mot · GN02MJ753 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:MJ753av , ()Miljön1 InledningMiljöpartiet de gröna bildades som ett resultat av ett allt större miljö-engagemang i samhället. För många kom uppvaknandet medRachel bok . Kemikaliseringen började skörda offer iden svenska naturen. Kvicksilverbetning av utsäde resulterade i mångafåglars död, och rovfåglar döende i kramp gjorde ekologi mycketpåtaglig och vad som sker då gifter anrikas i näringskedjor.Sedan dess har en hel del hänt. är vi medvetna om försurning ochklimatförändring. Det talas om det. Många tror dock att miljöproblemen ärlösta, men i verkligheten finns de gamla miljöproblemen som försurning,övergödning och klimatförändringen kvar och nya har kommit till, allakemikalier. De åtgärder som vidtagits har inte varit tillräckliga. Så var ocksåslutsatsen på uppföljningsmötet till , som hölls i 1997. Agenda21 - det stolta flaggskeppet för ett nytt miljötänkande - har inte fått vind iseglen.Att klimatförändringen existerar och fortgår är allmänt erkänt ochockså att detta är den största och allvarligaste överlevnadsfrågan framöver.Att den främsta orsaken är användning av fossila bränslen i en alldeles förstor utsträckning är också ett obestridligt faktum och att dessa bränslen måsteersättas med förnybara naturresurser. Att klimatförändringen måste lösassåväl på internationell basis som lokalt är också alla överens om. Detförfärliga är att så lite sker trots denna insikt.Miljöfrågorna har alltså inte minskat i aktualitet sedan bilda-des. De har ökat. Mänskligheten står inför stora utmaningar för att skapa enekologiskt långsiktig livsstil. Många beräkningar har gjorts av hur mångajordklot som behövs om alla människor ska leva som vi i i-världen gör idag.Idag nyttjar av jordens befolkning av resurserna. Att de 80 %som får de som blir över inte accepterar det är fullt förståeligt. Efter-som ekologin sätter gränser måste vi dela med oss och skapa ett gott sätt attleva som ger kommande generationer långsiktiga förutsättningar att leva likagott. För det finns bara en jord.I denna motion lyfts en del frågor fram för vilka det finns mer utförligamotioner lämnade separat.2 Budgeten för och framöverDen budgetproposition som lagts är resultat av ett samarbete mellanregeringen, och . Sedan detta samarbeteinleddes har anslagen förstärkts rejält för miljön. Det är bra ochnödvändigt och ett steg på vägen att skapa det ekologiskt hållbarasamhället. I denna motion diskuteras en del av dessa satsningar menockså stora miljöproblem vi måste ta itu med framöver, internationelltoch nationellt. Den stora utmaningen finns där och vi är övertygade omatt människan har kreativitet och fantasi för att lösa problemen - om viljafinns.Eftersom vi anser att ekologin och ekonomin måste knytas ihop är intebara tillskott på miljöanslaget nödvändiga. Den skatteväxling, som presen-teras i budgeten för , visar att så skall ske . Skatteväxling somprincip har en stor acceptans i svensk politik , men det har varit svåraremed praktiken.3 Gör miljönämnderna i kommunen obligatoriskaEn av de största utmaningarna inför det nya årtusendet är att komma tillrätta med de miljöproblem de senaste generationerna skapat. Det ärnödvändigt att mänskligheten lär sig att leva ekologiskt långsiktigthållbart. Mycket av det arbetet måste ske i internationella fora, t ex. vadgäller klimatförändringen. Men mycket av arbetet måste också ske lokalt.3.1 MiljöbalkenEtt instrument för att komma till rätta med lokala problem ärlagstiftningen. Den nya , som gäller från den 1 januari 1999och som togs fram i ett samarbete mellan Socialdemokraterna,och , har visat sig innehålla de skärpningarsom behövs. Allt fler miljöförsyndelser och brott påtalas. Kommunernahar fått redskap i sin hand att förhindra och åtgärda sådant som inte ärönskvärt och som leder bort från den ekologiska hållbarheten.Men balken ställer också krav på den lokala tillsynsmyndigheten. Kritikenväxer inom kommuner där miljö- och hälsoskyddsnämnden skrotats