mot · GN02Kr313 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Kr313av , ()Kultur, medier, trossamfund och fritid1 "Kulturen närmast hjärtat"Vårt samhälle kännetecknas på många sätt av uppdelning och splittring.Varje sektor ansvarar för en liten del, men det som ofta saknas ärhelhetssynen på människan och hennes behov av mening, sammanhangoch struktur. Det är just detta som kulturen har möjlighet att bidra med.Därför är kultur en viktig grund för all utveckling. För osskristdemokrater är tillgång till kultur i vid mening en nödvändig ochviktig del av välfärdssamhället.Kulturen omformas och utvecklas också själv. Varje tid har sina kultur-yttringar. Kultur är därför både historia och samtid och har ett egenvärdegenom att den fyller människans primära behov, bidrar till att göramänniskor hela och frigör mänskliga resurser. En utveckling som är skildfrån sitt mänskliga eller kulturella sammanhang är en utveckling utan själoch vi människor har behov som inte endast kan tillfredsställas materiellt.Andliga eller kulturella värden är nödvändiga för att vi skall bli hela sommänniskor. Kulturen bidrar till att ge oss en fördjupad syn på tillvaron ochhjälper oss att växa som människor. Kulturyttringar kan också tillfredsställamänniskans gemenskapsbehov. Friheten att växa i gemenskap med andra ärgrundläggande för en kristdemokratisk kultursyn. Vi kristdemokrater menaratt kulturpolitiken skall präglas av denna helhetssyn på människan.Öppenhet och tolerans, men också respekt för andra människors integritetoch livsåskådning är andra viktiga element i den kristdemokratiska kultur-synen. Religionsfrihet är t ex inte bara frihet att avstå från religionsutövandeutan också frihet till att omfatta och utöva religion.Vi anser således att ett mångsidigt kulturliv och en ömsesidig förståelse förvarandras olika kulturer och kulturyttringar är en viktig förutsättning för ettöppet och demokratiskt samhälle. Grunden för förståelse för andra är att denegna identiteten är stark. Att ha god kännedom om sitt eget kulturarv är bådeen förutsättning för att bygga upp sin egen identitet och för att kunna respek-tera andras kultur och värden. Det är därför oerhört angeläget att kulturenfinns där människorna finns och ger möjligheter till självinsikt och person-lighetsutveckling.Om vi skall göra kulturen tillgänglig för alla och främja ett aktivt del-tagande i kulturlivet måste vi vara medvetna om människors skilda kultur-vanor. Dessa beror på många faktorer, bland annat traditioner, bostadsort ochålder. Tillgång till kultur i hela landet är helt nödvändigt för att ge flermänniskor större möjligheter till deltagande samt väcka intresse hos grupperav människor som av tradition inte deltar i vissa delar av kulturlivet.Det övergripande målet för statens kulturpolitik måste därför vara attnärma kulturen och människorna till varandra så att kulturen får möjlighet attbidra till en positiv utveckling både för den enskilde och samhället. Att värnayttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda sig avden är ett av kulturpolitikens viktigaste mål. I arbetet för att förverkliga dekulturpolitiska målen är det också viktigt att söka kärnan av gemensammavärderingar och principer. Vi kan i detta aldrig tillräckligt poängtera viktenav att värna och vårda vårt kulturarv.2 Samhällets stöd till kultursektornKommunernas stöd till kulturverksamheten är även grund-läggande för de offentliga kulturinsatserna. Det mesta som sker inomkulturlivet har lokal förankring och finansiering. På de platser i landetdär kommunen inte har möjlighet att ge stöd bör regionen ta ansvar ochdet är därför naturligt att koncentrationen av kulturengagemang är stor ide större städerna. Ett utvidgat samarbete och kommunikation med denövriga regionen bör emellertid eftersträvas.För kulturell frihet och utveckling krävs vissa basstrukturer. Precis somstaten har ett grundläggande ansvar för järnvägsnätet bör staten ta ett grund-läggande ansvar för det kulturella stamnätet, en kulturell