mot · GN02Kr318 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr318av , ()Kultur, medier, trossamfund och fritidTabell 1: (2000 Förändring )InledningModerata samlingspartiet vill verka för en större frihet påkulturens område och vi har i vår motion 1999/2000:Kr317angivit de principer vi anser bör gälla för de kulturpolitiskainsatserna. Den av Socialdemokraterna förda kulturpolitikenleder till korporativism som skapar ett beroende som verkarhämmande för initiativ och nyskapande. Skatter och pålagorförsvårar den konstnärliga verksamheten och görproduktionen orimligt kostnadskrävande.De kulturpolitiska insatserna får inte styras av arbetsmarknadspolitiskaaspekter. Kulturpolitiken måste garanteras mångfald, konstnärlig frihet ochkvalitet. Statens och kommunernas stöd och engagemang i kultursamman-hang måste präglas av viljan att ge förutsättningar för kvalitativt högtståendekulturupplevelser för den enskilde.En ny roll för KulturrådetVi vidhåller vår mångåriga kritik mot Kulturrådetsdominerande roll och de risker det medför för en vitalförnyelse av kulturen. Vi föreslår en minskning avkulturbyråkratin genom ett lägre anslag till Kulturrådet.Statens kulturråd har haft en dominerande roll vid bedömning avkulturverksamheter, tilldelande av statliga medel och uppföljning av deområden där staten genom sina regelverk och medel har ett avgörandeinflytande. Genom rådets konstruktion finns inte någon möjlighet att utkrävanormalt politiskt ansvar. Bidragen fördelas genom bedömningsgrupper, varsmedlemmar ofta har en personlig relation till det verksamhetsfält som de ärsatta att ta ställning till. Detta har hos många kulturaktiva skapat en känslaavskepsis mot . fungerar också som utrednings- ochberedningsorgan åt regeringen och har dessutom blivit beredande organ åtStiftelsen , som tillkom just med den avsikten att vara etthelt oberoende organ. Avslutningsvis vill vi peka på att vi i motion1999/2000:Kr317 avvisar införlivandet av Kulturnät i anslag A 1 bör uppgå till 17.510.000 kronor.Renodla statens uppgifterFlera av de verksamheter som ryms inom anslagspostenAllmän kulturverksamhet bör ej vara statliga uppgifter. Detsom inte efterfrågas eller får lokalt stöd skall inte alltidkunna räkna med att överleva genom statliga bidrag, somsedan övergår till att bli årliga anslag. Det var vårförhoppning att förslag skulle leda till enordentlig vitalisering av svenskt kulturliv. Statensansvarsområde måste närmare definieras och klart avgränsas.Av det skälet föreslår vi en minskning av anslaget till ettbantat kulturråd under denna utgiftspost.Anslaget A 2 bör uppgå till 56.196.000 kronor.Ny kulturfondVi har i motion 1999/2000:Kr317 föreslagit inrättande av enkulturfond med uppgift att stödja nyskapande verksamhetinom kulturområdet som inte på annat sätt uppbär stöd avoffentliga medel. Fondens uppgift är att anvisa medelmotsvarande de resurser som mobiliserats genom bidrag,sponsorinsatser eller på annat sätt. Fonden bör tillföras100 och ett nytt anslag A5 skapas.Ökat lokalt ansvar förteater, dans och musikRiksteatern skapades för att producera teater för hela landet.Då hade de kringresande privata teatersällskapen mer eller mindre försvunnit, och det fanns inte någraregionala teaterensembler skapade för att producera teater förhela landet. har ett i princip täckande nät avlänsteatrar, några med flera scener och dessutom turnerande.Flera av de andra institutionsteatrarna, såsom stadsteatrarna ivåra största städer, har etablerat annexscener ochturnéverksamhet. Länsteatrarna har ofta ambitionen attturnera i den egna regionen och även utanför det egna länet.De fria teatergrupperna svarar numera för en omfattandeturnéverksamhet som betyder mycket främst för spridningenav barn- och skolteater.Det är viktigt att så många som möjligt får möjlighet att ta del av utbudetpå nationalscenerna och de andra större teatrarna. Vi betalar alla via skattenmerparten av verksamhetens kostnader oavsett var vi