mot · GN02Sf637 · 1999-10-05 00:00:00 — Varjeverksamhet måste se över synliga och osynliga hinder somfinns för människor med invandrarbakgrund att komma framtill makt och inflytande.Inom politiken och i beslutande församlingar är detta synnerligen viktigt.Det handlar om att ge samma demokratiska möjligheter till alla grupper.Nämnder, styrelser, nämndemannakåren i tingsrätterna m.m. måste på ett heltannat sätt än spegla sammansättningen i befolkningen. Detta ärangeläget för att nå demokratiska krav på representativitet hos företrädaremen också för att fler ska ha förebilder att identifiera sig med och inspirerasav. Dessutom tillförs ny kompetens när rekryteringen breddas. Det naturligaarbetssättet är mainstreaming, d.v.s. integrationspolitiken ska inte diskuterasisolerat, utan finnas med som ett levande perspektiv inom alla politiskaområden. På motsvarande sätt har man tidigare resonerat om jämställdhets-arbetet mellan kvinnor och män.Majoritetens rädsla och okunskap om hur man ska hantera det nya tar siguttryck i generaliseringar, diskriminering, främlingsfientlighet och rasism.Integration handlar om en process där både majoritets- och minoritets-befolkning tar till sig och förändras och skapar något nytt. En ökad kunskapoch medvetenhet bland majoriteten krävs för att det ska bli naturligt medmångfald och man ska se fördelarna och vinsterna med ett mångkulturelltarbete. Olika minoriteter behöver på motsvarande sätt ökad kunskap omvarandra för att minska risken för motsättningar.Vidgad rösträttCenterpartiet anser att rösträttsreglerna ska vara desammaför personer som inte är EU-medborgare som för EU-medborgare. EU-inträdet innebar att fick ändrarösträttsreglerna för EU-medborgare. Rätt att delta ikommunal- och landstingsvalen har personer som ärmedborgare i någon av Europeiska unionens medlemsstater(unionsmedborgare) samt medborgare i eller Norgesom fyller senast på valdagen och är folkbokförda ilandet. Personer som inte är EU-medborgare ellermedborgare i och har rätt att rösta om de fyller18 år senast på valdagen och varit folkbokförda i landet treår i följd före valdagen. Vi anser att reglerna ska vara lika,oberoende av om man är EU-medborgare eller ej, och därförvill vi att kravet ska vara att man är folkbokförd i Sverige.Detta bör ges regeringen till känna.Att utveckla den lokala kraftenCenterpartiet anser att den etniska och kulturella mångfaldenska tas som utgångspunkt för politikens utformning ochgenomförande på alla samhällsområden och nivåer. Varjeindivid ska behandlas med utgångspunkt från sin egenperson. Påtvingade särlösningar för hela grupper på grund avatt man har ett annat ursprung än det traditionellt svenska börundvikas. Däremot är det viktigt att främja självstyre,frivillig samverkan och kulturell autonomi för minoriteter.Kommungränser och andra administrativa avgränsningar fårinte utgöra hinder för enskilda att utkräva sina rättigheter.Det behövs en medvetenhet om attförutsättningarna är olika beroende på flera olika faktorersom utbildningsnivå, språkkunskaper, hur man variti m.m.Det är en del i ett mänskligt beteende att människor söker sig till andramänniskor med liknande bakgrund. Kulturell och etnisk uppdelning kan varasjälvvald och medveten eller påtvingad. Om den är självvald kan den varapositiv och ska respekteras. Men segregation orsakad av diskriminering, somdessutom förstärks av socioekonomiska faktorer, kan leda till en negativutveckling och utanförskap.Samhällsgemenskapen måste växa underifrån. Genom ett ökat lokaltinflytande med aktiva medborgare som tar personligt ansvar för lokal omsorgoch känner samhällets förtroende kan segregationens avigsidor begränsasoch utvecklingen vändas.Människor sluter sig samman i lokala utvecklingsgrupper för att lösagemensamma problem. Arbetssättet har utvecklat det demokratiska inflytan-det och det lokala självbestämmandet. Ökat medborgerligt ansvarstagandeför gemensamma angelägenheter ger nya förutsättningar för