infrastruktur börfinnas. Förutom nationalinstitutionerna ska denna innefatta regionalastödjepunkter. Dessa behöver inte nödvändigtvis erbjuda ett brett kulturutbudeller representera breda kulturella centrum. De kan representeras av enenskild institution som visat god kvalitet ur ett nationellt såväl som ettinter-nationellt perspektiv. Tillgång till lokaler för olika kulturaktiviteter ingårockså i väl utvecklad basstruktur.Kristdemokraterna har en i grunden positiv inställning till försöksverk-samheten med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Det är enrimlig utgångspunkt att besluten om den närmare fördelningen av bidragensker så nära verksamheterna som möjligt. Innan vi tar ställning till om dennaform skall permanentas och utvecklas bör dock noggranna utvärderingargöras. Vi kommer att följa detta arbete med stort intresse.KultursponsringVar gränserna går för samhällets ansvar när det gäller att stödja ettlevande kulturliv hänger samman med vilken samhällssyn man har. Föross är det en självklar utgångspunkt att samhället utöver den offentligasektorn omfattar även den civila eller ideella sektorn, med föreningar ochfolkrörelser. Här ingår också den privata sektorn. Kulturen måste fågenomsyra och befrukta alla sektorer i samhället och för att det skall varamöjligt måste det finnas ett ömsesidigt utbyte mellan kulturen ochnäringslivet. Den materiella välfärden är inte tillräcklig som bas förvälfärdssamhället och det är med tillfredsställelse vi konstaterar attintresset för kultursponsring har ökat.Kultursponsring är inget som skall komma till stånd när den offentligasektorns medel är uttömda, offentligt stöd och sponsring är två olika finan-sieringskällor. Sponsring är således inget som bara ska tas till i ekonomisktkärva tider när det offentliga stödet minskar. Den skall i stället ses som enkompletterande finansieringsform som tillkommer genom ett avtal mellantvå parter som skall ge ömsesidig nytta.Det ligger alltid i båda parters intresse att inte skada sitt anseende genomatt ingå olämpliga avtal. Ett långsiktigt arbete med näringslivet som byggerpå ömsesidig respekt och som självklart inte inskränker på den konstnärligafriheten kan ge vidgade möjligheter både i form av bättre finansiering ochnya arbetsformer. Sponsringen kan också underlätta nationellt och inter-nationellt utbyte och bidrar ofta till satsningar utöver ordinarie verksamhetsom inte kunnat genomföras utan detta extra stöd. serdärför positivt på sponsring.Ett särskilt samarbetsforum för kultursponsring, Föreningen ochNäringsliv, finns etablerat och denna sammanslutning har också utarbetatetiska råd och regler för sponsringsverksamhet. Vi anser att detta arbete är ettviktigt led i ett vidgat ansvarstagande för kulturen.En förutsättning för en positiv utveckling av sponsringsverksamheten iSverige är att den oklarhet som råder om vilka skatteregler som gällerför sponsring klargörs.3 Kultur för barn och ungdomarBarnkonventionen som var med och undertecknade 1989 ställerkrav vad gäller barns och ungdomars kulturella rättigheter. Den kräverförst och främst att vår syn på barn förändras. Vuxna skall lyssna på barnoch respektera barns integritet. Vuxna skall respektera att barn har likavärde och lika rättigheter. Barn har rätt att bilda egna åsikter och attframföra dem. Barnens bästa skall alltid komma i första rummet. Härgaranteras barn och ungdomar kulturell identitet och här formuleras iklartext barns rätt till vila och fritid, lek och rekreation d.v.s. rätten attvara barn.Barn måste under sin uppväxt ges möjlighet att ta del av och delta i olikakulturella aktiviteter. Egna berättelser, rörelse, lek, att måla, rita, sjungaochspela är några av uttryckssätten. Kulturen kan bidra till att utveckla dem.Hemmet ger goda förutsättningar och vi vill forma en politik som gerföräldrarna tid för samvaro med sina barn. Också barnomsorg, skola ochmassmedier har viktiga roller att spela för barns kulturupplevelser.Barn måste ges möjlighet att uppnå kommunikativ kompetens, dvs.utveckla sådan kunskap och förmåga som gör att de kan tolka, förstå, ochhantera den verklighet de lever i. Om resurser styrs till barns och ungaskulturutbud kan kulturintresset väckas och utvecklas . Tidiga kultur-upplevelser utvecklar fantasin och väcker intressen som man bär med sigsom en god barlast i livet. Samhällets insatser för kultur till barn och ungdomhar ökat , men mer kan och bör göras.4 KulturarvetAtt förmedla kulturarvet till nya generationer är en gemensam uppgift förhela samhället. Varje människa har ett ansvar både att lämna efter sigyttre materiella värden och inre andliga och kulturella värden. Attförmedla ett kulturarv handlar inte bara om konkreta lämningar utanockså om ett för ögat osynligt arv i form av värderingar och normer.Detta är centralt i det kristdemokratiska tänkandet.Kulturinstitutioner, kulturhistoriska besöksmål, förvaltning och vård hand-lar om den fasta delen av vårt kulturarv. I vårt svenska kulturarv ingår ocksåhistoria och tradition, religion och livsåskådning, språk, etiska och moraliskanormer. Kulturarvet är således inget som är givet en gång för alla, utanberikas ständigt av nya upplevelser och erfarenheter och kontakter med ochinflytande från andra länder och kulturer.Att ha god kännedom om sitt eget kulturarv är både en förutsättning för attbygga upp sin egen identitet och för att kunna respektera andras kultur ochvärden. Att studera andra kulturer kan på motsvarande sätt bidra till att mantydligare ser det som är karakteristiskt hos den egna kulturen. Det räcker intemed att endast blicka framåt om man skall uppnå den välfärd som vi så hetteftertraktar. För att färdas väl är det nödvändigt att veta hur det ser ut ibackspegeln också. För oss kristdemokrater har detta alltid varit en själv-klarhet och det är därför glädjande att de snåla vindar som blåste kringkulturarvets väggar har börjat mojna och ersättas av insikt om vårt egetkulturarvs betydelse.4.1 KulturmiljövårdRegeringens poltik för kulturmiljövård visar prov på bristandelångsiktighet. Den tillfälliga besparingen på 10 miljoner gestillbaka som regeringen bantar anslaget med 10 nya miljoner.Hur man än vrider och vänder på dessa siffror kan man aldrig komma tillnågon annan slutsats än att kulturmiljö inte är ett prioriterat område förregeringen. En snäv satsning på industrisamhällets kulturarv och enminimal satsning på storstäder förändrar inte helhetsbilden.Kristdemokraternas resonemang kring kulturmiljöer och kulturföremålutvecklas ytterligare i en särskild motion som kommer att behandlas senareunder riksdagsåret.4.2 ArkivMyndigheters arkiv är en del av det nationella kulturarvet och skallbevaras, hållas ordnade och vårdas så att de tillgodoser rätten att ta del avallmänna handlingar, behovet av information för rättsskipningen ochförvaltningen samt forskningens behov.Runt om i landet finns ett antal arkiv av olika karaktär som förvaltarbetydande arkivbestånd. Det handlar om att vårda och bevara men likamycket om att ge tillgång till värdefull historia. Dessa samlingar speglarmänniskors egna tankar, föreställningar, handlingar och symboler. Vi kanfölja idéer och handlingsmönster i vårt rika kulturarv från tidig medeltid framtill våra dagar; se hur det moderna växer fram på såväl central somregional och lokal nivå. Det är därför viktigt att se till mångfalden ochtillgängligheten på detta område.Det är bra att regeringen efter påtryckningar från kulturutskottet äntligeninsett behovet av en omfattande och oberoende utvärdering av det statligaarkivväsendet. utgår ifrån att denna utvärdering snabbtkommer till stånd eftersom senfärdigheten varit markant.FolkrörelsearkivenSyftet med det statliga stödet är att främja regional arkivverksamhet, attfå ett nät av väl fungerande regionala arkivinstitutioner i landet och attbättre integrera folkrörelsearkiven i den regionala kulturpolitiken. Detstatliga stödet har också ökat . Ibudgetpropositionen föreslår regeringen ett ökat anslag på runt 2miljoner . genomför regeringen enbred