ochbakats in i någon annan nämnd, vanligen . Man menar attmiljöfrågorna försvinner och att tillsynsmyndigheten inte blir fri ochoberoende.3.2 Självständiga miljönämnder ett måste för offensiv politikÅr 1993 hade av kommunerna separata miljönämnder. har densiffran minskat till . Det har också inneburit att förvaltningarnaslagits ihop. En undersökning visar att i de kommuner där miljönämndoch förvaltning slagits ihop med en annan nämnd känner sig 48 %motarbetade i sin tjänsteutövning och säger sig ha upplevt jäv. Ikommuner med självständiga nämnder och förvaltningar är motsvarandesiffror 21 respektive . Miljöchefen hamnar ofta i jävssituationer somär mycket besvärliga och hotar intentionerna i miljöbalken.Miljöpolitiken tappar mark.Vi delar den uppfattning som facket och många kommuners politiker ochtjänstemän framfört: gör miljö-och hälsoskyddsnämnderna obligatoriskaigen. Det är nödvändigt för att skall få det genomslag avsiktenär, men också för att den lokala tillsynsmyndigheten skall få den själv-ständiga ställning den behöver. Sist men inte minst skapas ett forum förmiljöengagemang i kommunen, ett engagemang som är nödvändigt om rege-ringens vilja att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle skall bli verklighet.Miljöpolitiken måste stärkas - inte försvagas - på alla nivåer. Vi föreslårdärför att de kommunala miljönämnderna åter görs obligatoriska.4 Sanering och efterbehandling av förorenadeområdenDet kanske inte är så glamouröst att städa, men mp anser att viljan tillekologisk hållbarhet måste manifesteras i satsningar för att åtgärda demiljöskadade områdena. Antingen tar denna generation hand om försyn-delserna eller så överlåter vi det till kommande generationer. Det handlarom att börja betala av den miljöskuld som byggts upp under dettaårhundrade i en allt snabbare takt.4.1 Många områden finns det ...Det finns många miljöskadade områden i , där gifter läcker tillnaturen, ca 2 000 platser enligt , men antalet kan vara7 000, eftersom ingen komplett utredning finns. Det finns kvicksilver ochandra tungmetaller, kreosot och stabila organiska kemikalier som läckereller kommer att läcka ut och påverka det levande och även oss själva ominget görs.4.2 Från till år 2002Sedan samarbetet mellan regeringen, och hardet dock skett en del. För oss i har detta varit en viktig ochprioriterad fråga. Från att ha varit 1998 ökas anslaget till år1999, , och . Anslagetåterfinns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och heterA4 Sanering och återställning av miljöskadade områden. Dessutom finnsmöjligheter att söka medel för sanering ur anslag E1 Stöd till lokalainvesteringsprogram, LIP, inom UO 18.Naturvårdsverkets rapport 4454 Handlingsprogram för efterbehandlingkom . Den klassar de objekt man känner till i olika riskklasser ochföreslår också hur arbetet kan organiseras.4.3 Räcker anslaget till ambitionerna?I regeringens proposition 1997/98:145 Vår miljö anförs att mark- ochvattenområden skall vara fria från gifter, skadliga ämnen och andraföroreningar. Målsättningen är att allt skall vara åtgärdat till år 2020.En beräknad kostnad för att klara av saneringarna av alla "miljöbomber" ärminst . Om siffran visar sig riktig och ambitionen är att fåallt åtgärdat behöver inte bara det statliga anslaget förstärkasrejält framöver, det är också angeläget att få igång saneringar där förorenarenskall betala. Det kan gälla industritomter, sjöar och vattendrag med fibrer ochförgiftade sediment, soptippar mm. Om ambitionen är att åtgärda ca hälftenav riskklass 1-objekten, de mest angelägna objekten, ,vilket föreslås i utredningen, räknar man med en kostnad på ca 4,5 miljarderkronor. Eftersom PPP, Polluters Pay Principle, gäller torde en del av dettakunna bekostas av förorenaren, men många av dessa "synder" är gamla ochingen ansvarig finns kvar. Den statliga kostnaden beräknas i utredningen tillca 2,5 miljarder kronor.Vi i de gröna anser att det nya anslaget A4 Sanering ochåterställning av förorenade områden visar att medvetenheten