mot · GN02A229 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:A229av Narti, ()Kulturens budgetEn stor del av kulturfolk lever under svåra omständigheter. Detgäller de s k fria grupperna och de s k fria kulturproducenterna -författare, bildkonstnärer, skådespelare, dansare, musiker,filmmänniskor. Ordet frihet som används i sådana sammanhang betyder ipraktiken inte alls någon frihet utan helt enkelt avsaknad av fastanställning. Detta innebär i sin tur frånvaro av någorlunda kontinuerligakontakter med betalande köpare av konst och kultur, dåligaförutsättningar för kommunikation med publiken - alltså helt enkelt ensvag marknadsföring och distribution av fattig kultur och konst. Mångaav de oftast ofrivilligt fria skapande människorna är unga grupper ochindivider som just har avslutat en lång och dyr konstnärlig utbildningmen inte har hunnit skaffa sig starka nätverk ut mot konsumenterna.Bland de s k fria kulturproducenterna återfinns också medelålders elleräldre människor som under ett långt liv har kämpat med en jämtåterkommande otrygghet, inte därför att det de skriver, målar eller filmarär av svag kvalité, utan därför att konstens och kulturens arbete aldrigkan planeras och organiseras på samma sätt som andra verksamheter. Närt ex stödet till de kommunala musikskolorna etablerades kunde varkenmusiker eller kulturpolitiker spå att just dessa investeringar efter en radav år skulle leda till den explosiva expansionen av den svenskamusikexporten. Men att detta skedde är bevis på att ekonomiskastatsningar på kulturen inte är det samma som slöseri eller traditionell tropå bidragens välgörande inflytande över samhället.För den fattiga fria kulturen utgör arbetsmarknadsåtgärderna och a-kassanett slags konstgjord andning, en smygvariant av finansiering. På papper stårdet att skådespelarna, dansarna eller bildkonstnärerna är arbetslösa och att dedärför är berättigade till utbildningsbidrag eller a-kassa. I verklighetenfortsätter många av dessa förmodade arbetslösa att intensivt arbeta motminimal betalning och med få chanser att nå ut till den publik som kan haglädje av deras arbete.En omflyttning av en bråkdel av de enorma summor som går tillAMS och till olika a-kassor direkt till kulturens budget skulle ge upphov tillbetydligt bättre villkor för producenter och distributörer av konst och kultur.En sådan omflyttning skulle också skapa ärligare och enklare modeller förfinansiering av alla sorter av konst och kultur.Socialiberalismen betraktar konstens och kulturens produktion ochdistribution som mycket viktiga för samhällets sunda klimat. En förstärkningav den s k fria kulturens finanser och en förenkling av stödet till den kan baravara givande.För att undvika att de nya investeringarna en gång till ger upphov tillbidragsberoende och stor byråkratisk hantering av blanketter ochansökningar bör dessa förflyttade summor placeras enligt helt nya modeller,liknande de stiftelser för forskning och kultur som skapades när löntagar-fonderna lades ner. De nya stiftelserna bör stå helt oberoende av bådepolitiker och tjänstemannagrupper i kulturbyråkratin. Utdelning av lång-variga stipendier kan på skapande sätt komplettera dagens otrygga,snuttifierade och ofta godtyckligt beviljade vanliga bidragen till fri konst ochkultur.En betydande del av dessa nya finansieringsformer borde inriktas påbildande av nya agenturer för marknadsföring och försäljning av kulturellatjänster och på etablering av nya distributionskanaler i stånd att bättre änhittills utveckla konstens och kulturens fristående marknad.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet att flytta en andel av AMS och a-kassornas resurser till budget som en direktförstärkning av den s.k. fria kulturens ekonomi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bildande av nya konst- och kulturstiftelser somregelbundet delar ut långvariga stipendier för den fria kulturen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att utreda möjligheter för etableringav fristående agenturer och distributionsfirmor. 1Stockholm den 4 oktober 1999Ana ()1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till KrU.