satsning på industrisamhällets kulturarv, med sammanlagt cirka 24miljoner kronor under tre år.Kristdemokraterna stöder satsningen men vill att även folkrörelsearkivenska få del av dessa medel.Regeringen nämner också med några få ord . År2001 ska detta arkiv få en förstärkning av bidraget. menaratt satsningen på industrisamhällets kulturarv, folkrörelsearkiven ocharbetarrörelsens arkiv ska ses som en helhet. Ute i landet är det vanligt attarkivmaterial från arbetarrörelsen finns på folkrörelsearkiven och därför skabidrag till kanaliseras denna väg.I den aktuella budgetpropositionen talas det mycket om arbetarnas historiaoch industrisamhällets kulturarv. Diskussionen går ofta i riktning motregionala museer som ska ta tillvara detta arv, och det är bra. har arbetat konkret och aktivt på detta område. Det finnstill exempel inte en bruksort i landet som inte har eller har haft ett mer ellermindre omfattande folkrörelseliv. Det kan handla om fackföreningar,nykterhetsrörelser, idrottsrörelser, frikyrkor med mera. Genom arkiven kanvi få en mycket god bild av hur arbetarna, tjänstemännen, barnen och dehemarbetande hade det både i sitt arbete och på sin fritid. Det ideella arbetetfärgas nämligen alltid av den aktuella livssituationen. Det märks på foton ochaffischer, i brev och verksamhetsberättelser och protokoll. Detta ger enhelhetsbild av arbetarnas historia och det industriella kulturarvet.Folkrörelsearkiven kan sägas ha minst två kulturpolitiska uppdrag som ärgrundläggande för att förvalta vårt viktiga lokala kulturarv. Arkivet arbetarpå uppdrag av ett rikt och brett föreningsliv och en stor ideell sektor. Arkivetär en stor resurs för både den offentliga och den privata sektorn. Arkivenefterfrågas bland annat av vetenskaplig forskning, släkt- och hembygdsforsk-ning, skola och kulturliv. På väg in , i av e-post, mobil-telefoner, och internationalisering är det mer viktigt än någonsin med kopp-lingen historia, nutid och framtid.Kulturarvs-ITKulturarvs-IT är ett treårigt projekt vars syfte är att öka tillgänglighetentill kulturarvet samt ge funktionshindrade personer arbete. Tanken är attarkivmaterial, fotografier och föremålssamlingar skall bli tillgängligagenom digitalisering. bedrivs detta projekt främst i ,och . bedömer att fler orterkan medverka i projektet som är mycket omfattande.Hos SVAR som är förlagd till och som är en byrå iRiksarkivet finns redan utrustning, lokaler och kunnande som kan utnyttjas iKulturarvprojektet.Att utöka antalet kommuner till att gälla också och skullemöjliggöra både utnyttjandet av redan gjorda investeringar och tillgång tillkompetens inom ramen för det treåriga projektet.Språk- och folkminnesinstitutetSpråk- och folkminnesinstitutet har till uppgift att samla in, bevara,vetenskapligt bearbeta och ge ut material om bl a ortnamn. Det skallockså avge yttranden i ärenden om ortnamn och granska förslag till namnpå allmänna kartor. Många ortnamn har på ettogenomtänkt sätt tagits ur bruk, inte minst genom attadresseringssystemet förändrats. Ortnamn är viktiga både ur historisksynpunkt och som identitetsskapare. En kartläggning bör göras av deortnamn som inte längre används men som är kända avortsbefolkningen eller via äldre kartor och skrifter så att de med hjälp avmodern teknik kan bevaras för eftervärlden.Så sent som föreslog regeringen att en bestämmelse om att godortnamnssed skall iakttas vid statlig och verksamhet införs ikulturminneslagen. Utifrån detta kunde man förvänta sig en helhetssatsningpå bevarandet av ortnamnen. Det är därför anmärkningsvärt att regeringenknappt lägger en extra krona på under de trekommande åren, trots medvetenheten om den ansträngda ekonomin.4.3 MuseerMuseernas mål bör vara dels att erbjuda material och information somengagerar och stimulerar människors intresse att aktivt delta i ettdemokratiskt kulturliv, dels att genom vetenskaplig verksamhetmedverka till förklaringar på de frågor som forskningen ställer. Det är iföremålens förmåga att ge upplevelser, som särarten