solidaritetmänniskor emellan. Frånvaron av inflytande och möjlighet att påverka gör försöker skaffa sig fastare revir inom de områden som man harmöjlighet att utöva inflytande över. De lokala utvecklingsgruppernas arbets-sätt passar bra i de stora städernas förorter. Det lokala utvecklingsarbetet börstimuleras. Detta bör ges regeringen till känna.Brukarinflytande i t.ex. skolan är ett sätt att öka medborgarnas inflytandeoch medbestämmande i samhället. Genom att ge föräldrar och elever i lokalastyrelser rätten att vara med och fatta beslut i skolan får de ett reelltmedborgarinflytande som har stor betydelse för engagemanget i samhället.Inom gymnasieskolan är det möjligt att ge eleverna egen majoritet i styrel-sen. Vi anser att utgångspunkten för den gemensamma verksamheten är attbrukarna ska ha ett direkt inflytande och ansvar över verksamheten. Det börskapas en ordning där vi gemensamt betalar insatserna men där ansvar ochbeslut ligger direkt hos brukarna. Det kan gälla idrottsanläggningar,fritidsgårdar, samlingslokaler och skola men även vård och omsorg. Dettabör ges regeringen till känna.Rätten att bli respekteradAlla människor har rätt att mötas med respekt oberoende avbakgrund. Det demokratiska systemet och politikensföreträdare ska bekräfta minoriteters rätt. Rasism kan aldrigaccepteras.Centerpartiet eftersträvar ett samhälle med mångfald som tar till vara allade livserfarenheter som landets invånare har och som en del har förvärvatutanför gränser. Ett mångkulturellt samhälle bygger på respekt förvarandra och att man lär av varandra. Det är långt kvar innan nåttden öppenhet och respekt som krävs i ett i verklig mening mångkulturelltsamhälle.Öppenhet för kulturell mångfald innebär inte hållningslöshet och förflack-ning. För att ett mångkulturellt samhälle ska fungera, förutsätts det finnasramar med lagar och regler som grundar sig på mänskliga värden ochdemokratiska principer. I alla kulturer finns regler om mellanmänskligavärden och alla stora religioner har utformat "budord" med regler omgrundläggande värderingar som t.ex. du ska inte döda, du ska älska din nästaosv. I gäller lagar baserade på dessa grundläggande värderingar.Gemensamma regler som grundas på humanismens principer är enförutsättning för människors tolerans. Det innebär t.ex. att vi aldrig kanacceptera kulturella företeelser som kvinnlig omskärelse. Däremot skalagarna skydda minoriteters rätt att uttrycka sin åsikt.Invandrarbegreppet och statistikMänniskor har invandrat till men trotslång tradition av folkbokföring är registrering av in- ochutvandring från ett relativt nytt begrepp. Statistiköver in- och utflyttning började föras mer regelmässigt vidmitten av . Redan tidigare hade det dock gjortsskattningar över in- och utvandring. Genom felaktigheter idet statistiska materialet spreds exempelvis under 1760-taleten uppfattning om en extremt stor utvandring. Problemettogs på så stort allvar att utlyste entävling över hur detta hot skulle stoppas. Först upptäcktes felaktigheterna och det kunde då konstaterasatt in- och utvandring i stort sett tog ut varandra. Under vissaår var t.o.m. invandringen större änutvandringen. Intressant att notera är att utvandringenbedömdes som det stora problemet. Det dröjde exempelvistill innan utvandringen blev helt fri.Invandrarbegreppet i statistiken är ett ganska vitt begrepp som omfattarmånga människor, i vissa fall även personer som är födda här men med enförälder från annat land. Invandrarbegreppet, som det nu används,underförstår en grupp med gemensamma kännetecken och en samhörighetskild från svenskar. Personer som har varit bosatta här under större delen avsitt liv betraktas som invandrare trots att de upplever som sitthemland. Regeringens utredning, Begreppet invandrare Ds 1999:48, harkommit fram till att i flera sammanhang slopa begreppet "invandrare" i lagaroch förordningar. anser att det är ett steg framåt men vi finneringen anledning att införa ett nytt begrepp d.v.s. personer med utländskbakgrund. uppfattning är att personer som lever och är födda iSverige ska anses som svenskar i lagar och förordningar. Detta bör gesregeringen till känna.