bor. Utan avkall påkonstnärlig kvalitet eller integritet bör det kunna hävdas att det, i den nyamedievärld vi lever, bör vara naturligt att ha andra medier än bara denlevande scenen i åtanke vid uppsättandet av skådespel, för att med en lättanpassning kunna nå en mångdubbelt större publik via t.ex. TV och video.Det är enligt vår mening inte rimligt att behålla en verksamhet vidRiksteatern på oförändrad nivå när det nu finns ett regionalt teaterutbud. Detär också uppenbart att förenings- och arrangörsdelen av påmånga orter känner sig bunden av utbudet från den producerande delen. Vianser att vuxenteaterverksamheten vid kan upphöra och attRiksteatern genom sina s.k. specialensembler, som Tyst teater ochCullbergbaletten, skall erbjuda lokala arrangörer det som inte regionteatrarnahar kapacitet till.Rikskonserters verksamhet bör likaledes omprövas. Vi anser till skillnadfrån regeringen att Rikskonserters produktion kan minska ytterligare. I likhetmed anser vi också att den löpande fonogramutgivningenbör ske på samma villkor som för övriga skivproducenter. Specialutgivning ianslutning till projektet bör kunna ske efter vanlig upphandling med normalakonkurrensregler. Då inte Rikskonserter skall ha ett eget ansvar förblåsmusiken som genre bör någon typ av nationellt ansvar genom avtaltilldelas någon av de kvarvarande professionella orkestrarna.Sammantaget bör anslaget B1 uppgå till 633.055.000 kronor.I likhet med en enig teaterutredning anser vi att erfarenheterna avSkådebanan är sådana att det som kvarstår av dess verksamhet skall upphöraoch att motsvarande medel för publikverksamhet kan tillföras arrangörer viaanslaget till Riksteatern.LitteraturstödStödet inom litteraturområdet består av ett antalkomponenter varav utgivningsstödet är det i särklass största.Kulturutredningen redovisade att det i utges cirka13.000 nya titlar varav cirka 2.000 är skönlitteratur,1.000 barnlitteratur och 10.000 facklitteratur. Detta är enligtvår bedömning en omfattande utgivningsvolym med tankepå att är ett litet språkområde.Det går inte att med bestämdhet hävda att denna omfattande utgivningkommer till stånd till följd av det statliga utgivningsstödet. Enligt vår meningär det rimligt att minska utgivningsstödet.Utgivningen av vuxenlitteratur En Bok bör upphöra, medan enutgivning av barnböcker kan anses vara befogad inte minst genom det högakostnadsläget i , vilket drabbar även böcker för barn.Sverige är ett av de länder där den kontinuerliga tillgången på klassiker ibokhandeln är lägst. Det kan gå årtionden mellan utgivning av såväl svenskasom översatta utländska verk, vilket leder till att tillgången även antikvarisktär näst intill obefintlig. En god tillgång till det litterära arvet är ett av defrämsta kännetecknen på en kulturnation, och som en sådan vill vi räkna oss.Det finns ett lagerhållningsstöd, som dock inte primärt är inriktat påklassiker.Vi avvisar förslaget om anslag till lånecentraler och depåbibliotek. Enligtvår uppfattning bör statens åtaganden renodlas, och vi menar att lånecentralerförst och främst är ett regionalt ansvar. Dessutom innebär den datatekniskautvecklingen en förenkling och rationalisering av verksamheten, varför ettsärskilt statligt stöd inte är nödvändigt. Anslaget C 1 bör därför uppgå till25.140.000 kronor. Med stöd från utges sedan ett antal åren klassikerserie för gymnasieskolan av flera förlag i samverkan. Emellertidsker försäljningen av dessa utgåvor endast till skolor. Vi finner det vara ensjälvklarhet att de skall hållas tillgängliga i bokhandeln. Till anslaget C 2böranvisas 59 917 000 kronor.Regeringen föreslog att stödet till Talboks- och punkt-skriftsbiblioteket, anslag C 5, skulle minskas med . Viavvisade detta förslag och för anser vi att bör anvisaknappt utöver det som regeringen föreslår. Det liggerockså väl i linje med vad Moderata samlingspartiet föreslår på andraområden när det gäller satsningar på funktionshindrade. Anslaget C 5 böruppgå till 