i museets utåtriktadeverksamhet ligger. Upplysningsarbetet får sin särart genom de specifikapedagogiska möjligheter som föremålen erbjuder. Museernas egenartligger först och främst i att de samlar och förvaltar föremål. I självasamlandet och förvaltandet ligger en viktig kulturell uppgift.Genom museerna kan den historiska erfarenheten utnyttjas för att geperspektiv på olika frågor när det gäller att hantera nuets problem och väljaframtidsriktning. stöder inriktningen att långsiktigt bevarasamlingarna, att öka tillgängligheten till museerna och att nå nya grupper avbesökare skall vara de områden som prioriteras även i framtiden.Museerna är också en naturlig plats för diskussion om människansförutsättningar, livsfrågor och värderingar under olika tidsepoker både iSverige och i andra delar av världen. Museernas arbete för att motverkafrämlingsfientlighet och rasism kan därför inte nog poängteras. De skulle iännu högre utsträckning än kunna bidra till att skapa fördjupad respektför de värden som är en förutsättning för demokratin. Detta arbete är i höggrad förknippat med historia och känsla för kulturarvet i vid mening.Både i budgetpropositionen 1998 och 1999 hänvisade regeringen till denpågående översynen av myndighetsstrukturen och lovade att återkomma tillriksdagen med ett förslag till hur ny struktur skall se ut. Museernasekonomiska situation är på många håll ansträngd och otydligheten om vadsom gäller och skall gälla skapar en villrådighet som är olycklig för allainblandade. Det måste betraktas som stor nonchalans gentemot museernasarbete att regeringen nu endast lovar en redogörelse för det pågående arbetetmed en översyn och det först . Osäkerheten i museibranschenkommer därmed att bestå, något vi inte kan acceptera. Vi kräver attregeringen påskyndar arbetet och återkommer till medklara besked i denna så viktiga fråga.Det är det långsiktiga arbetet som behöver stöd. Det är därför bra attregeringen nu överger sin satsning på riktade tidsbegränsade bidrag, vilkafinansierades av de anvisade medlen till teater-, dans- ochmusikinstitutioner. År för år behöver museerna fortsätta sitt arbete medkunskapsuppbyggnad, vård och underhåll av samlingar, arkiv och bilder,rådgivning och information. Regeringens ryckighet är emellertid alltjämtnärvarande genom att pengar först dras in för att därefter komma tillbaka ochså småningom kompenseras. Behandlingen av iårets budget är ett typexempel. För att finansiera satsningen på Modernamuseet använder man medel och hänvisar till etthögt anslagssparande. Någon närmare redovisning för varför detta sparandeuppkommit görs emellertid aldrig. Att museet inte kan vara utan medlentycks dock uppenbart även för regeringen eftersom man återkommer med enkompensation . Regeringen tycks inte vara medveten om att vad somraseras den ena dagen kan inte alltid byggas upp den påföljande.Under anslaget H 4 anvisas medel för bidrag till ett antal museer och andrainstitutioner. Enligt inhämtade uppgifter kommer en översyn av detta anslagatt äga rum . Vi vill inför arbetet särskilt uppmärksammaAkvarellmuseet på som är ett nordiskt samarbetsprojekt. Det nämndesi förra årets budgetproposition i samband med nya bildställen och har fåtttillfälliga medel . För att säkerställa det kommande årets finansiering avAkvarellmuseet anser vi att bör avsättas för ochutgår från att regeringen i nästa budgetproposition tagit med museet inomramen för detta anslag.5 Teater, dans och musik5.1 TeaterTeater är en konstform som ger stora möjligheter till inlevelse och identi-fikation. Det är därför tillfredsställande att teaterns föreställnings- ochbesökstal totalt sett ökade . Det framgår emellertid inte ompublikökningen också innebär att institutionerna har nått nyapublikgrupper. Att barn tidigt får komma i kontakt med teater ochdärigenom lära sig uppskatta denna kulturform är av avgörandebetydelse, dels för barnet som därigenom får göra nya upplevelser, delsför att främja en positiv utveckling för teatern i framtiden.Teaterverksamheten