Även svenska medborgare, som är utrikes födda, betraktas som invandrareoch deras barn finns under begreppet andragenerationsinvandrare. Dennuvarande ordningen innebär att en del människor som lever och verkar iSverige inte känner att de tillhör det land de lever i. Det finns ingen anled-ning, som vi ser det, att dela upp svenska folket i olika grupper beroende påvilket ursprung de har. Begreppet invandrare bör användas mycket sparsamt.Invandrare som fått svenskt medborgarskap ska enligt statistik m.m. ansessom svenskar.Ett exempel på olycklig markering är det nya sortens "EU-körkort" därfödelseland anges. I viss brottsstatistik utskiljs svenskar födda av invandradeföräldrar och läggs samman med personer som inte bor i utan gripsvid gränsen och häktas i på grund av t.ex. narkotikabrott. Statistikenger därmed en missvisande bild. Detta bör ges regeringen till känna.En sammanhållendiskrimineringslagstiftning anser att det behövs en samladdiskrimineringslagstiftning som kan vara ett kraftfulltverktyg för (). harvi skilda lagstiftningar för att skydda mot diskriminering iarbetslivet beroende på om det är diskriminering p.g.a. kön,etnicitet eller homosexualitet. I infördes 1995en bred antidiskrimineringslag, lagen om likabehandling,som förbjuder diskriminering på grund av religion, tro,politisk åsikt, ras, kön, heterosexuell eller homosexuellläggning, familjestatus eller nationalitet. Lagen omfattar del av samhällslivet, inklusive direkt och indirektdiskriminering på arbetsmarknaden. Med en sammanhållenlagstiftning som också gäller utanför arbetslivet är detmöjligt att ställa krav på en större del av samhällslivet somäven omfattar åldersdiskriminering. En sammanhållenlagstiftning ger bättre förutsättningar att samordnaombudsmannafunktionen till en sammanhållen myndighetmed hög juridisk kompetens. I ett längre perspektiv kan detvara möjligt att sammanlänka funktionen medJustitieombudsmannen. Dessutom bör diskrimi-neringslagstiftningen vidgas till att omfatta hela livet ochinte bara arbetslivet. Detta bör ges regeringen till känna.MedborgarskapMedborgarskapet är betydelsefullt för integrationsprocessen.Det ger möjlighet att verka i samhället på lika villkor somalla andra. har en strikt syn på medborgarskapet ochmånga människor som lever i har intemöjlighet att förvärva medborgarskap p.g.a. att de inte kanavsäga sig sitt nuvarande medborgarskap.Medborgarskapet har länge varit ett dilemma i europeisk politik. Denklassiska skiljelinjen går mellan den tyska, med släktskap/familjeanknytningsom princip och den franska territoriella principen. tillämpar idén ommedborgarskap genom familjeanknytning. Barn till invandrare behållerföräldrarnas medborgarskap och enligt lagstiftningen är det inte tillåtet meddubbla medborgarskap. Det har dock utvecklats en praxis med undantag frånlagstiftningen.Medborgarskapet har betydelse för identifikationen med det land manlever i. Dubbelt medborgarskap underlättar integrationsprocessen ochmotverkar den oro, skuld och främlingskap som många människor upplever isin vardag. Den situation som råder , att många människor som lever iSverige inte har möjlighet att förvärva medborgarskap, är inte acceptabel.Centerpartiet anser att ska acceptera dubbelt medborgarskap fullt utoch att det också bör bli lättare för barn och ungdomar att få svensktmedborgarskap. Prövningsförfarandet för vuxna invandrare ska dock inteförändras.Enligt medborgarskapslag krävs att man kan styrka sin identitetfullt ut för att kunna förvärva medborgarskap. Det leder till problem för storagrupper av invandrare, framförallt för flyktingar och personer som kommerfrån länder som saknar en fungerande statlig administration, s.k. statslösa.Oklar identitet är den vanligaste orsaken till avslag på ansökningar omsvenskt