mot · GN02K353 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K353av Holma, ()Minoritetspolitiken1 InledningRegeringens proposition 1998/99:43 Nationella minoriteter kommer attvara föremål för beslut i . Propositionenär ett resultat av en överenskommelse mellan Socialdemokraterna,. beslutas om åtgärder sombehövs för att skall kunna ratificera ramkonventionom skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan omlandsdels- eller minoritetsspråk.I propositionen står:Det innebär att nationella minoriteter och deras språk erkänns samtatt minoritetsspråken ges det stöd som behövs för att de skall hållas levande.Härigenom läggs en grund för en samlad svensk minoritetspolitik.De grupper ... som utgör nationella minoriteter är samer, sverigefinnar,tornedalingar, romer och judar. Minoritetsspråken är samiska, finska,meänkieli (tornedalsfinska), chib och jiddisch. Av dessa har samiskafinska och meänkieli en historisk geografisk bas, vilket innebär krav på merlångtgående åtgärder till stöd för dessa språk.Lagförslag läggs fram som ger enskilda rätt att använda samiska, finska ochmeänkieli hos domstolar och förvaltningsmyndigheter med verksamhet i degeografiska områden där språken använts av hävd och fortfarande används itillräcklig utsträckning. Förslagen innebär också rätt att i dessa områden fåförskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på dessa språk. Församiska föreslås området omfatta , , ochKiruna kommuner och för finska och meänkieli , ,, och kommuner.Det handlar också om rikstäckande åtgärder för att stödja de nationellaminoriteterna och minoritetsspråken.Det gäller utbildningsfrågor, kulturverksamhet, massmedierna, arkivfrågor,äldreomsorg, översättning av vissa författningar, inflytande och samarbeteöver nationsgränserna.Lagen kommer att träda i kraft den 1 april 2000.1.1 Historiskt beslut av stort värdeVi är införstådda med att vi lägger en motion på ett område som ännuinte vunnit laga kraft. Vi anser det vara mycket positivt med deföreslagna åtgärderna. Vi vill påstå att det är ett historiskt beslut av stortvärde att de nationella minoriteterna blir erkända.Samtidigt anser vi att det är viktigt att fortsätta arbetet med att utveckladen samlade minoritetspolitiken. Vi utgår från att grunden är lagd och vilyfter några förslag som vi anser behövs i det fortsatta arbetet med attutforma en bra samlad minoritetspolitik.Ett erkännande av minoriteter och deras språk innebär också ett stortansvarstagande för riksdag att fortsättningsvis skapa godaförutsättningar för en medveten minoritetspolitik.Vi har koncentrerat oss på förslag som berör:- Universitet och högskolor- Folkbildning/Folkhögskolor- Massmedier- Litteratur- Äldreomsorg- Förskolor- Uppföljning av åtgärderna i den samlade minoritetspolitiken2 Universitet och högskolorRedan i föreslogs att åtgärder skulle vidtas för attsäkerställa att utbildning och forskning i de nationella minoritetsspråkenbedrivs långsiktigt vid åtminstone en högskola och ett universitet. Deursprungliga förslagen var väl avvägda i syfte att uppfylla den europeiskastadgan om landsdels- eller minoritetsspråk artikel 8 iii) och g).Propositionen skjuter fram de föreslagna åtgärderna och säger: "Ettnärmare ställningstagande i fråga om högre utbildning och forskning iminoritetsspråken och om de nationella minoriteterna kommer att redovisas isamband med regeringens samlade bedömning när det gäller ämnen som harfå lärare, forskare och studenter". Vi anser dock att det krävs enförstärkning för att vi ska vara säkra på att infriar den europeiskastadgan i artikel 8 iii) och g).Vi anser att det kan ske genom konkreta åtgärder via t ex regleringsbrev påsamma sätt som regeringen med ett regleringsbrev till harsäkerställt samiskans ställning i utbildningen.Det är viktigt att regeringen gör på samma sätt för alla erkändaminoritetsspråk. Staten ska säkerställa forskning och undervisning kringfrågor som berör skyddet av de nationella minoriteterna. På detta sätt lederdessa åtgärder till att forskning och undervisning i var och en av denationella minoriteternas kultur, historia, språk, religion, traditioner ochsamhällsliv äger rum vid minst ett universitet eller en högskola. Det är viktigtatt, via högskola/universitet, medverka till att kunskap om de nationellaminoriteternas del i historien och