i skolorna behöver utvecklas. För att teaterbesöketinte skall bli ett besök som hänger i luften är det viktigt att samarbetetmellanskolorna och teaterbranschen stärks. Det samarbete som sker inom ramen förprojektet där alla yrkesgrupper inom teatern lyfts fram och därsatsningarna sker med anknytning till ämnesstudierna är ett utmärkt exempelpå detta. Möjligheten för eleverna att få närmare kontakt med teatervärldenär avgörande för att väcka intresset för teater hos nya grupper.DramapedagogerEtt område med anknytning till teater är det alltmer efterfrågadedramapedagogiska arbetet. Dramapedagogiken används till exempel medstor framgång i olika problemsituationer i skolan. Ett mål meddramaövningar kan t ex vara att hjälpa en grupp som har problem medmobbning. Det är viktigt att inte bara tala om känslor utan även att arbetamed känslor. Om förmågan till empati kan tränas så är drama en brametod eftersom den skapar stark inlevelse och förståelse.Metoder som aktiva värderingar och forumspel används, där det handlarom att pröva sin åsikt, våga stå för den, höra hur andra tänker i samma fråga,var har jag fått min åsikt ifrån, moral och etik. I forumspel prövar elevernapraktiskt sina åsikter. I gestaltningsövningar skapar de situationer där de övarsig inför ställningstaganden och eventuellt verkliga händelser i livet.Verksamhetsfältet för dramapedagoger är alltså främst inom skolan menockså organisationer, föreningar, vårdsektorn, näringsliv och teater användersig av dramapedagogiken. Det handlar ofta om att hitta nya vägar för kulturoch främst teater in i grund- och gymnasieskolan.Dramapedagogernas utbildningssituation måste aktualiseras. Yrkesutbild-ningen bedrivs endast på två folkhögskolor i landet och antalet sökandetill det begränsade antalet utbildningsplatser är mycket stort. Behoven ärenorma och efterfrågan på utbildade dramapedagoger överstiger tillgången.Vi föreslår att en utredning görs som ser över efterfrågan och utbildnings-situationen för dramapedagoger.5.2 Operan och DramatenOperan och Dramatiska Teatern är i högsta grad levande kulturklenoder.Det är angeläget att dessa nationella institutioner är öppna ochtillgängliga för en bred allmänhet så att den del av kulturarvet som deförmedlar kan föras vidare till kommande generationer. Vi välkomnardärför den satsning som görs på och inte minst Drottningholmsslottsteater. Det är glädjande att regeringen hörsammat de krav som vireste i förra årets budgetdiskussioner.När det gäller ställer vi oss mer tveksamma till att den satsningsom regeringen gör är tillräcklig. För inkomstbortfallet avsättsen medelsram på som ställs till regeringens dispositionunder anslaget A 2. Mot bakgrund av svåra ekonomiska situationhade vi förväntat oss en tydligare satsning än den som regeringen nu gör. Viutgår dock från att man noga följer den ekonomiska utvecklingen och i nästaårs budgetproposition återkommer med mer långsiktigt hållbara satsningar.För är överlevnad mycket angelägen och vibedömer att den nivåförstärkning som görs på med 2 miljoner, förbland annat upprustningsåtgärder, också bör ske för . Därförföreslår vi en permanent ökning av anslaget till med 2 miljonerkronor.5.3 DansDans är ett uttrycksmedel för individen, som den har en socialfunktion och kan stärka gemenskap och samarbetsförmåga. somkonstnärligt uttryck har länge endast betraktats som en exklusivkonstform men dansen befinner sig i ett expansivt skede.Intresset för att se dans på scen har ökat, liksom intresset att själv delta idansaktiviteter. Inte minst gäller detta barn och ungdomar, ett tydligttecken på musik- och kulturskolornas stora betydelse.För att ytterligare stimulera det växande intresset för dans anser vi att ettnationellt uppdrag bör ges för utveckling av danskonst för barn och unga.Svensk danskonst genomgår en snabb och stark konstnärlig utveckling. Inomdanslivet finns flera verksamheter med spjutspetskaraktär som väl motsvararde krav som kan ställas för att ett nationellt uppdrag skall skapas inomområdet.