om problemenoch viljan att åtgärda dem finns hos den majoritet som samarbetar ombudgeten. Att anslaget successivt förstärks över åren beror på att kompetensmåste återskapas och arbetet ta ny fart. Uppföljningen av vad som sker måstedock ske fortlöpande för att utröna när anslaget behöver förstärkas. Dethandlar naturligtvis om vilka objekt som kan åtgärdas, vilka åtgärder sombehöver vidtas och kostnader för dem och hur nära i tiden efterbehandlingenkan komma igång. uppgift blir mycket viktig i denprocessen.5 Äntligen rejäla anslag för skydd av skog ochnyckelbiotoper!I det budgetsamarbete, som deltar i, har en av vårahjärtefrågor varit skogen. Anslagen för skydd har successivt ökats. För är det 390, 500 och500 . Det betyder att det nu finns goda förutsättningar attskydda skog. Dessa medel finns under anslag A3 i Miljödepartementetsbudget. Biotopskyddet sker över anslag H2 på UO 23 Jordbruk mm. Därser anslagen ut enligt följande: , år och 125Mkr för vardera av åren 2001 och 2002.5.1 Mer skog behöver skyddIdag är ca 900 000 ha eller av den produktiva skogsmarkenskyddad som naturreservat, domänreservat eller nationalparker. Detmesta ligger inom det fjällnära skogsområdet och av denproduktiva skogen i andra delar av landet har skydd. visar denyckelbiotopsinventering, som avslutades , att skogarnai Syd- och hyser många nyckelbiotoper. Totalt var 0,83 %av den skog som undersökts, ca hälften av landets produktiva skogsmark,klassad som nyckelbiotop. Man fann 40 071 nyckelbiotoper med engenomsnittlig yta av ca 3 ha. är endast 893 av dessa skyddade,men naturvårdsavtal har slutats med markägare för ytterligare 370biotopskyddsområden.5.2 Kompetens nödvändigtDe ökande anslagen innebär en utmaning. Det gäller nu att ha en organi-sation med den kunskap som krävs för att klara att spara den skog sombehöver skydd.Skogsorganisationen i landet har ändrats . Antalet skogs-vårdsstyrelser har minskat och finns 10 kvar. har i enrapport om naturvården i skogen påpekat att dessa tio SVS-regioner iSverige borde ha varsin biolog anställd. Det känns mycket angeläget nu närsatsningen i budgeten är så stor på biotopskyddet.Även från en del länsstyrelser kommer oroande signaler. Man har intepersonella resurser och kompetens för att skydda de skogar man vill skydda.I vissa fall hinner man enligt uppgift inte ens undersöka skogar som interedan finns listade som värdefulla. Fler skogsbiologer behövs. Det här tycksenligt uppgift främst gälla södra och mellersta landet.Det finns anledning att följa upp länsstyrelsernas och skogsorganisationensmöjligheter att skapa det skydd av nyckelbiotoper och skog som denmajoritet som samarbetar om statsbudgeten vill genomföra. Vi finner detangeläget att det finns biologisk kompetens på skogsvårdsstyrelserna. Om enutvärdering visar att resurserna i detta avseende och på länsstyrelserna interäcker bör detta åtgärdas i den kommande budgeten.6 Skydda sumpskogenI en särskild motion lyfts sumpskogen fram. Här följer en förkortadversion av denna.Under året har rapporten sett dagens ljus. Ensumpskog är ett område med blöt eller fuktig mark där minst hälften avvegetationen är fuktighetskrävande, så kallade sumpmossor, som vitmossor,björnmossor eller brunmossor. Träden skall ha en krontäckning av minst30 % och en medelhöjd av . Det här är ingen biotop, somtilltalar oss människor, men för lavar, mossor, insekter, många fåglar ochdäggdjur är biotopen mycket uppskattad. Många sumpskogar hyserrödlistade arter.6.1 Finns mindre än man troddeÄven om av landets yta täcks av våtmarker fann inventerarna färresumpskogar än man väntat, totalt 290 000 stycken på tillsammans 1,3miljoner hektar. Medelstorleken är 4,4 ha. I den produktiva skogsmarkenär sumpskog.Ungefär en tredjedel av sumpskogarna har klassats med avseende på sinanaturvärden. I klass 1, sumpskogar med mycket höga naturvärden, återfinns5-8 %. I klass 2 med höga naturvärden placeras av sumpskogarna.Den övervägande delen, , har placerats i klass 3, som utgörs avordinär sumpskog med vissa naturvärden. av sumpskogarna är starktpåverkade och hänförs till klass 4. Dessa siffror är inte alls exakta och merfältbesök behöver göras.6.2 Många arter beroende av sumpskogarSumpskogarna kryllar av liv. Här finns en oerhörd mångfald av arter.Av landets kärlväxter förekommer så mycket som i sumpskogar.Man finner ett 30-tal rödlistade. Men det är mossor som är sumpskogenskaraktärsväxter. 