mot · GM02U13 · 1999-05-21 00:00:00 — Kriget och de därmed följandesanktionerna mot innebär att återigen avskärs sinlivsnerv. En prognostiserad tillväxt på har de senaste veckornasom följd av kriget i Kosovo förbytts i negativ tillväxt för det hårt drabbadeMakedonien.Det är viktigt att får ett snabbt och tillräckligt internationelltstöd för att kunna hantera flyktingkatastrofen. Det är ocksåangeläget att främst av andra europeiska länder avlastas enbetydande del av flyktingomhändertagandet för att undvika en fortsattdestabilisering av landet. Men det är också mycket angeläget för fortsattstabilitet i södra att också ges ett mer långsiktigt inriktatstöd till en fortsatt ekonomisk och social utveckling.Slovenien, som slapp undan med ett par dagars kort krig vid själv-ständigheten , förhandlar i första grupp om EU-medlemskap och finnsockså bland de hoppfulla potentiella framtida Nato-medlemmarna. Make-donien är den enda av gamla delrepubliker som trots svåra inreoch yttre påfrestningar undvikit att dras in i väpnad konflikt. De internaetniska problemen har också hanterats på ett stabiliserande sätt. Regerings-skiftet efter valen 1998 genomfördes i ordnade former. Det vore därför enfullt logisk signal såväl till som till övriga attMakedonien nu får möjlighet att börja förhandla om EU-medlemskap påsamma sätt som andra öst- och centraleuropeiska stater.6.2 AlbanienAlbanien återuppstod ur det ottomanska imperiet efter ,men betydande områden bebodda av albaner kom att ingå i det nyaJugoslavien (främst i , och ). Dessaområden ingick i under närMussolinis ockuperade . Efter kriget återgick Albanientill sin mellankrigstida omfattning. Under kommunisten diktatur kom att bli mest efterblivna ochfattiga land.Kommunismen föll slutligen i i samband med valen ,när kom till makten efter det att landet fallitsamman i allmän anarki. (3,3 milj invånare) kom även underBerishas tid att sakna en fungerande demokrati. De politiska motsättningarnatill vänstern med (de forna kommunisterna) växte och leddetill valbojkott 1996.I början av våren 1997 återföll i ett tillstånd av anarki efterkollapsen av de s k "pyramidspelen", som gjorde hundratusentals albanerutfattiga. Efter det att och dess samarbetspartner vunnitparlamentsvalen 1998 valdes Rexhap Mejdani till ny president. Premiär-minister är den blott 31-årige om den nya regeringen i anses ha goda ambitioner ärutgångsförutsättningarna efter kommunistdiktatur och dendärpå följande anarkin liksom 1997-98 utomordentligtdåliga. är fattigaste land med en BNP/capita på . Den samhälleliga infrastrukturen som t ex kommunikationer ochvägar är helt nerkörd.Även om det inte finns några etniska invändningar i mot atttillfälligt ta emot flera hundra tusen kosovoalbaner är det givet attmottagandet tär på mycket knappa resurser såväl för samhällsapparaten somför den enskilde. Regeringen i har inte kontroll över hela landet, ochdefinitivt inte i de norra delarna upp emot Kosovo, där fort-farande utövar stort inflytande. UCK torde också i rätt hög utsträckningkunna röra sig som den vill utanför myndigheternas kontroll i Albanien.Det är viktigt att också får ett snabbt och tillräckligt stöd för attkunna ta hand om flyktingarna från Kosovo. Likaså är det viktigt attAlbanien får ett mer långsiktigt inriktat stöd för att successivt kunnautvecklas ekonomiskt och stabilisera sina samhällsfunktioner.6.3 MontenegroMontenegro (65 000 invånare) utgör den ena av rest-Jugoslaviens tvådelrepubliker (den andra är ) och är dess kontakt med där den jugoslaviska flottan har sin hemmahamn. Montenegroföljde lojalt och fram till . Den ungepremiärministern började då distansera sig för attnärma sig väst och ta ur konsekvenserna av deninternationella blockaden mot Milosevic.Djukanovic vann ytterst knappt presidentvalet mot den Milosevic-trogneMomir och har allt mer frigjort sig frånBelgrads inflytande. En mer kraftfull ekonomisk reformpolitik har inletts.Djukanovic har också inlett samarbete med det Demokratiska Partiet iSerbien, vilket gör att de tillsammans utgör den främsta oppositionen motMilosevic i . har också kritiserat politik iKosovo och hållit gräns mot Kosovo öppen för flyktingardärifrån, f n ungefär 65.000.Nato-bomningarna mot har också riktat sig mot federalamilitära mål i . Internationella sanktioner mot Jugoslaviendrabbar också . har bytt ut befälhavaren för denjugoslaviska armén i mot en mer pålitlig general. Många befararatt i något läge skall vända sig mot och få honomersatt i någon form av statskupp och därmed bli av med sin främstainrikespolitiska motståndare i Jugoslavien.Det är viktigt att också får stöd till mottagandet av flykt-ingarna från Kosovo. Det är vidare viktigt att det ges tydliga signaler om attomvärlden kommer att bistå i hans reformpolitik, så snart depågående krigshandlingarna tagit slut.6.4 Ekonomiska konsekvenser av kriget i KosovoLänderna i det har endast börjat hämta sig från krigen91-92 och 92-95. Ekonomiska reformer har påbörjats. Från mycketdåliga utgångslägen har flera länder börjat få en ekonomisk tillväxt,nödvändig för en