mot · GM02Fi18 · 1999-04-29 00:00:00 — Motion till riksdagen1998/99:Fi18av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:100 ekonomiska vårpropositionEn stängning av skadar SverigeInledningEn förtida kärnkraftsavveckling får betydande konsekvenserför energiförsörjningen, miljön, hushållens ekonomi,investeringarna, industrisysselsättningen ochsamhällsekonomin i stort. En stängning av fåromedelbara och direkta konsekvenser för statens finanser.Med energipolitiska beslut godkände ijuni 1997 regeringens förslag om förtidsavveckling avkärnkraften. Besluten fattades utan att regeringen redovisatnågra konsekvenser för samhällsekonomin. I december 1997drev Socialdemokraterna igenom avvecklingslagen. Inteheller antydde regeringen vilka ekonomiska konsekvenserbeslutet kommer att få för staten eller för samhällsekonomini stort. Lagen ger regeringen fullmakt att närmast godtyckligtstänga av halva elproduktion, utan riksdagenshörande, utan motivering, utan kostnadshänsyn och utanförvarning till de berörda reaktorägarna.Den 5 februari 1998 beslöt regeringen, med stöd av avvecklingslagen, attåterkalla drifttillståndet för . Beslutetfattades utan att fått någon information om kostnaderna för enavveckling. Inte heller i vårpropositionen 1998 redovisade regeringen vilkakostnader som är förenade med en förtida kärnkraftsavveckling. I beslutetom vårpropositionen drev däremot regeringen igenom ett nytt s.k. ramanslag:B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i , uppfört på1 miljon kronor, ett belopp som uppenbart inte skulle täcka kostnaden för enavveckling av eller ens arvodet till den av regeringen anlitadeadvokatfirman. Regeringen bemyndigandes därför också att obegränsat över-skrida ramanslaget.I beslutet om budgetpropositionen förlängdes regeringens be-myndigande att besluta om att överskrida ramanslaget B11. Vår-propositionen 1998/99:100 innehåller inte ens en antydan till bedömning avvilken kostnad som en stängning av åsamkar staten och därmedde svenska skattebetalarna. Enligt energiöverenskommelsen skall vidareBarsebäck 2 stängas före . Inte heller för avvecklingen avdenna reaktor redovisas några kostnader eller anslag . finns anslaget B11 med , därutöver den, avregeringen redovisade, totala budgeteringsmarginalen om 1,2 miljarderkronor. finns en total budgeteringsmarginal om 3,6 miljarderkronor, vilket uppenbarligen inte räcker för att täcka de med den planeradeavvecklingen förenade kostnaderna. Moderata samlingspartiet finner det anmärkningsvärt att Socialdemokra-terna på detta sätt driver en politik som påverkar vårt lands industriellaframtid, utan att presentera några som helst statsfinansiella konsekvensereller kostnader.Moderata utgångspunkterDet finns inga genvägar till en trygg ekonomisk framtid förSverige. Endast genom god och uthållig tillväxt går det attbygga en stabil grund för välfärd och sysselsättning.Som framgår av tabellen har regeringen tvingats revidera ner sinatillväxtantaganden för innevarande och de två följande åren jämfört medbedömningarna i budgetpropositionen och föregående årsvårproposition.Tillväxten enligt regeringens olika bedömningarTabell 1: (1998 1999 2000 2001 )Den ogynnsamma utvecklingen vad avser tillväxt ochsysselsättning understryker betydelsen av en långsiktigthållbar energipolitik. Energipolitiken är inte ett självändamålutan en avgörande och strategisk faktor för Sverigesmöjligheter att skapa fler arbeten och ökad välfärd. Dentillväxt och industriella utveckling som krävs kommer attleda till ökad efterfrågan på el. Energipolitiken får då intelägga hinder i vägen, utan måste tvärtom garantera att dennaefterfrågan kan mötas på ett ekonomiskt och miljömässigtgodtagbart sätt. En framtida avveckling av kärnkraften ärdärför ett stort hot mot vår framtida välfärd.Väl fungerande systemSverige har ett av världens bäst fungerande system förproduktion och överföring av elenergi. Nästan all el somförbrukas produceras av oss själva. Andelen fossila bränslenär än så länge liten, vilket gör utsläppen små jämfört mednästan alla andra länder.El är en överlägsen energibärare, och det är kärnkraften som har möjlig-gjort den ökade elanvändningen i kombination med en offensiv miljö- ochklimatpolitik. kunde 1985 besluta att bevara de fyra stora orördaälvarna. Därefter har skyddet förstärkts också för andra vattendrag. År 1988kunde på förslag från Moderata samlingspartiet införa