mot · GN02Kr316 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr316av , ()Konstnärernas ekonomiska villkorDet kan ses som ett maximalt resursslöseri att inte fullt utnyttja de mycket välutbildade kulturproducenternas olikakonstnärliga talanger i samhällsbygget.Vi vill slå hål på en seglivad myt om att den svältande konstnären utgörnågot slags idealtillstånd för hur kreativt skapande ska gå till. Att skapandeoch ekonomiskt armod skulle vara en bra kombination. Så är det givetvisinte.Vi behöver alla kultur och vi behöver de kulturbärande individerna, konst-närer av alla de slag. I ett modernt samhälle skall kulturproducenten intebehöva leva utan en rimlig lön, ekonomisk trygghet vid sjukdom ocharbetslöshet och riktig pension när de blir gamla.Sådana saker som är en självklarhet för medborgaren i allmänhet måsteockså bli självklar för konstutövaren.Lite siffrorI SOU 1997:190 kan vi läsa att bland bildkonstnärer ochformgivande konstnärer har högre utbildning,vilket kan anses anmärkningsvärt med tanke på gruppenslåga inkomster. Generellt sett har konstnärer en mycket högutbildningsnivå. har eftergymnasialutbildning eller längre jämfört med dryga 10procent för befolkningen i övrigt. Den högsta utbildningenhar instrumentalister, där har den längreutbildningen, och av sångarna.Konstnärernas genomsnittliga bruttoinkomst uppgick till 142 000kronor. För befolkningen i övrigt ligger den genomsnittliga bruttoinkomstenpå . Vi talar alltså här om en mycket välutbildad grupp isamhället lägre inkomstnivå. Vad avser bildkonstnärer så varbruttoinkomsten för av dem. Vilket snarastkan betraktas som skandalöst.ResursslöseriSamhället har inte råd med detta resursslöseri som eftersattefterfrågan och ekonomiskt utnyttjande leder till.Miljöpartiet vill arbeta med komplementära sanningar för atträtta till de uppenbara missförhållandena. Samhälletsefterfrågan på konstnärernas producerade alster måste öka.Där har vi kommit ytterligare en bit på väg sedan riksdagenbeslutade om 1994 års kulturpolitik. Vi behöver göra flerinsatser som stöd till centrumbildningarna och hjälpa till attbygga upp fonder så som nu gör. Vi behöverockså följa upp de nya estetiska krav beslutat omatt föra in i . Ju mer ett samhälle satsarpå skönhet i den rumsliga miljön, desto större blir efterfråganpå kvalitet och estetiska värden. Det finns en inbyggdtillvänjningspotential här som jag tror en del ännuunderskattar.SkatterI SOU 1997:184 görs bedömningen att skatteregler är ettverkningsfullt instrument för kulturpolitiken. Där föreslåshelt enkelt en låg moms på varor och tjänster inomkulturområdet. har i sin partimotion och i enseparat motion speciellt lyft fram bokmomsen. Vi tror attsänkt moms kommer att öka omsättningen och med det ävenöka inkomsterna till författare.TrygghetssystemSå har vi socialförsäkringarna och angränsande system somfungerar mindre väl för de enskilda konstnärerna eftersom deej är anpassade efter deras verkliga arbetssituation. De olikaersättningarna är ju inkomstrelaterade och utgår ifråninbetalda sociala avgifter, så som sjukförsäkring ochpension. Verkligheten ter sig än mer absurd då vi vet att justdet socialpolitiska området är av stor betydelse för denenskilde konstnären. Trygghetssystemen måste därför görasom och anpassas att passa även kulturutövare. Detta bör gesregeringen till känna.Nationella målDen statliga bidragsgivningen ska ge de yrkesverksammakonstnärerna den ekonomiska grundtrygghet som är enförutsättning för konstnärligt skapande ochutvecklingsarbete, vilket i sin tur bidrar till uppfyllande avdet nationella kulturpolitiska målet om mångfald, konstnärligförnyelse och kvalitet. Ja så står det 2000 och vi måste väl konstatera att effekterna av destatliga insatserna ännu inte nått helt fram. Eller så kan vi,utifrån tillgänglig statistik från , konstatera att detåterstår en hel del för att nå målet med den nationellakulturpolitiken. Arbetsmarknadsmedel till kulturutövare somi dag disponeras av de olika arbetsförmedlingarna bör förasöver till kulturområdet för att utbetalas i form av mergenerellt inriktade stöd. Detta bör ges regeringen till känna.Andra länderFör att ge några exempel på mer generella lösningar kannämnas där de sociala avgifterna är halverade förnäringsidkare som bedriver konstnärlig eller litterärverksamhet. har ett liknande system. I skade införa en lag om ett särskilt bidrag till konstnärer medmycket låga inkomster. Systemet ska underlätta för fler attetablera sig på marknaden. I är konstnärer ochförfattare befriade från inkomstskatt ochgrundavdraget för den statliga inkomstskatten är lagd på enhög nivå. De har också ett system där nyttjare avkonstnärliga och litterära verk får bidra tillsocialförsäkringssystemet med avgifter. På går det attansöka om skattebefrielse för inkomster av konstnärliga ellerlitterära verk. Befrielsen kan även gälla generellt förinkomster från den konstnärliga verksamheten. Oftastkombineras de olika stöden i de olika länderna medskattefria stipendier och flexibla socialbidragsregler. Stödenär alltså generella men olika.NuSå det finns inte en sanning utan flera. Och vad som lämparsig bäst att utveckla utifrån svensk tradition kan det finnasflera synpunkter på. menar dock, att generellaskattelättnader för singelföretagare och en utveckladgrundtrygghet inom socialförsäkringssystemet kan varamöjliga vägar att ge de välutbildade kulturproducenterna enlön motsvarande deras utbildning. Att vi behöver dem är detväl ingen som tvekar om. ser fram emot deolika förslag till utveckling som vi förutsätter att regeringenkommer att lägga fram . Detta börges regeringen till känna.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av att anpassa trygghetssyste-men utifrån kulturproducenters verklighet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om framtida behov av en överföring av arbets-marknadsmedel till kulturområdet,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av att ge förslag till olika mergenerellt inriktade stöd till kulturproducenter under denna mandat-period.Stockholm den 4 oktober 1999Ewa ()1 Yrkande 1 hänvisat till SfU.2 Yrkande 2 hänvisat till AU.