69.491.000 kronor. Den summan vi ökar anslaget C 5 med tar vifrån anslag C 4 Stöd till bokhandel, som vi föreslår avvecklas helt. Stödet är isig konkurrenssnedvridande eftersom t.ex. Internetbokhandlare inte ärberättigade till det. Anslag C 4 bör därför upphöra.Konstnärlig gestaltning avden gemensamma miljönRegeringen föreslår att de statliga bidragen för konstnärligutsmyckning i den offentliga miljön också skall kunnaanvändas för andra miljöer än "de statliga". Som exempelnämns bostadsområden samt skol- och fritidsmiljöer. Ävenom syftet är vällovligt innebär den föreslagna ordningen attstaten förväntas svara för praktiskt taget all offentligutsmyckning. Vår uppfattning är att staten bör renodla sittansvar för olika kulturverksamheter och inte ikläda sig nyaansvar och utgifter. Anslaget D 2 bör uppgå till 29.438.000kronor.Kulturmiljövård ochkulturstödVi anser att den verksamhet som skall finansieras underanslaget G2 är mycket värdefull och avvisar regeringensminskning, som sker utan en närmare förklaring, med tiomiljoner kronor och föreslår en utökning med 25miljoner kronor.Anslaget G2 kommer med vårt förslag att uppgå till 274.618.000 kronor.KulturinstitutionernashyreskostnaderVi vill erinra om vad kulturutskottet uttalade i sitt yttrandetill finansutskottet (1997/98:KrU3y) rörandekulturinstitutionernas lokalförsörjning och hyreskostnader.Bland annat pekade utskottet på att det skulle vara av värdeom regeringen i resultatredovisningen under institutionernasanslag i kommande budgetpropositioner kort anger hur stordel av föregående års anslag som använts till att betalahyreskostnader. Den i budgetpropositionen lämnaderedovisningen är ännu inte heltäckande.En bättre museistrukturDet är otillfredsställande att regeringen inte heller läggerfram ett samlat förslag om en ny museistruktur.Ansvarsmuseirollen måste också förtydligas. Det är ocksåanmärkningsvärt att regeringen inte förmår att redovisa enöversyn av strukturen inom museiområdet. I ställetkonstateras (sid 120) att först kommer en sådanredogörelse att presenteras.Vi vill understryka vikten av att samtliga museer som får statliga bidragges i uppdrag att utarbeta gallringsplaner. De medel som avsatts för riktadeinsatser på museiområdet kan med fördel användas för att stimulera dettaarbete. Behovet av kompetensutveckling inom museivärlden är väldokumenterat. Den forskning som bedrivs skall i större utsträckningfinansieras genom forskningsrådsmedel. De ideella krafternas insatser för-tjänar att uppmärksammas och uppmuntras. Sponsorinsatser kan ytterligarestimuleras med förnuftigt utformade skatteregler.Vi har varit motståndare till en ny museimyndighet medVärldskulturmuseum i som centrum. Men vi konstaterar nu attverksamheten finns och mot den bakgrunden finner vi ingen anledning attunder anslaget H 1 yrka något annat.Arbetets museum -bristande huvudmanna-ansvarArbetets museum i bedriver en verksamhetliknande den som återfinns hos ett stort antal kulturhistoriskamuseer samt industri- och verksamhetsmuseer. Liksom ettantal andra verksamheter har det skapats på initiativ av olikaintressegrupper. I fallet Arbetets museum dock utan att mansett till att verksamheten har de medel som behövs för attfortleva av egen kraft. Av politiska skäl har sedan detekonomiska ansvaret för verksamheten övertagits av staten.Vi har av principiella skäl vänt oss mot detta och finneringen anledning att frångå vårt tidigare ställningstagande.Om ett dokumentationscentrum av unik karaktär söker stöd för sinverksamhet skall detta självfallet - om det finns ett allmänintresse av verk-samheten - prövas på samma meriter som andra för vårt kulturarv värdefullaverksamheter. Arbetets museum uppfyller enligt vår mening inte dessakriterier, varför under H4 till museet bör utgå. Anslaget H4 skall därföruppgå till 29.689.000 kronor.Stöd till icke-statligakulturlokalerVi föreslår att anslaget för stöd till icke-statliga kulturlokalerutgår. Regeringen slår fast