ett tak förkoldioxidutsläppen. Vattenkraften och kärnkraften har tillsammans gjort detsvenska elsystemet effektivt, konkurrenskraftigt och miljövänligt.Fortlöpande sker det en betydande energieffektivisering. har dennaeffektivisering gått hand i hand med en ökad elanvändning. Övergången tillel har varit särskilt påtaglig inom industrin, där el ersatt användning avbränslen med lägre verkningsgrad. ökade andelen elav den totala energianvändningen i industrin från . Hög elanvänd-ning i näringslivet sammanhänger med hög specialisering och med en starkställning på den internationella marknaden. Nya industriprocesser kräverelkraft i stället för fossila bränslen. används el, vilket är merän en Barsebäckreaktor, bara till reningsprocesser. Nya tekniker ochstyrprocesser är baserade på elanvändning och även framgent kommerindustriell tillväxt och förnyelse att innebära att energieffektivisering parasmed en ökad elanvändning.Inget elöverskottNär i sitt slutbetänkande Omställningav energisystemet (SOU 1995:139) hävdade att det bör varamöjligt att ställa av ett aggregat "utan att kraftbalansenförsvagas påtagligt", så var det en bedömning som kom attvederläggas av verkligheten redan efterföljande år. Detkyliga och torra blev det näst bästa året förkärnkraften, som svarade för mer än hälften av landets totalaelproduktion. kördes de oljeeldadereservkraftverken i och i ovanligtstor utsträckning. Ändå tvingades att nettoimporteradrygt ytterligare el från grannländerna,huvudsakligen kolbaserad el från Danmark.En stängning av kommer att leda till ett permanent bortfall avelproduktion i på . I motsvarande mån ökar behovet avimport från . har haft både över- ochunderskott av el, beroende på tillgången på vattenkraft det aktuella året. Settöver en femårsperiod har haft en väl avvägd produktionskapacitetmed en total nettoimport på endast över de senaste fem åren.Norska Statkraft anger att behovet av ytterligare el i , ,och är fram till år 2010.AvvecklingsbeslutetDen fattade regeringen beslut (N 98/108) atträtten att driva kärnkraftsreaktorn för att utvinnakärnenergi skulle upphöra att gälla vid utgången av juni1998.Barsebäck kraft AB och har hos Regeringsrätten begärträttsprövning av regeringens beslut att stänga . har anmältklagomål till för prövning av Barsebäcksbeslutets för-enlighet med EG-rätten. har tagit upp ärendet tillbehandling.Regeringsrätten beslutade om inhibition av regeringensbeslut om stängning av . Regeringsrättens beslut var en lika prakt-full som plågsam örfil åt regeringen . Ingen svensk regering hartidigare underkänts så tydligt i en så viktig fråga av landets högsta juridiskainstanser. Regeringsrätten har arbetat med prövningen av regerings-beslutet . Bortsett från inhibitionsbeslutet är det enda somhittillslevererats upprepade besked om dröjsmål.Avvecklingens kostnaderFörhandlingskostnaderBemyndigandet för anslag B11 ger regeringen möjlighet attträffa en uppgörelse med på vilken kostnadsnivåsom helst. vet vi att mer än 8 miljoner kronorförbrukats i förhandlingskostnader. EnligtNäringsdepartementet är statens nedlagda kostnader förförhandlingarna med om hittillsdrygt enligt följande.Tabell 2: (Rättsprocessen 1 576 221 )Källa: januari 1999.Ersättning till SydkraftDen tidigare styrelseordföranden i , den tidigaresocialdemokratiske kommunalpolitikern , harberäknat statens direkta skadestånd vid en stängning avBarsebäck till minst 20 000 Mkr.Kostnader för hushållenRyckigheten i den svenska energipolitiken har drabbathushållen hårt. De omfattande problemen med s.k. sjuka husoch dålig inomhusluft går att härleda till de statligaenergisparsatsningar som ingått i en tidigare energipolitik.Hushållen har fått bära en dubbel kostnad för detta. De harbåde varit med och finansierat politiken via skattsedeln ochsjälva fått betala för att lösa problemen.En stängning av en reaktor i bygger på att hushållenselförbrukning kan minskas genom övergång från eluppvärmning till annanuppvärmning. Både regeringen och har uppskattatkostnaden för en konvertering av ett småhus uppvärmt med direktverkande eltill . Trots skattefinansierade investerings-bidrag på så kommer kostnaderna alltså att bli mycket stora för dehushåll som tvingas att byta värmesystem för att undkomma höjda elpriser.Varje berörd småhusägare kommer att tvingas betala mellan 55 000 och105 ur egen ficka.Konkurrensverket varnar nu också för höjda fjärrvärmepriser. Enstorskalig