36 rödlistade arter finns i denna biotop. Även gruppen lavarär rikt representerad, och 35 rödlistade arter förekommer.Både den högre och den lägre faunan är väl företrädd i sumpskogen.Speciellt lövkärr hyser många fågelarter. Mindre hackspett, mindre flug-snappare, stjärtmes och härmsångare finns. De två första återfinns i hot-kategori 4 i ArtDatabankens hotlista. Järpe, sump- och blandskogens karak-tärsfågel, finner alknoppar i denna biotop. I norra kan man finnavidesparven och i den mytomspunna och ur försvunnasvarta storken. Tjädern, speciellt hona med ungar, söker föda i sumpskogen.Älg, rådjur och hare betar gärna videbuskar i sumpskogar och i sydsvenskasumpskogar med öppna småvatten påträffas flera groddjursarter. Den mycketsällsynta buskmusen kan förekomma i såväl lövsumpskogar som fuktigabarrsumpskogar.Av de lägre djuren dominerar snäckor, sniglar och många insekter. Detsurrar av mygg.6.3 Viktigt att skydda sumpskogMånga sumpskogar är klassade som nyckelbiotoper. De återfinnssamtliga i naturvärdeklass 1, sumpskogar med mycket höga naturvärden.I budget 2000 förstärks anslaget för skydd av nyckelbiotoper.Biotopskyddet sker över anslag H2 på UO 23 Jordbruk mm. Där seranslagen ut enligt följande: år , och 125 Mkrför och lika mycket för . Med den anslagsförstärkningentorde det vara möjligt att skydda sumpskogarna inom klass 1.Utredningen anför dock att det stora flertalet sumpskogar bör kunna brukasmed anpassad skogsskötsel utan att de värden dessa har går förlorade. Detgäller främst naturvärdeklass 3 och 4, totalt av landets sumpskogar.Rapporten är en mycket bra inventering av sumpskog i landet. Men denvisar också att det finns skäl att gå vidare. Eftersom bara ca en tredjedel avobjekten kunnat naturvärdeklassas är det angeläget att besöka även resten föratt få veta vad vi har för biologiska värden i sumpskogen.Det är också angeläget att ta fram en plan för bevarandet, med avseende påbåde vilka områden som behöver varaktigt skydd och vilka specifikanaturhänsyn som skall tas i dem som kan brukas.7 Myrar och skyddetEfter ett långvarigt utrednings- och beredningsarbete kom till slut ettbeslut om "Myrskyddsplan för " . Planen var intekomplett. Myrrika saknades, information om omgivandefastmarksskog var bristfällig eller inaktuell. saknas konkretaåtgärdsprogram och skyddsplaner om rikkärr, sumpskogar, mader ochslättsjöar.I propositionen 1996/97:75 Skydd av hotade arter m m. sägs att "sump-skogar, mader och rikkärr bör särskilt uppmärksammas i naturvårdsarbetetmed våtmarker". Trots detta är regeringens ambition i proposition 1997/98:145 Svenska miljömål att av Myrskyddsplanens objekt skallvara skyddade om en generation.7.1 BudgetförstärkningarMedlen till naturvård och skydd av natur har förstärkts rejält sedansamarbetet mellan regeringen och inletts. En del myrar kansäkert sparas som del av skogsmark. Så sker , men inte alla myr-marker är omgivna av skog med sådana värden.Det är därför angeläget att se över skyddet av myrar, främst de somklassats som skyddsvärda i Myrskyddsplanen. Det måste klargöras om det ärmöjligt att skydda dessa inom befintliga anslag eller om ytterligare medelmåste till för att även denna naturtyp med sin biologiska mångfald skallfinnas kvar för framtiden.8 reservatI årets budgetproposition finns en text om havsmiljön (sid 11 i UO20).Här sägs att behovet av skydd är stort och att arbete pågår. Det är bra.Från sida har vi i flera partimotioner påpekat detta behov.Arbetet måste nu fördjupas, konkretiseras och påskyndas. Detta redovisarvi utförligare i separat motion.8.1 ligger efterUnder senare år har ett antal