samhällslivet av kan ges till bådemajoritetsbefolkningen och till de nationella minoriteterna. Vad som ovananförts bör ge regeringen till känna.3 Folkbildning/folkhögskolorFolkhögskolorna bedriver viktig folkbildning som vänder sig till vuxna.När det gäller de nationella minoriteterna har folkhögskolornasverksamhet en särskild uppgift att fylla. Av de nationella minoriteternasaknar åtminstone romerna anknytning till en folkhögskola. Vi anser detvara viktigt att staten säkerställer ett långsiktigt statligt stöd till enfolkhögskola för vart och ett av de erkända minoritetsspråken. Vi serpositivt på att respektive folkhögskola skulle kunna utvecklas till ettkulturcentrum för den nationella minoriteten som är anknuten till skolan.Vad som ovan anförts bör ge regeringen till känna.4 Massmedier4.1 Förändra presstödsreglerNär det gäller att skapa långsiktigt bra minoritetspolitik är språket enmycket viktig faktor. Utan en medveten politik för att bevara språket ärrisken stor att intentionen om en bra samlad minoritetspolitik skjuts isank. Ett av de bästa sätten att stärka språket är t ex genomdagstidningarna. Regeringen gör i propositionen om nationellaminoriteter i bedömningen att nuvarande presstödsregler ger etttillräckligt stöd för samiska, finska och meänkieli.Det finns i presstödsförordningen (1990:524) förmånligare villkor förtidningar som vänder sig till minoriteter. finns tre dagstidningar somvänder sig till och tornedalingar nämligen Viikkoviesti, RuotsinSuomalainen och och som har presstöd.Detta är bra men inte tillräckligt för att bevara och öka kunskapenom språket bland de nationella minoriteterna. Dessa tidningar är speciellaoch utbredningen inte särskilt stor. De flesta har t ex större intresseavden tidning som finns där vederbörande är bosatt. Därför bör en översyn ompresstödsreglerna ske med inriktningen att tidningar som ger ut eneller flera sidor på ett av minoritetsspråken ges ett bättre stöd. Vad som ovananförts bör ge regeringen till känna.4.2 Textremsor på minoritetsspråk i TVVi anser att funktionell eller fullständig analfabetism i modersmåletinverkar negativt på individens socioekonomiska status, oberoende avom man är enspråkig eller tvåspråkig.En åtgärd för att motverka denna negativa utveckling är att ge TV iuppdrag att införa textremsor på alla stora invandrarspråk och nationellaminoritetsspråk till svenska vuxenprogram. Systemet skulle vara individuellt,d v s det är tittaren som själv väljer när han eller hon behöver översättning iform av en textremsa. finns en svensk översättning på allaengelsk/fransk/tyskspråkiga filmer. Här borde samma möjlighet finnas förtittarna att själva välja om de vill ha textremsa eller ej.Dessa åtgärder kan bli till stor hjälp i språkundervisningen, speciellt imodersmålsundervisningen. Åtgärderna kan också bidra till ökad beläsenhethos minoriteter och invandrare. Vad som ovan anförts bör geregeringen till känna.5 LitteraturDe nationella minoriteternas litteratur lever mer eller mindre ettbegränsat liv. För t ex sverigefinsk litteratur finns två förlag som helatiden fått kämpa för sin existens p g a ekonomiska problem. Därutöverfinns det flera sverigefinska författare som självfinansierar produktionen,marknadsföringen och försäljningen av sina böcker. har denna grupp minskat sin bokproduktion. Författarna ochskribenterna orkar inte bära de dyra produktionskostnaderna.Litteraturen är en av de kulturformer som stärker minoriteternas språkligautveckling, bär upp deras kultur och håller deras språk levande. I proposition1989/99:43 står det på sidan 1 följande: "Det innebär (ratificering) attSveriges nationella minoriteter och deras språk erkänns samt attminoritetsspråken ges det stöd som behövs för att de skall hållas levande. "Regeringen föreslår att de nationella minoriteterna särskilt bör beaktas vidfördelningen av det statliga stödet till litteratur och kulturtidskrifter samtövrig kulturverksamhet. De nuvarande stöden föreslås att öka med enmiljon kronor . Vi anser detta vara en betydelsefullsatsning.Vi anser att det i direktiven till ska specificeras på vilket sättminoritetslitteraturen som språkens bevarare ska beaktas, och vi anser attproduktionen och marknadsföringen ska prioriteras i litteraturstödet. Vadsom ovan anförts bör ge regeringen till känna.6 ÄldreomsorgI propositionen