mot · GM02Kr23 · 1999-05-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Kr23av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:107 En idrottspolitik för 2000-talet - folkhälsa, folkrörelse och underhållning1 InledningIdrotten är med sina cirka tre miljoner medlemmar den verksamhet somorganiserar flest människor i . I cirka 22 000 idrottsföreningar,varav många flersektionsföreningar, arbetar omkring en halv miljonideellt arbetande ledare.Ingen annan verksamhet engagerar så många ungdomar. Totalt är cirka 60procent av samtliga barn och ungdomar mellan engagerade inomden organiserade idrotten. året om samlar ideellt arbetande ledarebarn och ungdomar till närmare 20 000 aktiviteter runt om i landet. Påårsbasis blir det sju miljoner lokala ungdomsaktiviteter.I föreliggande proposition presenterar regeringen sin idrottspolitik för2000-talet. I mycket kan vi ställa oss bakom regeringens förslag. Men vi harsynpunkter på delar av propositionen, vilka vi presenterar nedan.2 Idrotten har stor betydelseIdrotten är av stor betydelse för samhället. Genom idrotten blirmänniskor delaktiga i en positiv gemenskap som bidrar till fostran ochutveckling och dessutom ger dem en bättre hälsa. Den aktiva idrottenmedverkar bland annat till att ungdomar avhåller sig från för dem självaoch samhället skadliga verksamheter som exempelvis drogmissbruk.Idrotten bidrar till friskvården genom att stimulera till regelbundenträning, friluftsliv och andra fysiska aktiviteter. Idrottsrörelsen verkaraktivt för alkohol- och drogfria miljöer. Det är också klart dokumenteratatt fysisk aktivitet ökar människans förmåga, inlärningsprestationer ochlust att lära. Regelbundna motionsvanor innebär också att fritiden får ettrikare innehåll.Till detta kommer den stora roll idrotten spelar för de många åskådare,, radiolyssnare och tidningsläsare som följer tävlingsverksamhetenpå olika nivåer.De många idrottsutövare av världsklass som fungerar som ambassadörerutomlands är en stor tillgång för . De tjänar dessutom som förebilderför den uppväxande generationen och är en starkt bidragande orsak till den iSverige mycket omfattande breddidrotten.3 Idrottsrörelsens ställning och det ideella arbetetSett mot bakgrund av idrottens betydelse är det viktigt för politiskapartier att engagera sig för de framtida villkoren för idrottsrörelsen. Idetta sammanhang är det dock av avgörande betydelse att komma ihågatt det ideella engagemanget i idrottsrörelsen sker av egen fri vilja ochinte genom styrning från krafter utifrån. Den svenska idrotten måste äveni framtiden ges möjlighet att agera självständigt och ha friheten att självbestämma verksamhetens innehåll, inriktning och mål.Mot denna bakgrund finns det anledning att känna oro för vissa av deförslag som lämnas i propositionen. Den präglas av en vilja att politiskt styraidrottsrörelsen genom styrning av statsbidrag och att inte ge idrotten ökadmöjlighet till egen finansiering. Sådana ambitioner måste avvisas.Det stora utbudet av aktiviteter i idrottsföreningarnas regi är möjligt tackvare alla de ideellt arbetande ledarna. Deras arbete utgör en hörnsten isamhällslivet och bör stimuleras i stället för att motarbetas genom pålagoroch krångel. Detta är särskilt viktigt eftersom alternativet tillföreningslivetsvärdefulla arbete kan komma att utgöras av ökade kostnader för detallmänna.RF () beräknar att de 500 000 idrottsledare somarbetar ideellt lägger ned cirka 140 miljoner oavlönade arbetstimmar varje år.Dessa ledare ställer inga krav på betalning för sitt ideella arbete. Men om degjorde det, och fick betalt motsvarande en fritidsledarlön, skulle det kosta12 per år.Den bästa stimulansen sker genom att alla dessa ledare får se konkretaresultat av sitt arbete. När det offentliga, som skedde under de borgerligaregeringsåren 94, underlättar för föreningslivet att få ökade intäkterfrån spel- och lotteriverksamhet, är det ett konkret exempel på hurverksamheten i föreningslivet underlättas. Andra exempel från de borgerligaregeringsåren