naturreservat avsatts i rent marin miljö, s.k.marina reservat, som syftar till att skydda livet under havsytan, denbiologiska mångfalden vi inte ser, men som är viktig att bevara och sombehöver skydd på många håll. Till de områden som fredats på detta sätthör och i samt vattnen kringGotska Sandön och i Västerbotten.Men fortfarande finns många områden som borde ha ett skydd, men sominte fått det. Dit hör området runt Koster på och området runtLandsort i bland andra. Planen "reservat i " har interealiserats. ligger efter internationellt sett i skyddet av havsmiljön.8.2 KonflikterArbetet med inrättandet av reservat har pågått länge, men harhittills inte lett till tillräckliga bevarandeinsatser. Det finns konflikter -hot som inte bara miljöförstöring med gifter som anrikas och sjukdomarsom M74. På vissa områden utgör även fisket ett hot. Det finns biotopersom grunda kustområden med exempelvis mjukbottnar, ålgräsängar ochmusselbankar, barnkammare för många arter, som förstörs av vissafiskeredskap som trål. I många fall handlar ett skydd snarare om attreglera fiskemetod än att förbjuda fiske. Annat beståndsbevarande fiskesom sker utifrån de biologiska förutsättningarna kan mycket väl enligtvår mening bedrivas inom reservat. Från de grönashåll menar vi att denna typ av konflikter kan och måste lösas samtidigtsom dessa unika och nödvändiga biotoper skyddas.9 (1990-95) kartlade de storskaliga processerna ochmiljöeffekterna i och havsområden. Arbetet, varsslutrapport kom , benämns . Rapporten(NV rapport 4676) visade att situationen är alarmerande och harförvärrats för och . harhalterna av kväve och fosfor bara ökat. Övergödningen påverkarekosystemen genom ökad produktion av plankton, som i sin tur orsakarsyrgasbrist vid bottnarna. När vattenföringen i de tyska och holländskafloderna har varit särskilt hög har det märkts en klar ökning avsyrgasbristen.9.1 Snabbväxande grönalger och andra giftiga algerUnder den senaste tioårsperioden har mängden fintrådiga ochsnabbväxande grönalger ökat drastiskt i grunda vikar. Numeraär mellan av de grunda områdena täckta av algersommartid. Just dessa platser är viktiga "barnkammare" och skafferi förfiskar och kräftdjur. Den omfattande algförekomsten har inneburitnegativa förändringar på kustvattnens ekosystem och biologiskamångfald.9.2 Alla sorters gifter30 miljoner ton partiklar och gifter uppskattas följa strömmarna in frånsödra till och norra för att främstackumuleras i djuphålorna. Utöver dessa giftupplag har lokala utsläpp avgifter i höga koncentrationer sedimenterats utmed kusten. Via luftentransporteras mängder av gifter, bl a polyaromatiska kolväten (PAH),som hamnar i ytsedimenten. Radioaktiva ämnen, somteknetium, följer med strömmarna från upparbetningsanläggningenSellafield på den engelska . Dumpningar av avfall från fartyg iNordsjön uppskattas till50 000-70 000 kubikmeter/år, varav en stor del når svenska vatten ochstränder.9.3 Allvarliga biologiska effekterDe senaste resultaten från undersökningar som , /,utfört visar klara störningar i bottenmiljön och i flera fall har enförsämring inträffat jämfört med tidigare undersökningar. I sammanfatt-ningen skriver forskarna:Utbredningen av låga syrekoncentrationer har varit mycket omfattande under1997 i flera av fjordarna kring och i . I flera fjordarhar en betydande del av vattenvolymen saknat syre eller haft så lågasyrekoncentrationer att fisk inte kunnat överleva och att bottenfaunaneliminerats eller minskat i antal. Provtagning av bottenfauna visar på mycketkraftiga störningar i flertalet av dessa områden. Jämförelser med tidigareundersökningar visar på en omfattande utslagning av bottendjur iGullmarsfjorden, Havstensfjord, och , samt att djurtorde saknas på djup större än i och . Värre än 1997-98 har det aldrig varit.9.4 Ett nytt Västerhavsprojekt i nordisk regi är nödvändigtRegeringen bör ta till sig forskarnas resultat och öka satsningen på attförsöka rädda de ekosystemen, våra kanske viktigaste framtida"skafferier". har genom samarbetet