mot · GN02So345 · 1999-10-05 00:00:00 — Socialtjänstlagen bör således kompletteras medskrivningar om tolkningen av begreppet skälig levnadsnivå, innebärande attstor betydelse måste tillmätas de levnadsförhållanden som råder för yrkes-arbetande utan socialbidrag, och att socialbidragsnivån normalt alltid börligga under vad som hade erhållits genom ett yrkesarbete i lägre löneläge.Sådana ändringar i socialtjänstlagen möjliggör en utveckling därkommunerna i vissa fall kommer att vara mer generösa än de är i dagsläget.Utrymme för detta skapas genom att socialbidragssystemet som helhet blirmera träffsäkert. Bidragen kan koncentreras till dem som verkligen behöverbidrag, i stället för att styras av rigida statliga regler. Det blir i ökadutsträckning möjligt för kommunerna att själva göra olika avvägningar isocialbidragsfrågor.9 Villkorat biståndFrågan om kommunen kan ställa villkor för att lämna socialbidragprövades av regeringsrätten i ett ärende . Där slogs fast att detsom huvudregel inte kan anses vara tillåtet att ställa krav påsocialbidragstagare gällande deltagande i olika former avarbetsmarknadsåtgärder anordnade i regi.Det var ett steg i rätt riktning när beslutade omen möjlighet för kommunerna att ställa krav på deltagande ikompetenshöjande aktiviteter för att ungdomar upp till skall kunna fåsocialbidrag. Ändringen var mycket angelägen, inte minst för att hindra atten hel generation fastnar i en bidragskultur. Det är av största betydelse bryter den passivitet som socialbidragstagare lätt faller in i.Möjligheten att villkora bistånd borde kunna breddas till fler aktiviteteroch dessutom kunna tillämpas på alla som söker socialbidrag, inte baraungdomar. Erhållande av socialbidrag bör enligt vår uppfattning normaltkräva en form av motprestation från den enskilde. Exakt vilken beror påförhållandena och behoven i det aktuella fallet, men det är viktigt att slå fastprincipen.Socialtjänstens uppgifter och skyldigheter är omfattande och därför ställsofta såväl socialnämnder som socialsekreterare inför en rad svåra problem.Socialnämnderna förfogar inte över tillräckliga alternativa lösningar itill exempel rehabiliteringsarbetet. Nuvarande lagstiftning innebär att man ivissa fall arbetar i en gråzon vid bedömningar mellan vad som är motiveratfrån rehabiliteringssynpunkt och vad som är lagligt möjligt. Det behövsytterligare alternativa metoder att använda och i detta sammanhang skullemöjligheten till villkorat bistånd göra stor nytta.Utifrån nuvarande erfarenheter har det också kommit mycket klaraönskemål från kommunalt håll när det gäller möjligheten att kunna ställakrav i vissa situationer. Detta torde också ligga helt i linje med det allmännarättsmedvetandet på detta område.Regeringen bör återkomma till med förslag om villkorat bistånd.10 Bidrag kan ersättas med lånStörsta gruppen socialbidragstagare är ensamstående män utan barn.Många av dem och även andra bidragstagare söker bidrag endast då ochdå när de till exempel går mellan tvåanställningar. Ett förslag är att man skulle kunna minska dessa"korttidsmottagares" sökande av socialbidrag, genom att ge kommunernamöjlighet att utforma bidragen som lån.Enligt 33 § SOL får dock försörjningsstöd lämnas som lån endast om detgäller:- förskott på en förmån eller ersättning (t ex statligt bidrag),- bidrag till den som är indragen i arbetskonflikt eller- bidrag till den som på grund av förhållanden som han eller hon intekunnat råda över hindrats från att förfoga över sina inkomster ochtillgångar.Enligt uppgift från är den enda av dessa grunder somhar någon omfattning förskott på sociala förmåner. En undersökning somKommunförbundet gjort i tre kommuner visar att avutbetalningarna av socialbidrag har orsaken förskott på förmån.Vi menar att socialbidrag borde kunna lämnas som lån i betydligt störreutsträckning än vad som sker . Lånemöjligheten bör för det förstakunna användas då en person mer tillfälligt hamnat i ekonomisk knipa, mendäremellan har normala inkomstmöjligheter. Principen skulle vara den den som man är i behov av socialt stöd skulle kunna låna ettbelopp i stället för att få socialbidrag. Om personen i fråga sedan passerarettbestämt lånebelopp och fortfarande behöver stöd skall hon i stället kunna fåbidrag. Man skall alltså inte kunna skaffa en så stor skuld att det blir svårtattbetala