mot · GN02N301 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:N301av , ()Regionalpolitik i och BergslagenBakgrundVästmanland och Bergslagen är något av det svenska industrisamhälletsvagga. , skog och energi lade grunden. Jobben var trygga och tillsynes eviga. Industrialiseringen drog upp från ett fattigtbondesamhälle som inte kunde föda sin befolkning till världens kanskerikaste och modernaste industriland . Många fickflytta från landsbygd och småorter, men de fick nya jobb på andra platseroch en bättre levnadsstandard. Paradoxalt för var också attrikedomen nådde hela samhället och drog upp levnadsstandarden för alla- inte bara delar av befolkningen.Nuvarande situationSamhället har ömsat skinn. Tillverkning och industriproducerar mer än någonsin men sysselsätter allt färre. Vi går mot ettkunskaps-, informations- och biotekniksamhälle som efterfrågar heltandra kompetenser och samhällsstrukturer än vad det gamlaindustrisamhället gjorde. Vårt samhälle är dock inte helt rustat för dessanya förutsättningar. Risken för ökade och nya klyftor är stor trotshögkonjunktur och en förbättrad samhällsekonomi. Det offentliga har enviktig roll att utjämna och balansera regionala obalanser, göra det möjligtför folk att bo och verka i hela landet och rusta medborgarna för det nyasamhällets utmaningar.Dagens utvecklingstendenserSverige drar ojämnt. Folkomflyttningen i vårt land blir allt tydligare.Under 1997 minskade befolkning med 1 446 personer till258 541. minskade befolkning med 880personer till 257 661. Mest minskade de gamla bruksorterna ochSkinnskatteberg . Situationen är likartad i majoriteten avSveriges län. 1997 minskade 18 av 23 län, situationen var likartad 1998,trenden är den samma 1999. Många län har en residensstad (t.ex. ,, , ) som det går bra för medan resten av länetsackar, totalt blir det minus i merpartenav län. Många (speciellt de unga) flyttar till storstadsområdena,till universitets- och högskoleorterna. Befolkningspyramiden påutflyttningsorterna och i utflyttningslänen blir allt skevare,hyreshusrivningar genomförs eller planeras i de flesta kommuner utanförstorstads- och högskoleorterna samt /. Inkomst- ochkostnadsutjämningssystemet mellan kommunerna inbördes (och mellanlandstingen inbördes) som ska balansera obalanserna måste hela tidengöras om, ingen är riktigt nöjd och spänningarna ökar mellantillväxtområdena och regioner i stagnation.ÅtgärderEndast om hela utvecklingskraft tas till vara kan vårt land nåden utvecklingspotential som finns. Det behövs en fortsatt aktivregionalpolitik som underlättar strukturomvandlingen från det gamla tilldet nya. Stöd till investeringar och utvecklingsprojekt är en nyckelfrågaäven fortsättningsvis. EU-målarbetet måste fortsätta och bli än mereffektivt. Satsning på utbildning måste intensifieras. Högskolan måstebyggas ut i hela , inte bara i storstäderna. Synen på utbildningsom en elitverksamhet för några få måste bort. I framtidens samhälle(som redan är här) måste nästan alla ha ny utbildning i livetförutom den fortlöpande kompetensutveckling som kommer att präglaframtidens arbetsliv. En flexibel arbetsmarknad är viktig och börunderlättas genom att det blir lättare för folk att ta ett jobb som innebärpendling. Detta kan underlättas genom förmånligare regler för reseavdragså att även låg- och mellaninkomsttagare har råd bo kvar på mindre orteroch pendla till jobb på andra platser än de bor. I dagens samhälle närbåda vuxna i en familj yrkesarbetar är det också komplicerat att flyttaeftersom båda ska få jobb på en ny ort.Goda kommunikationer (vägar, tåg, buss, flyg, post, tele- och datanät)måste finnas i hela , inte bara i storstadsområdena. får intebara satsa på storstadsområden. SJ kan inte bara köra mellan ,, och . Tåg måste stanna om någon skall kunnakliva på eller av! Bra busstrafik i och mellan länen är nödvändigt. Det börställas krav på att länstrafikbolagen samordnar kort och andra regler sommöjliggör resande och arbetspendling över länsgränser till rimliga priser.Idag är denna fråga olöst på många ställen, t.ex. i Mälardalsområdet.Postservice måste upprätthållas i hela landet så att det går att ha ettsmåföretag på landsbygden utan långa service- och leveransdröjsmål. Ingaextraavgifter bör finnas för grundläggande post-, tele- och datatjänsterutanför storstäderna. Bredband i hela landet är betydelsefullt om skavara en ledande IT-nation.SamordningBättre samordning av samhällets resurser bör främjas. plottrasknappa samhällsresurser bort genom att flera offentliga instanser arbetarmed liknande frågor - vilket leder till mycket dubbelarbete. De förslagom regionförsök, regionförbund och annat frivilligt samarbete som nuväxer fram bör ses från denna utgångspunkt. Denna utveckling mot bättresamordning och större slagkraft bör stödjas. Samarbete på alla nivåer iutflyttningslänen måste stimuleras. Samordning kan ge högre effektivitetoch kvalitet på många områden (t.ex. räddningstjänst, miljötillsyn,näringslivspolitik, utbildning m.m.). Kvalitet blir framtidens nyckelord.Utveckling kan skapas på mindre orter om kvalitet, samarbete ochflexibla lösningar står i förgrunden för arbetet. På skolområdet skulle demindre orterna kunna ge sig själva en konkurrensfördel genom stenhårdsatsning på kvalitet i skolan. Den tryggare närmiljön och möjligheten tillpersonkännedom gör att en välskött skola på landet sannolikt ger bättrestudieförutsättningar än en normal storstadsskola som har mer heterogenstruktur och en hårdare miljö där mycket annat lockar.Bättre samarbete i utflyttningslänen mellan företag och mellan företag ochoffentliga sektorn är viktigt. Vilka är hindren för tillväxt? Vilka är hindrenför mindre företag att växa? Hur kan man utnyttja personkännedom ochskapa snabbare beslutsvägar än vad som är möjligt i storstadsområdena?Satsning på företagsbyar/teknikbyar kring universitet/högskolor finns påflera håll i landet och har visat sig framgångsrikt. Denna idé bör förverkligaspå fler orter i . Över huvud taget behövs ett nytänkande när det gällerregionalpolitik och regional utveckling om vi skall nå tillväxt och regional-politisk balans.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet och nödvändigheten av en kraftfullregionalpolitik.Stockholm den 29 september 1999Sven-Erik ()()()()()