är utjämnande av orättvisor i momssystemet som tidigaredrabbat bland annat bowling, golf och simning samt momslättnader för resoroch transporter vilket direkt kommer idrotten till godo. Ytterligare ettexempel är bingoskattens avskaffande.Till betydande del är de ideellt arbetande ledarna föräldrar till ungaidrottsutövare, och de förmår hålla ut så länge de egna barnen tränar ochtävlar. Men sedan tar ofta intresset och orken slut. Detta är allvarligt.Sverigeförlorar därigenom många duktiga ledare och tränare med goda kunskaper.Omsättningen på idrottsledare är över huvud taget stor. De som drabbas avdetta är i första hand klubbarna med stor bredd- och ungdomsverksamhet.För samhället är det därför angeläget att stödja dem som är verksamma inomidrotten. Naturligtvis har idrottsrörelsen själv här en mycket stor uppgift iattbättre tillvarata den ledarresurs som ofta går förlorad.4 Moderat idrottspolitik 1991 94Grunden för den borgerliga regeringens åtgärder vad gäller idrottensställning och idrottens ekonomiska förutsättningar byggde i storutsträckning på den moderata kommittémotionen "Bättre villkor föridrotten" från januari 1991.En grundtanke i denna var att stärka idrottens oberoende ställning. Motden bakgrunden avskaffades regeringens tidigare ombud i riksidrotts-styrelsen. Den detaljstyrning som tidigare präglade budgetpropositionernaövergavs till förmån för en självständig bedömning av prioriteringar inomRiksidrottsförbundet (RF). Ambitionen var vidare att stärka idrottens ochövriga ideella organisationers möjlighet till egen finansiering på traditionellaoch nya områden. Därigenom skulle också det ekonomiska oberoendet kunnaöka.Den borgerliga regeringens arbete inriktades på att genom framför allt för-bättringar av möjligheten att utnyttja spelmarknaden stärka de ekonomiskaförutsättningarna för ideell verksamhet. I det följande redovisas i punktformnågra av de åtgärder som genomfördes:- Bingoskatten slopades.- Skatteregler som särskilt avsåg idrotten förenklades.- Mervärdesskatten på hotell- och transporttjänster sänktes till 12 procent.- Mervärdesskatten på tillhandahållande av lokaler för idrott slopades.- Spel genom s.k. värdeautomater tilläts. Överskottet skall i sin helhet gåtill ideella organisationer.- Lotterilagen reformerades för att förenkla och förbättra reglerna för deideella organisationernas lotterier.- Tipstjänst skulle överlåtas till de ideella organisationerna med RF somdominerande ägare.5 Nationell synpunkt - idrott och motion för 2000-talet5.1 Skillnad i synen på idrottDet är stor skillnad mellan den moderata och socialdemokratiska synenpå det ideella arbetet inom olika folkrörelser. Socialdemokraternaspolitik förefaller betrakta folkrörelser av olika slag som delar av ett nästintill korporativt system. För oss moderater är principen om de ideellaorganisationernas, och därmed idrottsrörelsens, fria ställning lika viktigsom kravet på en stor individuell frihet.Socialdemokraternas syn på hur man vill se idrotten i en beroendeställningtill politiken var mycket tydlig i de budgetpropositioner som avlämnadesunder 80-talet och fram till regeringsskiftet . Detaljrikedomen i dedirektiv som följde med det statliga anslaget var betydande.Dessutom utsåg, som tidigare nämnts, den dåvarande socialdemokratiskaregeringen två ombud vars uppgift var att fungera som observatörer iriksidrottsstyrelsen. Som ett led i att öka idrottsrörelsens självständighetupphörde denna ordning under den borgerliga regeringen.Den borgerliga regeringen gav också idrotten ökad möjlighet att genomegna beslut fördela statens anslag till idrotten. En för oss moderater naturligföljd av synsättet att idrotten skall vara fri och oberoende och att den harkompetensen att på bästa sätt hantera dessa frågor. Med den social-demokratiska regering som tillträdde 1994 fick åter klåfingrighet och"pekpinnar" styra statens anslag till idrotten.Samtidigt som anslaget till idrotten minskat har man undanröjt denborgerliga regeringens och den borgerliga riksdagsmajoritetens beslut attöverlåta Tipstjänst till idrotten och övriga ideella organisationer. Därmed haråter beroendet av det allmänna ökat som anslag på såväl statligsom nivå skärs ned. Den blygsamma ökningen av stödet frånSvenska Spel kompenserar inte detta. Dessutom har den beslutadevinstdelningen vad gäller nya spel skjutits upp.Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att regeringen i propositioneninte mer konkret föreslår en strategi som möjliggör ökad egenfinansiering.5.2 Uppmuntran av motion och idrottGoda motionsvanor från tidiga åt kan vara en förutsättning förvälmående hela livet. Idrottsrörelsen har därför en viktig roll att bedrivadenna verksamhet och aktivt arbeta för att den som av något skäl inte ärmed i idrottsgemenskapen bereds möjlighet härtill.Med regelbunden motion finns förutsättning för ökat välbefinnande ochbättre hälsa.Samhällets roll är att skapa förutsättning genom väl genomtänkt planeringså att motionärer och idrottsutövare har goda möjligheter att utöva fysiskaktivitet i tillräcklig omfattning.5.3 ElitidrottDet är nödvändigt och positivt att det finns en bra elitidrott i Sverige.Det är bra för landet i form av den uppmärksamhet detta ger inter-nationellt. Sannolikt är mest känt i vissa länder genom våra elit-idrottare.Lika viktigt är det att elitidrottskvinnor och män fungerar som godaförebilder för våra ungdomar.Under punkten 8 återkommer vi till vilka förutsättningar som skall gällaför elitsatsning.6 Motion och idrott6.1 Allmänt6.1.1 FolkhälsanIdrottens roll inom folkhälsan får inte underskattas. Det är viktigt att allai unga år kommer i kontakt med idrott och motion.Det är vidare viktigt att samhällets stöd till idrotten är så utformat att detinbjuder till motion och idrottande i livets olika skeden efter rådandeförutsättningar.Idrottens organisationer kan spela en större roll än , vad gäller idrott ochmotion, och när det gäller att nå människor som inte är anslutna till någonidrottsförening.I stället för att kommuner ordnar olika former av idrott och motion böridrotts- och motionsföreningar uppmuntras och stödjas att ordna aktiviteteräven för dem som inte deltagit.Genom att minska konkurrensen från kommunerna ökar idrotts- ochmotionsorganisationernas möjlighet att erbjuda fler fysisk aktivitet ochdärmed förbättra folkhälsan.6.1.2 Antidoping i verksamhetenKampen mot doping har varit en av idrottens viktigastetrovärdighetsfrågor. Den har också behandlats som en sådan avidrottsrörelsen, vilken satsat stora resurser på såväl utbildning ochinformation som en omfattande kontrollverksamhet.I dag är dopingmissbruket emellertid inte bara en idrottsfråga utan likamycket en allmän folkhälsofråga. a. den s k Dopingutredningenpåpekade finns det numera många, i första hand ungdomar, utanför denorganiserade idrotten som dopar sig av framför allt "kosmetiska" skäl.Samma tendens finns över hela Europa.Enligt såväl som förra årets Idrottsutredning (SOU1998:76) bör huvudansvaret för arbetet med antidoping ligga inom folk-hälsosfären. I detta ansvar inkluderas, enligt , ansvaret ochkostnaderna för vetenskaplig kunskapsuppbyggnad inklusive nödvändigapparatur. Vidare konstateras att genom sitt undertecknande avEuroparådskonventionen mot doping påtagit sig finansieringsansvaret för ettfullgott dopinglaboratorium eller för bekosta analyser som genomförs vid ettlaboratorium utomlands.Vi har i landet ett högklassigt, av Internationella OlympiskaKommittén ackrediterat, laboratorium vid . Det är ett av 25laboratorier i världen. Laboratoriets kvalitet för god rättssäkerhet ochutgör ett viktigt argument i strävan att få stora internationellaidrottsevenemang förlagda till , eftersom dessa ofta kräver snabbtillgång till analyser. För att t ex kunna ta på sig värdskapet för ett krävsatt ett ackrediterat laboratorium finns i landet.I regeringens idrottspolitiska proposition återkommer inte Idrottsut-redningens förslag om dopinglaboratoriets finansiering. Där konstaterasvisserligen att det är en viktig verksamhet