konvertering från elvärme till fjärrvärme riskerar att skapa enmonopolsituation, eftersom konverteringskostnaden är så hög.Kostnader för industrinSvensk basindustri är elintensiv och känslig för enenergipolitik som höjer priserna. De elintensivaarbetsställena finns framför allt i fem branscher ochdelbranscher: pappers- och massaindustri, järn- ochstålindustri, kemisk industri, gruvor samt icke-järnmetallverk.Den svenska basindustrin är högteknologisk. Den utgör sannolikt en viktigdel av förklaringen till de många framgångsrika svenska mjukvaruföretageninom IT-sektorn. Basindustrin sysselsätter ett stort antal underleverantörer.Svensk verkstadsindustri med 350 000 anställda har i hög grad nåttsin position just som underleverantörer till basindustrierna. De traditionellabasindustrierna svarar för en betydande del av förädlingsvärdet i den samladesvenska exporten. Bara svensk skogsindustri sysselsätter direkt 120 000människor och svarar för av exporten. Den förbrukar också ensamelenergi motsvarande produktionen i fem Barsebäckreaktorer.Ett stort antal lokala arbetsmarknader är helt eller delvis beroende avsådana företag. En förtida kärnkraftsavveckling riskerar därmed att fåallvarliga regionala konsekvenser. Allvarligast blir situationen i Norrbottensinland, längs samt i ett band från över ,och till . De enskilda län som är mestberoende av elintensiv industri är , , ochVärmland. Alla dessa län är mycket hårt drabbade av arbetslöshet.För de mest utsatta länen kan hela bygder gå under om kärnkrafts-avvecklingen leder till elpriser som flyttar företagens investeringar utom-lands. En nedläggning av i skulle innebära utslagning av1 700 arbeten i en ort med totalt 4 500 sysselsatta. I värmländska Munkforsoch skulle arbetslösheten direkt stiga till om företagetBöhler valde att flytta sin verksamhet annorstädes. I iDalarna finns totalt 2 000 anställda inom elintensiv industri, vilket motsvararen femtedel av alla sysselsatta inom kommunen. I arbetar ännufler, hela 2 300 personer, inom elintensiv industri. I skullearbetslösheten stiga från ca 2 000 till nära 4 000 personer om den elintensivaindustrin hotades.En kärnkraftsavveckling hotar inte bara elintensiv basindustri, utan ocksåett stort antal underleverantörer och serviceföretag. Bara skogen, kemin,gruvorna och stålet sysselsätter direkt och indirekt ca 270 000människor. I många regioner är även den offentliga sektorn helt beroende avatt den tunga industrin har en fortsatt framtid. Statsminister näringsminister reagerade kraftigt när skulle flytta sin produktion till från . Då användesstatsråden uttryck som "exempellös och oacceptabel". Regeringen driver numedvetet en energipolitik som riskerar att åstadkomma "Bengtsforseffekter"i stora delar av landet.Ett stort antal av landets energiintensiva företag har inslag avutländskt ägande. Var företagen skall göra sina investeringar är inte givet påförhand. Alternativ till fortsatta investeringar i finns nästan alltid.Enstängning i sänder ett mycket negativt budskap till dessa aktörer.Tillsammans med frånvaron av besked om vad som sedan skall hända skapardetta en bestående osäkerhet om vilka de långsiktiga förutsättningarnaegentligen är för att bedriva industriell verksamhet i . Dennaosäkerhet kommer att kosta vårt land ett stort antal arbetstillfällen.Kostnader föromställningsprogrammenI samband med energibeslutet godkänderiksdagen ett nytt femårigt program med bidrag om 3 100Mkr för minskad elanvändning och investeringar i nyelproduktion och ett sjuårigt program med bidrag om 5 630Mkr till forskning och utveckling av ny teknik. Medkostnader för bl.a. inrättande av en ny energimyndighet komde föreslagna utgifterna att uppgå till över 9 000 Mkr.Vissa kostnader relaterade till kärnkraftsavvecklingen framgick av detenergipolitiska beslut som Socialdemokraterna tvingade igenom ijuni 1997. Det finns dock stora frågetecken kring effektiviteten i de stöd sominfördes.Stödet på till byggande av små vattenkraftverk hotarnaturvärden. Av 1 550 vattenkraftverk ger de 1 200 minsta bara 1,5TWh att jämföra med . förstör dessa 1 200kraftverk fisket och naturen på lika många åsträckor. En del av satsningen på1,för att minska elanvändningen går till villaägare sombyter från elvärme till uppvärmningssystem för fossila bränslen. En annandel av satsningen på i energistöd går till s.k.effektminskningsbidrag till braskaminer. Detta