tillbaka.Den stora fördelen med en lånemöjlighet är att de som har det besvärligt enkortare tid tänker efter både en och två gånger och prövar andra alternativinnan de lånar. Dessutom lånar de inte mer än nödvändigt. Det blir en litentröskel i systemet som gör att man inte alltför lätt fastnar i bidragsberoende.Om det går att låna alltför mycket finns dock risken att det blirkontraproduktivt eftersom detta skulle motverka incitamenten att "komma påfötter" igen. Det måste finnas en praktisk möjlighet att kräva tillbaka lånet.Regeringen bör återkomma till med förslag om en möjlighet förkommuner att ersätta korttida socialbidrag med lån. Även i övrigt börmöjligheterna att i ökad utsträckning ersätta socialbidrag med lån prövas. Tillexempel kan detta vara en möjlighet för egenföretagare.11 Avslutande kommentarerEfter väntan presenterade regeringen en propositionom förändringar i socialtjänstlagen. Regeringen presenterade en delförbättringar som vi välkomnade eftersom de låg i linje med vad vi självaförespråkat . Ett sådant exempel är att äldre ochhandikappade i behov av vård fick en lagstadgad rätt att flytta mellankommuner.I propositionen tog regeringen också ett litet steg i rätt riktning ochföreslog att familjehemsplacering av barn skall ske så att den främjarkontakten med anhöriga. Vi tyckte inte att detta var att gå barnen och derassläktingar tillräckligt till mötes och föreslog att man alltid i första hand böröverväga om barnet kan tas om hand av någon anhörig eller närstående. Detär mycket glädjande att ett enigt utskott sedan beslöt att göra en sådanförändring som förstärkte de anhörigas ställning.Den s k har alldeles lagt fram sittbetänkande. Utredningen skisserar ett flertal nya eller höjda transfereringarsom helt eller delvis tycks syfta till att avlasta socialbidragskontot. Dethandlar t.ex. om ett behovsprövat äldreförsörjningsstöd, utbyggtintroduktionsstöd till flyktingar, högre ersättningsnivåer inom arbets-marknadspolitiken, högre studiemedel och höjda bostadsbidrag.Vissa av dessa förändringar kan kanske motiveras på sina egna meriter.Men i mångt och mycket innebär förslagen bara att man döljer problemen isocialbidragssystemet genom att lasta av dem på andra transfereringssystem.Vi finner det tveksamt att på detta sätt skissera nya transfereringar, utan attha skapat sig en riktig bild av vad som är fel med de gamla. Allt talardessutom för att den totala mängden statliga och kommunala bidrag kommeratt öka med en sådan lösning.Socialtjänstutredningen noterar också behovet av regelförändringar, motbakgrund av att alltfler söker socialbidrag av rent ekonomiska skäl, utannågon social problematik i bakgrunden. Vi har i motionen pekat på fleraangelägna åtgärder i denna riktning.Kommunerna måste nu få större möjligheter att pröva nya och egnalösningar, t.ex. villkorade bidrag och lån istället för bidrag. Träffsäkerhetenibidragsgivningen ökar och fattigdomsfällor kan motverkas. Administrationenblir också enklare; bara hanteringen av dagens krångliga socialbidragsreglerkostar kommunerna , d.v.s. ett påslag på runt 15 procentutöver själva socialbidragsutbetalningen. Utslaget per bidragshushållmotsvarar det /år och då ingår ändå bara direkta personal-,drifts- och lokalkostnader.Med våra förslag får kommunerna en ny och konstruktiv roll, i stället föratt fångas i en situation där de varken kan kontrollera kostnaderna ellerangripa de underliggande sociala problemen.12 Hemställan12 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utgångspunkter för arbete,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatternas betydelse för socialbidragsberoendet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den s.k. riksnormen för socialbidrag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnad av statliga transfereringssystem,5. att hos regeringen begär förslag till ändringar isocialtjänstlagen vad beträffar tolkningen av begreppet skälig levnads-nivå,6. att hos regeringen begär förslag till villkorat bistånd,7. att hos regeringen begär förslag om en möjlighet förkommunerna att ersätta korttida socialbidrag med lån,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad iövrigt i motionen anförts om en lånemöjlighet som ersättning försocialbidrag.Stockholm den 3 oktober 1999Ulf ()()()()()()()()()()()()()()()()()de ()()()