som bedrivs vid laboratoriet ochatt den dessutom kommer att få än större betydelse. Trots det anser man att"ansvaret för dopningslaboratoriet bör inte omprövas".Regeringen hoppas att ett ökat antal beställda analyser från polisen skagarantera dopinglaboratoriets ekonomiska bas. Det finns emellertid ingentingsom tyder på att så skulle bli fallet. Ett dopinglaboratorium kan p g a av dedyra analyserna knappast bli självförsörjande. Tvärtom finns en uppenbarrisk att avsaknaden av ekonomiska garantier leder till att laboratoriet fårstänga, eller i alla fall tvingas skära ner ambitionerna och därmed mista sinviktiga IOK-ackreditering.Lika viktig som kontrollverksamhet i kampen mot dopingmissbruket är enkontinuerlig och saklig informationsverksamhet. Här har den s k Doping-jouren, också den förlagd till , spelat en central roll genomsin unika överblick över situationen i landet. Dopingjouren spelar dessutomen viktig roll i utvecklandet av fungerande behandlingsmetoder för miss-brukare.Sedan 1997 saknar Dopingjouren långsiktig finansiering. Verksamhetenbedrivs med hjälp av sponsormedel från , varsåtagande upphör . Om ingenting händer kommerverksamheten därefter att få läggas ned, ett svårt slag mot antidopingarbetet.I regeringens presskommentar till den idrottspolitiska propositionen sägsatt man föreslår en förstärkning av insatserna mot doping. Detta påståendeåtföljs inte av några konkreta förslag. Menar man allvar bör ett första stegvara att garantera såväl Dopinglaboratoriets som Dopingjourens fortsattaexistens.6.2 Idrottens roll i skolan6.2.1 GrundskolanÄmnet idrott och hälsa har en stor betydelse för elevernas harmoniskautveckling såväl fysiskt som psykiskt och socialt. Genom vistelse inaturen och under friluftsverksamheten skall eleverna få upplevelser,kunskaper och erfarenheter som skall stimulera intresset för friluftsliv,natur och miljöfrågor. För de mindre barnen skall leken ges ett stortutrymme. I undervisningen skall grundläggande färdigheter i olikaidrottsgrenar ges med syfte att stimulera till idrottslig verksamhet ävenutanför skolan. Detta är särskilt viktigt genom att arbetslivet blir alltmerdatoriserat och maskiner gör många uppgifter som människan tidigaregjorde med kroppsarbete. I ämnet bör man också ta upp frågor som rörsunda levnadsvanor som en väg till hälsa och välbefinnande.Enligt vår mening måste ämnet idrott och hälsa ges ett stort utrymme iskolan. Eleverna bör stimuleras till att använda utrymmet av sitt eget val förämnet. Framför allt gäller det den grupp elever som inte har någon hobbymed idrottsinriktning på sin fritid. Idrott och hälsa är ett ämnesövergripandeämne. Det går alldeles utmärkt att undervisa i lärarlag genom att exempelvisidrottsläraren, hushållsläraren och biologiläraren med sina olika kunskaperkan ge ämnet dess rätta bredd. Det är viktigt att betydelsen av idrott i skolanslås fast även i ett perspektiv av att det lokala inflytandet över utformningenav undervisningen ökar.Det kan inte vara rimligt att den svenska skolan skall vara sämst i Europavad gäller fysisk aktivitet och idrott i skolan. Det gäller att få en annan synsom ökar insikten av idrottande och motion i skolan - detta dels förskolarbetet, dels för skolans fostrande roll.6.2.2 Gymnasie- och högskolestudierElitidrotten är viktig för . En intervjuundersökning som gjorts förIdrottsutredningen (SOU 1998:76) visar att av befolkningentycker att det är viktigt eller mycket viktigt att svenska idrottsutövare ärframgångsrika internationellt.För att nå den internationella idrottseliten krävs en helhjärtad satsningunder lång tid.Svensk idrott brukar med stolthet tala om en svensk elitidrottsmodell, enmodell där elitidrottssatsningen kombineras med ett socialt ansvarstagandeför livet efter idrottskarriären. Vikten av att kombinera elitsatsningen medutbildning och/eller yrkesarbete betonas. Centrala komponenter i dennamodell har varit och är idrottsgymnasierna och idrottsplutonerna.För att underlätta kombinationen elitidrott-högskolestudier