att villkoret för att statligt stödskall utgå till någon kulturverksamhet skall vara atthuvudmannen är beredd att svara för lokalkostnaden. Att dåsamtidigt ha ett statligt anslag för detta ändamål är ologiskt.Vi anser att möjligheten till handikappanpassning är viktigmen att detta i så fall bör täckas av anslag inom sammautgiftsområde som andra handikappåtgärder. Anslaget H5utgår således.Riksutställningar ges nyinriktningVi anser att den nya myndigheten , trots attden tilldelats nya uppgifter, totalt sett bör minska sinverksamhet. Antalet egna produktioner bör minska och manbör i större utsträckning fungera som serviceorganisation tillandra utställningsarrangörer. Efterfrågestyrningen måsteytterligare förstärkas. Anslaget H6 bör uppgå till12 733 000 kronor.TV-avgiftenRegeringen föreslår att TV-avgiften från den 1 januari 2000höjs från till . För år 2000tilldelas de tre public service-företagen knappt 5,1 miljarderkronor. Beloppet fördelas på , SverigesRadio och Utbildningsradion enligt en särskildfördelningsnyckel. Vi avvisar den föreslagna höjningen avTV-avgiften.ForskningDet är viktigt att de medel som anslås till forskning användstill så kvalificerade uppgifter som möjligt. Detta gäller ävenforskning inom kultursektorn. Forskning skall ske påvetenskapliga kriterier. Dessvärre finns det många exempelpå att aktiviteter av lägre dignitet, såsom sammanställningar,enklare utredningar etc., införts under beteckningenforskning, men inte uppfyller sådana kriterier. Av anslagetanser vi att skall ställas tillforskningsrådens förfogande för forskning på kulturensområde. Verksamheten skall vetenskapligt prövas på sammavillkor som övrig forskning. Anslaget J1 bör därför uppgå till10.549.000 kronor.FolkbildningenVi föreslår en besparing på . Aktivainsatser för att öka andelen uppdragsutbildning och annanicke-bidragsberoende utbildning bör kunna göras ävenfortsättningsvis. bör i sina kontakter medanslagsbeviljande kommuner och landsting peka på att dessautformar sina bidragskriterier efter de lokala förhållandenaoch inte bara låter dem bli en följd av den bidragsfördelningsom de statliga reglerna leder till.Bidraget till folkhögskolorna bör lyftas från utgiftsområde17 till utgiftsområde 16.Det förslag till kulturfond som presenterats i vår motion kommer också attkunna utnyttjas av folkbildningen.Anslaget L1 skall uppgå till 1.339.073.000 kronor.UngdomsfrågorInledningsvis konstaterar vi att ungdomsfrågor förnärvarande är föremål för behandling i utskottet eftersomregeringen presenterade en proposition om detta.Bidraget till den nationella och internationella ungdomsverksamheten börminskas. I första hand bör den internationella verksamheten klara sig medsnävare ekonomiska ramar, men även grundbidragen till rikstäckande barn-och ungdomsorganisationer bör kunna minskas. Detta bidrag har funnitslänge och ett mål är att få fler ungdomar i föreningslivet, men de flestaungdomsorganisationer visar en minskning i medlemsantalet. Det finns klaratecken på att ungdomsaktiviteter som inte erhåller bidrag drar till sig nyagrupper. En omprövning är alltså nödvändig. får enligtvårt förslag ett mindre anslag att hantera, och myndigheten borde därförockså klara sig med minskade anslag.Anslaget M1 skall med detta uppgå till 7.599.000 kronor och anslaget M2skall uppgå till 44.889.000 kronor.Idrotts- ochfolkrörelsefrågorVi konstaterar att även idrottsfrågor ärföremål för behandling i utskottet, varför vi hänvisar till vårkommittémotion med anledning av detta.Vad gäller idrottens finansiering vill vi dock att denna skallha en större andel av lotterimarknaden för att på så sätt gesmöjlighet att påverka sin egen situation i större utsträckning.Vi anser att den verksamhet som bedrivs på Dopinglaboratoriet i Huddingemåste ges förutsättningar att fortsatta. Vi anser att verksamheten där därförbör erhålla genom omfördelningar inom anslaget N 1. Enannan väg skulle kunna vara att öka bidraget från till sjumiljoner