stöd har kritiserats avBoverket, eftersom det inte leder till minskat effektuttag och09.00 på vardagar då belastningen på elnätet är som störst. Braskaminernaanvänds i stället , då efterfrågan på el ändå är låg. Flera kommunerhar dessutom förbjudit vedeldning i tätbebyggda bostadsområden av hälso-och miljöskäl.Ineffektiviteten i programmen visas också av att prognosen för medels-förbrukning 1999 är lägre än anslaget. Även anslaget förår 2000 räknas ner kraftigt. Regeringen skriver själv i vårpropositionen:"gjorda uppföljningar tyder på att vissa av de åtgärder som ingår i detenergipolitiska programmet inte leder till den måluppfyllelse som avsetts.Detta gäller främst de eleffektminskande åtgärderna inom ramen för bidragtill minskad elanvändning. "Kostnader för miljönKärnkraftsavvecklingens miljöskadliga konsekvenserinskränker sig inte till ökade utsläpp av koldioxid tillatmosfären. Också utsläppen av försurande ämnen somsvavel och kväveoxider kommer att öka. Den realistiskabedömningen är att det väsentligen blir ökad import avkolbaserad el från som kommer att kompenserabortfallet av ren och utsläppsfri el från . För attersätta med sådan el åtgår det stenkol iminuten! Det försurande nedfallet från denna produktionkommer genom de förhärskande vindarna att drabba främstsydvästra , som redan i utgångsläget är hårt drabbatav försurning och övergödning. Från miljösynpunkt ter sigen sådan utveckling mycket olycklig.Tabell 1. Utsläppsökning om ersätts avmodern kolkondenskraft.Tabell 3: (Utsläppsökningar Koldioxid Svaveldioxid Kväveoxider )(Underlag: , SCB)Socialdemokraterna medger numera öppet att ökadekoldioxidutsläpp blir den oundvikliga följden av denenergipolitiska uppgörelsen om en förtidakärnkraftsavveckling.Ökande importNär elproduktionen från vattenkraft och kärnkraft inte räckertill för att försörja , täcks underskottet genom importav el från grannländerna.Ett stort miljöproblem uppkommer när elen är kolbaserad, vilket är falletmed huvuddelen av importen. då den svenska vattenkraft-produktionen låg under genomsnittet på grund av dålig vatten-tillgång nettoimporterade drygt elkraft, vilket motsvararmer än halva årsproduktionen vid . Under de kallasteperioderna /96 skedde import från alla grannländerDanmark, , och . Inte minst importen från sistnämndaland är värd att notera. Genom det finska elsystemets hopkoppling med detryska importerades i praktiken rysk kärnkraftsel till under dennaperiod.Planerna på att koppla ihop elnät med övriga har påsenare tid tagit fastare former. Därigenom kan komma att importerael från , om importbehovet ökar.Runt om gränser finns ledig elproduktionskapacitet. Den har detgemensamt att produktionen där sker i former som vi av miljöskäl inte villacceptera i vårt eget land. Det är till dessa miljöskadliga anläggningar alltfrån rysk kärnkraft till gammal, dansk kolkraft som vi tvingas lita till videnförtida kärnkraftsavveckling.Avvecklingslagens bristerAvvecklingslagen utsattes för hård kritik underriksdagsbehandlingen. Lagens förenlighet med grundlagensskydd för äganderätten i 2 kap.18 § regeringsformen ärtveksam. Det allmänna syftet med avvecklingslagen ärvarken preciserat eller analyserat, särskilt inte med hänsyntill att möjligheten att tvångsvis ta i anspråk annans egendomendast skall kunna användas som en sista utväg.För att ett egendomsberövande skall vara tillåtet enligt Europakonven-tionen gäller som villkor att åtgärden vidtas i det allmännas intresse. Detallmänna intresset skall alltid vägas mot det enskilda intresset enligtproportionalitetsprincipen. Frågan om proportionalitetsprincipen tillåterstaten att göra ett ingrepp i privat egendom om syftet med ingreppet kanuppnås på annat sätt har inte prövats. Några vägande skäl att inte inledaavvecklingen med statens reaktorer har inte framkommit. Det är därför intevisat att det är förenligt med proportionalitetsprincipen att inleda avveck-lingen med privatägda reaktorer. Principen är en viktig grundsats inom såvälEG-rätten som inom svensk rätt.Avvecklingslagen är bristfällig också av det skälet att reaktorägarna saknartid för att vidta åtgärder i syfte att minimera skadan för en framtvingadstängning. Avvecklingslagen bör därför avvecklas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energipolitikens betydelse för den ekonomiskautvecklingen.Stockholm den 22 april 1999Carl Bildt (m)()()()()()()()()()()Per ()Per ()