medborgarskap. Lagstiftningen är förändrad så att personermed oklar identitet ska kunna beviljas medborgarskap vistelse ilandet.Barn som föds i och vars föräldrar lever här och har permanentuppehållstillstånd ska kunna erhålla svenskt medborgarskap efter anmälan.Barn som kommer till och beviljas uppehållstillstånd ska gesmöjlighet till medborgarskap innan de börjar skolan.I artikel 7 stadgas att barn ska ha rätt att förvärvamedborgarskap. Svenskt medborgarskap förvärvas enligt härstamningsprin-cipen, men det är också möjligt att förvärva under vissa andra förut-sättningar. Barn som föds i av utländska föräldrar får inte svensktmedborgarskap från födelsen utan får i stället samma medborgarskap somföräldrarna. Om föräldrarna är statslösa saknar barnet medborgarskap. Det-samma gäller om det land som föräldrarna är medborgare i tillämpar terri-torialprincipen. Enligt lever ca 4 000 statslösa barn i (1996/97). I utredningen medborgarskap, SOU 1999:34, föreslås atten bestämmelse införs i MedbL vars syfte ska vara att underlätta för statslösabarn att förvärva medborgarskap. Utredningens förslag bör genomförassnarast. Detta bör ges regeringen till känna.Många människor som lever i har ingen möjlighet att förvärvasvenskt medborgarskap på grund av att de inte kan avsäga sitt nuvarandemedborgarskap, enligt praxis som råder i födelselandet. Denna restriktivahållning tillämpas i , och medan t.ex. , ,tillåter dubbla medborgarskap. Många svenskar och utländskamedborgare har en verklig och djup anknytning till två länder ochönskemålen om att kunna ha dubbelt medborgarskap växer. Den inter-nationella trenden går också mot ett ökat tillåtande av dubbla medborgar-skap.Det som anförs mot införandet av dubbelt medborgarskap är bland annaträtten att rösta i flera länder - en principiellt viktig fråga men som ipraktikeninte har någon större betydelse. Få av dem som får medborgarskap, omreglerna förändras, kommer ha möjlighet eller intresse av att använda sinrösträtt i två länder. Internationaliseringen motiverar en mer tillåtande syn pådubbla medborgarskap. Regler om dubbelt medborgarskap innebär också attsvenskar som är bosatta i utlandet inte automatiskt förlorar sitt svenskamedborgarskap när de blir medborgare i annat land.Centerpartiet anser att ska acceptera dubbelt medborgarskap fulltut. Prövningsförfarandet för vuxna invandrare ska dock inte förändras. 1997års medborgarskapskommittés förslag bör genomföras. Detta bör gesregeringen till känna.Domstolarna För att ha rätt att tjänstgöra som nämndemän i domstolarkrävs svenskt medborgarskap. Det finns enligt våruppfattning ingen anledning att utestänga en stor andel avSveriges befolkning från dessa uppdrag. Nämnde-mannakåren ska spegla befolkning, vilket den integör . Samma krav som ställs vid rätten att rösta ikommunalvalen borde gälla även här. Detta bör gesregeringen till känna.Undersökningar visar att personer med utländsk bakgrund döms tillhårdare straff än andra, t.ex. fängelse i stället för böter vid rattonykterhet.Inågra fall har det å andra sidan förekommit att man i domskäl hänvisat tillkulturell bakgrund som förmildrande omständighet vid vissa domslut. Ingetav detta är acceptabelt. Därför krävs kontinuerlig utbildning av åklagare,domare och nämndemän för att komma bort från att den etniska ellerkulturella bakgrunden ska påverka utfallet. Detta bör ges regeringen tillkänna.Medborgarskapskrav vid anställningar Det ställs krav om svenskt medborgarskap vid ett flertalanställningar inom staten, landstingen och kommunerna. Detär t.ex. inte möjligt för en jurist som studerat vid svensktuniversitet att göra sin tingsmeritering om man inte är svenskmedborgare. Kraven på svenskt medborgarskap bör tas bortvid ett flertal tjänster. Det är en angelägen reform för attförbättra möjligheterna för fler att söka jobb på lika villkor.Det finns ca 410.000 säkerhetsklassade tjänster i , drygt 10 procentav det totala antalet tjänster, enligt utredningen arbets-metoder, personalkontroll och meddelarfrihet (SOU 1990:51). Det innebäratt många tjänster i stat, landsting och kommuner endast får innehas av densom är svensk medborgare och det gäller även tjänster som är lågtsäkerhetsklassade. Vi anser att det behöver göras en översyn av vilka tjänstersom ska vara säkerhetsklassade - av arbetstillfällena kan inte varamotiverat. Regeringen bör återkomma med förslag med regler kringsäkerhetsklassade tjänster. Detta bör ges regeringen till känna.