har avtal slutitsmellan ett antal universitet/högskolor och vissa specialidrottsförbund. Enligtdessa har elitidrottande studenter haft möjlighet att byta studieort, om ettsådant byte skulle ge dem bättre träningsförhållanden, liksom vissamöjligheter till anpassad studiegång.1998 konstaterade emellertid dåvarande utbildningsministern att dessaavtal inte var förenliga med högskoleförordningen, och dessa sades därförupp.I idrottsutredningen konstateras att flera elitidrottare avbrutit sin idrotts-satsning för att klara av sina akademiska studier. Kombinationen var förarbetsam att klara. föreslår därför att studerande somtillhör en landslagsgrupp får möjlighet att studera vid den ort som utövarensspecialidrottsförbund rekommenderat då det där gjorts särskilda anordningarför att underlätta träning.I regeringens idrottspolitiska proposition återkommer inte detta förslag.Där konstateras, utan närmare motivering, att förslaget att införa ett orts-företräde inte bör genomföras. Inte heller finns några förslag om möjlighetertill anpassad studiegång, för att kunna kombinera elitidrott och studier medbibehållna studiebidrag.Ortsföreträde och anpassad studiegång är två reformer som utan attegentligen innebära några ökade kostnader skulle bidra starkt till att under-lätta ämnet "Idrott och hälsa" i skolan. Syftet med idrottsundervisningenmåste vara inte bara att ge ungdomarna tillfälle till den nödvändiga fysiskaaktiviteten, utan också att ge dem möjlighet att prova på ett brett spektrum avolika idrotter för att ge en impuls till fortsatt eget idrottande. Här är detviktigt att utbudet inte koncentreras till de stora, traditionella idrotterna.Föratt åstadkomma detta kan idrottsföreningarna och dras ledare vara en viktigresurs, något som utnyttjats dåligt.När det gäller gymnasieskolan vill vi peka på de möjligheter som finns förkommunerna att bygga ut lokala idrottsgymnasier eller samverka omregionala idrottsgymnasier. Det kan man göra genom att använda det lokalatillägget och det individuella valet.6.3 Friluftsliv och främjandeorganisationerDet är lämpligt att stödet till organisationer utanför RF, s.k.främjandeorganisationer, får egna övergripande mål ochverksamhetsmål.Det är positivt att främjandeorganisationer arbetar och går samman i engemensam organisation. Men beslutet åligger organisationerna själva.Vad gäller inriktning av verksamheten behövs inte fler utredningar, detfinns tillräckligt underlag, varför vi avvisar förslag omytterligare utredning.6.4 HandikappidrottHandikappidrotten är synnerligen värdefull och har sin givna plats inomden samlade idrottsrörelsen. I vårt land finns 428 föreningar medomkring 70 600 medlemmar. 20 olika idrottsgrenar är organiserademed egna mästerskapstävlingar.Stat och kommun har ett särskilt ansvar att tillse att än fler människor medhandikapp bereds möjlighet till fysisk rekreation genom idrott.För att förbättra möjligheten för handikappade att redan i skolåldern kunnadelta i olika idrottsliga aktiviteter bör ökat utrymme ges inom idrottslärar-utbildningen för undervisning om de särskilda krav detta ställer.Svenska Handikappidrottsförbundet () erhåller medel för sin verk-samhet genom RF. Att handikappidrotten på detta sätt får sin del av statensanslag till idrott är naturligt. RF har att tillse att den del av anslaget somSHIF erhåller är rimlig och rättvis.Vi anser att de ekonomiska förutsättningarna för handikappidrotten skallförbättras genom att en del av de ytterligare medel, som genom den ökningav intäkter från spel- och lotterimarknaden som vi föreslår skall tillfallaidrotten, går till handikappidrotten.7 Idrotten - vår största folkrörelse7.1 AllmäntEn ökning av idrottens egenfinansiering har stor betydelse för att geidrotten ett ökat oberoende. Genom att möjliggöra för idrotten att påolika sätt påverka ekonomin genom egna åtgärder finns förutsättningarför att stärka idrotten.Genom att ge idrotten ökat inflytande och överförande av överskottet frånvissa spelformer stärks idrottens