om nationella minoriteter sägs när det gälleräldreomsorg: "bör ges i uppdrag att kartläggaäldreomsorgen för finsktalande äldre i kommuner med ett stort antaläldre som använder finska. Syftet är att ta fram ett antal goda exempelpå åtgärder som ger bra resultat. "Vi ser positivt på denna åtgärd men vi vill redan nu att det görs något merkonkret eftersom den grupp som berörs inte har speciellt på sig attvänta på kartläggningen. Äldre är de starkaste språkbärarna och bärare avkultur och traditioner. Det är därför viktigt för språkens och kulturensbevarande att de äldre som använder språket kan fortsätta att göra detta.Inom äldreomsorgen har det visat sig att äldre kan förlora kunskaperna i detsist inlärda språket men behålla kunskaperna i det först inlärda språket.Vi anser att staten på ett mer aktivt sätt bör verka för att underlätta för denbefintliga äldreomsorgen för de aktuella minoriteterna. I t exStockholmsområdet ska inte kommungränserna bli ett byråkratiskt hinder föratt sverigefinnarna skall få äldreomsorg på sitt språk.Alla äldre människor som tillhör någon av de nationella minoriteternabehöver ges möjlighet att få äldreomsorg av personal som kan derasmodersmål där så praktiskt är möjligt.Vi anser att staten kan stödja initiativ med direktiv och riktade resurser föratt försöksverksamhet startas för de minoriteter som inte omfattas av ett i lagbeslutat speciellt förvaltningsområde. Det finns uppgifter på att områden somförsöksverksamhet skulle kunna startas för sydsamerna i ,och kommuner. För romer, sverigefinnar och judaranser vi det positivt med försöksverksamhet där det kan finnas ett behov ochdär det är praktiskt genomförbart. Vad som ovan anförts bör geregeringen till känna.7 FörskolorFörskoleverksamhet på det egna språket är mycket viktig eftersomspråkinlärningen är som intensivast före skolstarten.Vi anser att staten kan stödja initiativ med direktiv och riktade resurser föratt försöksverksamhet ska komma igång för de minoriteter som inte omfattasav ett i lag beslutat speciellt förvaltningsområde. Försöksverksamhet försydsamer skulle kunna prövas i förslagsvis , ochStrömsunds kommuner. För sverigefinnar, romer och judar kanförsöksverksamhet startas där det kan finnas ett behov och där det ärpraktiskt genomförbart. Vad som ovan anförts bör ge regeringentill känna.8 Uppföljning av åtgärderna i den samlademinoritetspolitikenVi anser att det är viktigt att de föreslagna åtgärderna som finns ipropositionen följs upp och utvärderas på ett aktivt sätt. Det är avsärskild vikt eftersom det är ett historiskt genombrott för de nationellaminoriteterna att de blivit officiellt erkända.Sverigefinnarna som minoritet är till antalet den största och har ett särskiltstöd i förvaltningsområdet i norra . De flesta sverigefinnar bor dockutanför detta område. Den senaste statistikuppgiften från 1998-12-31 (SCB)om antalet sverigefinnar är 446 000. I den gruppen räknas de som är födda iFinland och de barn vars åtminstone ena förälder är född i . Statistiksaknas på antalet sverigefinnar fr o m 2:a generationen.I finns drygt 200 000 sverigefinnar, i drygt65 000 och i hela drygt 30 000. En särskild kartläggning behövergöras av hur denna grupp av sverigefinnar utanför förvaltningsområdetpraktiskt får skydd/stöd utifrån erkännandet som nationell minoritet, t ex påvilket sätt de sverigefinska barnen får undervisning i sitt språk och omsorginom förskoleverksamheten. Vad som ovan anförts bör geregeringen till känna.9 Hemställan9 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om universitet och högskolor,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till folkbildning/folkhögskolor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av presstödsregler,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om textremsor på minoritetsspråk i TV,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om litteraturen och direktiven till ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om äldreomsorgen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förskolor,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en särskild kartläggning av hur sverigefinnarutanför förvaltningsområdet praktiskt får skydd/stöd utifrånerkännandet som nationell minoritet.Stockholm den 5 oktober 1999Siv Holma (v)()1Yrkandena 1 och 7 hänvisade till UbU.