ÅtgärdsprogramArbete och företagandeArbete är en central del av livet och tillgång till arbete ökarockså möjligheten att snabbare lära känna det svenskasamhället. Arbetet är ett sätt att komma in i en gemenskapoch få ett större kontaktnät. Företagande kan också vara ettsätt att bli en del i det svenska samhället som detockså kan vara ett kulturellt band med ursprungslandet. Detger ett försprång till nya marknader och främjar tillväxten iSverige.Många av dem som flytt till har hög utbildning, lång arbetslivs-erfarenhet eller kommer från kulturer med stark företagartradition men harändå svårt att få jobb här. Det är förödande både för den enskilde ochför samhället att människor inte får möjlighet att bidra till sin egen försörj-ning.Större samordning och samverkan lokalt skapar större effektivitet i arbets-marknadspolitiken. För de personer som har en svag ställning på arbetsmark-naden är det extra viktigt att samarbetet mellan arbetsförmedling, för-säkringskassa och kommun fungerar tillfredsställande. anser attarbetsmarknadspolitiken i ökad utsträckning bör präglas av individualiseringoch flexibilitet. Förutsättningarna för det är att hjälp med introduktion ochpraktik ges på lokal nivå. Detta bör ges regeringen till känna.Företag och organisationer med personal med olika erfarenheter har bättreförutsättningar att bli framgångsrika. Ensidiga personalsammansättningar ärmånga gånger ett förbiseende från ledningen. Men det förekommer oftadirekt diskriminering. Kravet om att införa jämställdhetsplaner har främstsyftet att starta en process som leder till en bättre könsfördelning. I Hollandhar man infört ett system med mångfaldsplaner för företag med fler än 50anställda. Ett liknande system bör införas i . Detta bör ges regeringentill känna.Nyföretagandet behöver underlättas och det måste bli enklare att anställapersonal. Arbetsgivarrollen är ofta krävande och fordrar goda kunskaper omden svenska byråkratin. De flesta småföretagare upplever ofta svårigheter atthitta rätt i den offentliga administrationen och det blir inte lättare om maninte behärskar svenska språket till fullo. Företagsamhet ska uppmuntrasgenom utbildning och stimulanser. Regelverket för att starta och drivaföretag ska ständigt granskas.Invandrare möts ofta av skepticism vid kontakt med banker, vilket gör detnästan omöjligt för dem att få lån. Därmed blir det vänner och bekanta somfår ställa upp med finansiering om man ska kunna realisera sin idé. Trotsdessa svårigheter som de möter startar invandrare företag i störreutsträckning än riksgenomsnittet. Det borde rimligen innebära att det finns enpotential för ännu fler att bli företagare om svårigheterna undanröjs.Andelen personer med invandrarbakgrund i de organ som har hand omföretagsfrågor bör öka. Det gäller bankernas styrelser och personal, Almiföretagspartner, riskkapitalbolag, länsstyrelsernas styrelser och personal etc.Utredningen som företagare har framfört förslag i denna riktning.Företag som är etablerade i vissa branscher kan fungera som mentorer förnystartade företagare i en liknade bransch. Handelskammare och andraföretagarorganisationer kan ha en stimulerande och samordnande funktion.Kontaktverksamhet inom företagarorganisationer kan förbättra förutsätt-ningarna för företagare med invandrarbakgrund.Ekonomiska utvecklingszoner Utvecklingszoner i förorter är ett sätt att ta till vara dentillväxtkraft som finns. I har man prövat systemetmed ekonomiska frizoner med stor framgång. Det