med regeringen sett tillatt miljöforskningen får kraftigt ökade anslag framöver. Det behövs nuen ny kraftsamling kring miljöforskning som rör medforskare från olika discipliner och i samarbete med de nordiskagrannländerna - ett nytt nordiskt Västerhavsprojekt.Det är dags att ta tillbaka den ledande roll som spelat inom miljö-forskningen tidigare. Inom ramen för sin ökande budget bör få i uppdrag att organisera hur finansieringen av ett sådant projektskall ske.Hårdare utsläppskrav, nationellt och internationellt, är redan nu nödvändigtför att minimera giftiga utsläpp. Insatser för att minska närsaltsbelastningenmåste också förstärkas. Vad som är säkert är att det inte finns någon åter-vändo, om vi vill upprätthålla ett hållbart livssystem i havet och - i för-längningen på land.10 LaxfiskeDet har funnits mer lax i de norrländska vattnen än på mycket länge.Det är glädjande. Det skapar förutsättningar för såväl yrkesfiske somsportfiske. Finns det till och med för mycket som en del hävdar?Fortfarande är dock yngelsjukdomen M74 ett reellt hot och orsakernainte klarlagda.10.1 Inte alls för mycket vildlaxAtt den vilda laxen är starkt hotad är väl känt. Enligt beräkningar ärendast av laxstammen i vild lax, andra uppgiftersäger ca 10 %.För att den vilda laxen skall kunna flyttas från hotkategori 2 Sårbar måstepopulationen bli mycket större. Dessutom måste miljöhoten försvinna. Förden vilda laxen är fisket ett hot och borde upphöra. Det är av detskälet gång på gång aktualiserar fisket av lax ute i pålaxens tillväxtområden. Där fångas såväl odlad som vild lax och risken äruppenbar att detta kan hota den vilda laxen. Att man nu flyttat avkvoten till där selektivt fiske på odlad lax är möjligt är bra, men vivill se en fortsättning av den politiken.10.2 TAC ökarDet paradoxala är att medan den vilda laxen är liten numerärt ökarantalet odlade laxar . I årets förhandlingar i ökadesdärför antalet laxar som får tas upp i , TAC, till 450 000 laxar.Siffran för var 410 000. För del innebär detta att123 650 laxar får tas upp, en ökning med 10 990 stycken. Fiskeriverketfördelade hälften av detta till Norrlandskusten.10.3 Den odlade laxen börjar tvärtom bli för talrikDet stora antalet odlade laxar utgör faktiskt också ett hot mot devilda laxar som finns kvar. Anledningen till ökningen är utsättningen. vattendomar som följde på älvexploateringen står att kraftbolaget skallsätta ut lax. Man kramar därför lax, som vill in i utbyggda älvar för attleka, på rom och mjölke. Laxynglen föds sedan upp i bassänger och sättsut . sätts ca 2,5 miljoner laxyngel ut i det fria iSverige. De vandrar ned till södra , växer till där ochvandrar sedan mot för att leka. När mycket lax söker sig motkusten är risken uppenbar att en del av de odlade laxarna tar sig in iälvar, som inte byggts ut och där den vilda laxen har en frizon. Det skerenligt uppgift nu.Det finns därför skäl att se över vattendomarna. Att fortsätta utsättningenverkar just nu inte meningsfullt. Det vore bättre att se över möjligheter attlåta lax vandra upp i älvar, som är stängda. Genom att se till att de kanta sig in i och förbi vattenmagasin kan ett fint fiske efter lax skapas imiljöeruppströms vattenmagasinen. Det kan ge underlag för ny fisketurism, ettbehövligt tillskott i glesbygder.Det här är åsikter vi hört från olika håll i "fiskevärlden", men inget sker.Vattendomarna tycks orubbliga trots att de inte gynnar laxen på bästa sättidag. Se över dem och förändra där så behövs genom att ersätta krav påutsättning med åtgärder för att möjliggöra vandringsvägar för laxen! Dettabör ges regeringen till känna.11 Giftigt avloppsslamSlammet, som används till gödsla åkrarna, innehåller alldeles förhöga halter av kadmium, andra farliga metaller, läkemedel ochsjukdomsalstrare. Det är ett problem som måste åtgärdas. Om slamöverhuvudtaget skall användas som gödselmedel och inte spridas enbartav kortsiktiga kvittblivningsskäl, måste det givetvis vara rent.11.1 MetallerI det svenska slamberget finns ca kadmium.