ekonomi långsiktigt.7.2 Idrottsrörelsens förutsättningar7.2.1 Grundläggande samhällsstödIdrottsrörelsens allra största tillgång är värdet av medlemmarnas egnainsatser och ideellt utförda arbete. Dessa faktorer är avgörande föridrottens framtida utveckling. Den verksamhet som bedrivs avidrottsföreningar, distriktsorganisationer, specialförbund ochriksorganisationer bygger, som tidigare understrukits, i första hand påideellt arbete och personligt engagemang.Idrottens betydelse motiverar ett grundläggande samhälleligt stöd. Detdirekta och indirekta stöd som stat, landsting och kommuner lämnar idrotts-rörelsen får inte vara styrande. Det är som tidigare nämnts utomordentligtviktigt att idrottsrörelsen inte byråkratiseras och tvingas in i något slagshalvoffentlig roll. Den måste förbli en fri, obunden och demokratisktuppbyggd rörelse.7.2.2 Egenfinansiering ger styrkaVillkoren för idrotten bör emellertid vara sådana attegenfinansieringsgraden blir större. Det minskar bidragsberoendet ochökar möjligheterna för idrotten att agera självständigt.Möjligheter till egenfinansiering är särskilt viktiga i tider när stöden fråndet allmänna reduceras eller dras in på alla områden i samhället. Samtidigtsom vi moderater understryker vikten av ett fortsatt betydande samhällsstödtill idrotten markerat inte minst av statsanslagets hantering under densenaste borgerliga regeringsperioden då idrottsfrågorna handlades undermoderat ledning - så konstaterar vi att möjligheterna för idrotten att fåbättre ekonomi i första hand ligger i att egenfinansieringen kan ökas.Förslagen i denna motion, som i betydande grad också de utgör enfortsättning på och uppföljning av den senaste borgerliga regeringens arbete,syftar därför till att stärka den svenska idrottsrörelsen i första hand genomåtgärder som minskar bidragsberoende och rundgång samt underlättar enökad egenfinansiering av verksamheten.7.2.3 Idrotten och ekonominDen verksamhet som bedrivs inom idrottsrörelsen medför kostnader avskilda slag förutom det ideella arbete som läggs ned. Det gäller inköp avredskap, utrustning, lokala anläggningshyror, löner och ersättningar tillvissa anställda, kostnadsersättningar till ledare och utövare, skatt ocharbetsgivaravgifter etc.De finansieringskällor som står till idrottsrörelsens förfogande är i stort:- Deltagaravgifter och entréavgifter med mera.- Frivilliga bidrag av olika slag- Lotteriverksamhet, bingospel med mera.- Statliga och kommunala bidrag.- Olika former av sponsring.- Egen rörelse i form av exempelvis kioskverksamhet eller försäljning avidrottsmateriel.Staten påverkar i flera avseenden föreningarnas och förbundensmöjligheter att utnyttja dessa finansieringskällor. Ett sätt att minska såvälde offentliga utgifterna som kostnaderna för idrotten är ett övertagandeav anläggningar helt eller vad avser driften. Frivilliga insatser kan ge ettbättre ekonomiskt utfall som inflytandet ökar.Det statliga och kommunala stödet till föreningar och förbund äromfattande. påverkas utvecklingen av dessa bidrag självfallet avden allmänna ekonomiska utvecklingen och det statliga respektive detkommunala budgetläget.En av de traditionellt största finansieringskällorna för idrotten och övrigideell verksamhet är lotterier. På detta område har emellertid staten genomsina spelbolag utnyttjat möjligheterna att bidra till en total expansion avspelmarknaden och ökad andel för de statliga spelen.Uttaget av skatter och arbetsgivaravgifter påverkar självfallet idrotts-rörelsens ekonomi, direkt som indirekt. I ett samhälle med högt skatteuttagminskar möjligheterna att finansiera verksamhet genom frivilliga bidrag, del-tagaravgifter och entréavgifter.Den skilda syn på de ideella organisationernas ställning som finns mellanmoderater och socialdemokrater påverkar naturligtvis också inställningen tillhur organisationernas verksamhet skall kunna finansieras. Även i dagenssämre ekonomiska klimat föredrar regeringen uppenbarligen att organisa-tionerna skall förbli förhållandevis bidragsberoende.