ekonomisk och social utveckling som minskar internaoch externa motsättningar. Det är bara det av krigen och deinternationella sanktionerna hårt drabbade som fortfarande gåttpå knä. Bruttonationalprodukten i har halverats sedan 1989.Flygbombningarna mot mål i och Kosovo slår det som återstår avJugoslaviens ekonomi i spillror. Men också och Kosovos grann-länder är konfliktens förlorare. De har alla varandra och kommunikations-vägarna mellan sig som huvudelement i sin egen ekonomiska utveckling. Detavgörande är givetvis hur långvarig konflikten i Kosovo kommer att bli, menredan nu står klart att den ekonomiska utvecklingen kommer att minskasdrastiskt i flera av länderna, och allra mest i Jugoslavien.För att möjliggöra för flyktingar att återvända till sina hem och för attskapa förutsättningar för en stabil fred och utveckling kommer det att krävasen massiv insats för återuppbyggnadsarbetet på . Ett omfattandeprogram för stöd till och återuppbyggnad av länderna på börplaneras. Det ska kunna sjösättas efter ett krigsslut. Ett sådantprogram aviserades vid i och även om allabidrag är välkomna förefaller det naturligt att huvudansvaret för dettaprogram tas av EU och dess medlemsländer. Programmet bör inkluderamöjligheten för länderna att bli associerade medlemmar i , med sikte påsenare medlemskap. bör - med tanke på det framgångsrika sättlandet hanterat sin mycket svåra situation - ges möjlighet attomedelbart få förhandla om medlemskap, alltså bland de länder somförhandlar i första gruppen. Under förutsättning att får en politiskledning som arbetar för fredlig samlevnad och demokratisk utveckling, är detviktigt att också får del av detta återuppbyggnadsstöd utan någondiskriminering.7 Fred på BalkanMänniskor på är inte mera krigiska eller blodtörstiga än andramänniskor. Krigen på det senaste seklet har alla ägt rum underkraftig medverkan från stormakter, som alla haft starkastrategiska intressen i gränsdragningar och maktbalans på Balkan.På samma sätt som ekonomiska och därefter institu-tionella sönderfall gav grogrunden till de skrupelfria nationalistiskaextremister som i ord och handling verkade för etnisk rensning i ruinerna avJugoslavien, så är det bara genom ekonomisk och social utveckling ochuppbyggnad av demokratiska institutioner inom ramen för ett ständigt vidgateuropeiskt samarbete som en varaktig fred och fredlig samlevnad kan byggaspå vid tröskeln till ett nytt sekel.Gamla historiska myter och oförrätter dröjer kvar, men framför allt harspåren från de fruktansvärda krigen och övergreppen sattdjupa sår i människorna. Det krävs ett långsiktigt och tålmodigt försonings-arbete för att förhindra nya återfall i etniskt hat. Här finns många värdefullalärdomar att dra från det arbete som skedde efter slut. Deutbytes- och kontaktprogram som utvecklades mellan ungdomar i Tysklandoch dess grannstater, särskilt , kan här kanske tjäna som förebild.Särskilt viktigt är det att erbjuda den serbiska ungdomen möjligheter att brytaisoleringen och öppna för den.Ideella organisationer och folkrörelser bör ges goda möjligheter att arbetaför kontakt och försoning över 90-talets etniska murar över hela det fornaJugoslavien. Det bidrar till att skapa starka nätverk i ett allt starkare civiltsamhälle, något som saknades nästan helt, när det brötsamman. Även politiska partier bör söka och utveckla samarbete meddemokratiskt inriktade partier och/eller rörelser i alla stater i det fornaJugoslavien och alldeles särskilt i Serbien.Folken på är inte mer krigiska än andra folk. Siktet måste varainställt på fred och samexistens. Förutsättningarna för fred i Kosovo måstevara dessa:- att alla flyktingar ges möjlighet att återvända hem- att serber och andra minoriteter i Kosovo ges möjlighet att bo kvar- att Kosovo demilitariseras- att en internationell militär övervakning etableras i Kosovo- att återuppbygga de demokratiska politiska strukturerna i Kosovo- att inga gränsändringar får ske- att alla krigsförbrytare ställs inför rätta i Haag.- 10F- P8 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenskt deltagande i en internationellfredsstyrka i Kosovo,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ökad beredskap hos regeringaratt i en plan för gemensam "burden sharing" ta emot flerflyktingar från flyktinglägren i och ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återförening av kosovoflyktingar i såvälMakedonien som med anhöriga i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte försvåra möjligheterna att besökaSverige för kosovoflyktingar som blivit av med sinaidentitetshandlingar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tydliga signaler om ökat stöd tillMakedonien, och ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett omfattande program för stöd till ochåteruppbyggnad av länderna på ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till ideella organisationer, folkrörelseroch politiska partier i arbetet för kontakt och försoning ochbildandet av civila, demokratiska nätverk i det fornaJugoslavien.Stockholm den 21 maj 1999Lars ()()()()()()()Gotab, 1999