl.En omfattande reform av pensionssystemet har redan breddat vägen förnya lösningar även inom andra delar av välfärdssystemen. Fem partierenades 1994 om grundläggande principer för en pensionsreform, där två avde viktigaste ingredienserna var att helt avskilja pensionssystemet frånstatsbudgeten samt att delvis finansiera pensionerna genom individuelltfonderade premieavsättningar. beslutade att anta ochsjösätta de regler som utarbetats för pensionsreformen, med undantag förnågra teknikaliteter som bearbetas för närvarande.Detta var principiellt mycket viktiga beslut. Dels innebär reformen en storoch ovanligt övergripande förändring av en socialförsäkring, vilka vanligenpräglas av justeringar och ändrade detaljregler inom den befintliga ramen,dels introduceras en ny finansieringsform som inte prövats i desvenska offentliga välfärdssystemen.Av ovan nämnda skäl bör socialförsäkringarna och bidragssystemenutredas. Utredningen bör bl.a. undersöka om principerna om fonderadfinansiering och avskiljande från statsbudgeten kan tillämpas på social-försäkringssystemen i sin helhet. Utredningen bör även på ett mer över-gripande plan undersöka socialförsäkringarna och bidragssystemen vadgäller bl.a. effekterna av ersättningsnivåer, kvalifikationsregler och krav påmotprestationer. Uppdraget bör medge ett förutsättningslöst angreppssätt ochsakna hämmande restriktioner i utredningsuppdraget. Syftet med utredningenbör vara att bereda väg för långsiktigt stabila välfärdssystem som under-stöder snarare än stävjar högre tillväxt, högre välfärd och ökad individuellsjälvständighet.Ett nödvändigt komplement till reformer för mindre beroende av välfärds-systemen är naturligtvis att skapa bästa möjliga förutsättningar för individenatt försörja sig själv. Det är därför hög tid att också åtgärda arbets-marknadens funktionssätt vad gäller bl.a. lönebildning och arbetsrätt. Dettatorde vara nödvändigt för att åstadkomma full sysselsättning under deförutsättningar som råder i och världen . Endast genom ökadsysselsättning kan välfärdssystemen renodlas mot att stödja dem som intekan försörja sig på egen hand.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av social- och bidragssystemen.Stockholm den 30 september 1999Kenth Skårvik (fp)()()()()()()