harskapats minst 20.000 nya jobb och 4.500 företag i de 44franska frizonerna. Företagen slipper betala inkomstskatt,bolagsskatt, fastighetsskatt, vinstskatt och sociala avgifter,om av de anställda bor i frizonen. Det harskapats regler som göra att man undviker "brevlådeföretag"och företagen får inte heller etablera sig inom alla branscher.För att stödja utvecklingen i utsatta förorter vill vi inrätta ekonomiskautvecklingszoner, enligt liknande modell som prövats i vissa glesbygds-områden i . Områden som har svårigheter med hög arbetslöshet, lågutbildning och låg medelinkomst bör kunna få stöd oberoende av om dethandlar om glesbygd eller förort - problemen liknar ofta varandra.Utvecklingszoner i förorter är ett sätt att ta till vara den tillväxtkraft somfinns. Med lägre företagsskatter och borttagna socialavgifter för anställdasom är bosatta inom frizonen är det möjligt att stimulera utvecklingskraften ivissa förorter. Det kan göra det möjligt för fler människor att komma in påarbetsmarknaden och komma bort ifrån passiva åtgärder somföretagandet stimuleras. Regeringen bör återkomma med förslag i dennariktning.Internationella arbetsförmedlingar På vissa orter i landet finns det internationellaarbetsförmedlingar för ekonomer, jurister, tekniker m.m.som genom ett särskilt arbetssätt hjälper företag att fåkontakt med personer som, förutom akademisk utbildning,har flerkulturell kompetens. Dessa arbetsförmedlingar görspeciella introduktionsplaner och hjälper företagen att sökaspecialkompetens i t.ex. ett visst språk. De kan också byggaupp den kompetens som krävs för att lära företagenövervinna sitt motstånd mot att anställa en person medutländsk bakgrund. Internationella arbetsförmedlingar bör fåefterföljare på fler orter i landet. Detta bör ges regeringen tillkänna.Barnomsorg och skolaSkolan och utbildningssystemet i sin helhet har en mycketstor betydelse i ambitionen att bejaka ett mångkulturelltsamhälle. Skolan och barnomsorgen har vid sidan om sinkunskapsförmedlande roll en allt större betydelse somopinionsbildare och vägvisare. Frågor om människors likarätt och värde ska inte undvikas. Skolan och barnomsorgenhar möjlighet att stärka barns och ungdomars förmåga attnaturligt umgås i en mångkulturell miljö där mångfalden bliren tillgång. Den har ett ansvar att lyfta fram likheter ochskillnader mellan olika kulturer och ta in detta som entillgång i undervisningen. Skola och barnomsorg måste merän tidigare också ta upp de konflikter som kulturmöten kange upphov till. Först när dessa konflikter tas upp kanfördomar och föreställningar bearbetas på ett konstruktivtsätt.Centerpartiet har konsekvent arbetat för att föräldrar själva ska kunnabestämma vilken barnomsorgsform som passar dem bäst. Barnomsorgen skapräglas av valfrihet och mångfald. Förskolor och skolor vilande på etniskeller religiös grund kan vara ett sätt att ge barnen och deras föräldrar enmöjlighet att känna trygghet i sitt eget ursprung och verka i detsvenska samhället. En förutsättning är dock att läroplanen följs och attkvaliteten i undervisningen är god.Att själv få välja skola och barnomsorg ska vara en självklarhet. Ökadmångfald inom barnomsorg och skola ger förbättrade möjligheter för barnoch familjer i socialt utsatta stadsdelar. Den öppna förskolan har storbetydelse för många barn som inte har behov av heltidsomsorg. förlorarmånga barn sin förskoleplats om föräldern blir arbetslös. Detta riskerar attöka de sociala skillnaderna. vill understryka behovet av attutveckla den öppna förskolan och den betydelse den har för barn ochföräldrar i utsatta stadsdelar. Barn bör inte mista sin förskoleplats om det fårett syskon eller om föräldern blir arbetslös. Detta bör ges regeringen tillkänna.Fria val i gymnasieskolan är viktiga för att ge möjlighet för elever frånutsatta områden att söka sig till andra gymnasieskolor. Strikt geografiskanknytning till gymnasieskolan leder till att integrationen mellan olikastadsdelar försvåras.