kronor i ställer för föreslagna fem miljoner kronor.Under detta anslagsområde återfinns också bidrag till allmännasamlingslokaler. Vi förordar att detta anslag upphör. Det är enligt vår meningen uppgift att i förekommande fall bistå med kostnader förallmänna samlingslokaler. Vad gäller bidrag för handikappanpassningkonstaterar vi att det finns möjlighet till stöd genom anslag på andra utgifts-områden. Anslaget N3 bör således upphöra.Vi menar avslutningsvis att bidraget till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet skall upphöra (N4) och att stödet till friluftsorganisationerna(N5) skall minska med tre miljoner kronor.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att under anslag A 1 , ut-giftsområde 17 anslå enligt vad som anförts i motionen,2. att beslutar att under anslag A 2 Allmän kulturverk-samhet, utgiftsområde 17 anslå enligt vad som anförts imotionen,3. att beslutar att under anslag A 5 Kulturfond,utgiftsområde 17 anslå enligt vad som anförts imotionen,4. att beslutar att under anslag B 1 Bidrag till Svenskariksteatern m.fl., utgiftsområde 17 anslå i enligt vadsom anförts i motionen,5. att beslutar att under anslag C 1 Bidrag till regionalbiblioteksverksamhet, utgiftsområde 17 anslå enligt vadsom anförts i motionen,6. att beslutar att under anslag C 2 Litteraturstöd, ut-giftsområde 17 anslå enligt vad som anförts i motionen,7. att beslutar avskaffa anslag C 4 Stöd till bokhandeln,utgiftsområde 17 enligt vad som anförts i motionen,8. att beslutar att under anslag C 5 Talboks- och punkt-skriftsbiblioteket, utgiftsområde 17 anslå enligt vadsom anförts i motionen,9. att beslutar att under anslag D 2 Konstnärliggestaltning av den gemensamma miljön, utgiftsområde 17 anslå29 enligt vad som anförts i motionen,10. att beslutar att under anslag G 2 Bidrag till kultur-miljövård och kulturstöd vid ombyggnad, utgiftsområde 17 anslå274 i enlighet med vad som anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om redovisning av kulturinstitutionernas lokal-försörjning och hyreskostnader,12. att beslutar att under anslag H 4 Bidrag till vissamuseer, utgiftsområde 17 anslå enligt vad som anförts imotionen,13. att avslår regeringens förslag om stöd till icke-statligakulturlokaler, (anslaget H 5) enligt vad som anförts i motionen,14. att beslutar att under anslag H 5 Stöd till icke statligakulturlokaler, utgiftsområde 17 anslå enligt vad som anförts imotionen,15. att beslutar att under anslag H 6 Riksutställningar,utgiftsområde 17 anslå enligt vad som anförts imotionen,16. att avslår regeringens förslag om höjd TV-avgiftenligt vad som anförts i motionen,17. att beslutar att av anslaget förforskning skall fördelas av forskningsråden och att anslag J 1Forskning- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet därmed skalluppgå till enligt vad som anförts i motionen,18. att beslutar att överföra bidrag till folkhögskolornafrån utgiftsområde 17 till utgiftsområde 16 enligt vad som anförts imotionen,119. att beslutar att under anslag L 1 Bidrag till folk-bildningen, utgiftsområde 17 anslå 1 enligt vad somanförts i motionen,20. att beslutar att under anslag M 1 ,utgiftsområde 17 anslå enligt vad anförts i motionen,21. att beslutar att under anslag M 2 Bidrag till nationelloch internationell ungdomsverksamhet m.m. utgiftsområde 17 anslå44 enligt vad som anförts i motionen.22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anslaget till Dopinglaboratoriet i ,23. att beslutar att under anslag N 4 Bidrag till kvinno-organisationernas centrala anslag, utgiftsområde 17, anslå enligtvad som anförts i motionen,24. att beslutar att under anslag N 5 Stöd till frilufts-organisationer, utgiftsområde 17 anslå enligt vad somanförts i motionen,25. att beslutar att avskaffa anslag N 3 Bidrag till all-männa samlingslokaler, utgiftsområde 17 enligt vad som anförts imotionen.Stockholm den 30 september 1999Elisabeth ()()()()()()()()()()1 Yrkande 18 hänvisat till FiU.