mot · GN02Fi708 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Fi708av , ()Kreditutveckling och kreditprövningInledningUnder pågick en allt större utlåning av kapital, ochman kan använda uttrycket att "hjulen snurrade" allt fortare, vilket såsmåningom fick till följd att vi i fick500 % ränta och den s.k. bankkrisen och hotet mot hela vårtbetalningssystem. Det var inte ovanligt att säkerheten videxempelvis banklån var låg. Erbjudande till företag och privat personerom lån kom tätt. Skriv under på den för prickade linjen längst ner så fårdu exempelvis eller nästan valfrittbelopp. Så löd det glada budskapet. Men det fick vissa konsekvenser somett stort antal konkurser, och det personliga lidandet för många var ickeobetydligt. Samhället fick gripa in och rädda situationen, via staten och iviss mån kommunerna. Dock finns det fortfarande sviter kvar från dennatid. Åtagandet från samhället var i storleksordningen 60 miljarder kronor.Bankstödet i ett historiskt perspektivEnligt har cirka 43 miljarder återgått till staten.Staten har tidigare deklarerat att man ska upphöra med sitt ägandei Nordbanken. När detta realiseras är ovisst. Men det ärnaturligtvis en framtida inkomstkälla som ytterligare ska kompensera fördet tidigare utbetalda bankstödet. Huruvida full kompensation kommeratt uppstå beror på aktiekursens utveckling.KreditkontrollKreditinstitut, banker etc är i praktiken fria att själva avgörakreditvolymen. Övervakande myndighet är somkontrollerar att soliditetsmålen och kapitaltäckningskraven uppfylls.Inspektionen har dock inte något sanktionsmedel för att stävja en sådanutveckling om den skulle uppstå, innebärande en för stor utlåning iförhållande till vad som kan anses rimligt för att inte nya situationerliknande de tidigare beskrivna skall kunna uppstå.Utöver tillsynsmyndighet kan även nämnas de penning- ochfinanspolitiska styrmekanismerna som ser annorlunda ut än för tio årsedan, mycket tack vare det institutionella ramverk som EU medlemskapethar skapat. Det innebär restriktioner på alltför expansiv penning- ochfinanspolitik, vilket naturligtvis får återverkningar på villkoren förkreditgivningen.KreditexpansionenKreditinstitutens utlåning till allmänheten växte iårstakt. Tillväxten i bankutlåningen har sjunkit från den högaökningstakten . Endast bostadsinstituten uppvisar enstigande utlåningstillväxt. Snabbast växer utlåningen från finansbolagen,men tillväxttakten har fallit tillbaka något de senaste månaderna.Ett annat sätt att utvärdera utvecklingen på kreditmarknaderna är attrelatera utlåningen till den nominella BNP-utvecklingen. Om kreditgiv-ningen växer snabbare än ekonomin i övrigt ökar sårbarheten i det finansiellasystemet genom att låntagarnas återbetalningsförmåga försämras.Efter finanskrisen minskade gapet mellan utlånings-tillväxt och nominell BNP-tillväxt. har gapet åter stigit.För närvarande växer kreditgivningen ungefär i takt med ekonomin i övrigt.Det som bl.a. talar emot en utlåningstillväxt på ellermer är nuvarande låga inflationsförväntningar samt att skattereformen 1991minskat möjligheterna till ränteavdrag. Med en högre real ränta efter skatt ärdet dyrare att låna än under slutet av 1980-talet.Dessutom bedöms det förändrade pensionssystemet påverka det lång-siktiga sparandet positivt och dämpa benägenheten att skuldsätta sig jämförtmed tidigare.Det finns en risk för att utlåningstillväxten kommer att stiga något fråndagens nivå. Den starka konjunkturen och ett fortsatt uppdämt konsumtions-och investeringsbehov är faktorer som talar för det. Tillgångsprisernasuppgång bidrar också till att stärka hushållens och företagens förmögenheter,vilket medför att utrymmet ökar för att belåna reala tillgångar för konsumtionoch investeringar.TillgångspriserDet finns en oro för att fastighetspriserna är övervärderade i vissaregioner av landet samt att aktiepriserna inte motsvarar förväntningar omframtida vinster i vissa branscher. har de reala priserna påegnahem stigit med för landet som helhet. Aktieprisernahar däremot stigit med . Givet sammansättningen på denprivata sektorns förmögenhet har tillgångspriserna stigit med drygt 40procent . Det är således mindre än underden andra halvan av då tillgångspriserna steg med ca 70procent i reala termer.Ökad konkurrens i banksystemet och lägre inflation har pressaträntemarginalerna för bankerna. Denna situation i kombination med fortsatthöga avkastningskrav kan leda till att risktagandet ökar bland vissa långivare.Makroekonomiska förutsättningarJämfört med och första har de makro-ekonomiska förutsättningarna förbättrats. har fått en stabilitets-inriktad ekonomisk politik med inflationsmål, utgiftstak och budgetmål.Resultaten är bl.a. lägre inflation och räntor samt sunda statsfinanser.Det finns dock makroekonomiska faktorer som skulle kunna hota denfinansiella stabiliteten. Skattesänkningar diskuteras ochsådana bör inte införas så snabbt och i så stor omfattning att följden blir enalltför ensidig efterfrågestimulans med risk för överhettning.KontrollmekanismerDet är sannolikt att en allt för kraftig kreditexpansion skulle bemötasmed en restriktiv ekonomisk politik. Kontrollmekanismerna i ekonomin,hos myndigheter, kommuner och landsting, långivare samtarbetsmarknadens parter, har förbättrats. Det finns en medvetenhetom att inte upprepa finanskrisen från början av 1990-talet.Det är även värdefullt att följa hur olika reformer påverkar det finansiellasystemet. Det förändrade pensionssystemet, t.ex., inkl. ändrade regler förAP-fonderna, kommer på kort sikt att påverka räntor och börskurser uppåttill följd av ökade placeringar i aktier och minskad efterfrågan påobligationer (allt annat lika). Effekterna på lite inkluderar atthushållens sparande förutses öka och bli av mer långsiktig karaktär.ÅterbetalningsförmågaFastighetsbolagenDet är företagen som först viker i en konjunkturnedgång. är detfastighetsbolagen som vanligtvis orsakar merparten av kreditförlusterna ibanksektorn.I juni ökade bankutlåningen till företagen i årstakt.Ökningen motverkas delvis av att bostadsinstitutens utlåning till företagsamtidigt har minskat(-5,). Skiftet från bostadsinstitut till banker är sannolikt en följd avövergången till kortare räntebindningstid inom fastighetssektorn.Sedan 1997 har bankutlåningen vuxit snabbare än nominell BNP.Utlåningskvoten har nått , men är ännu långt från den nivåsom rådde under finanskrisåren, dvs kring 35 %.Konjunkturutsikterna för svenska företag har förbättrats på senare tid.Företagens förväntningar har stärkts, vilket också avspeglas i Inköpschefs-index som visat en trendmässig uppgång sedan slutet av förra året.Risknivån i företagssektornFöretagen som grupp skulle sannolikt klara en måttlig uppgång avfinansieringskostnaderna. För det första har skuldsättningsgraden i storaföretag, dvs skuldernas andel av det egna kapitalet, fortsatt att sjunka fråndrygt till . För detandra ligger räntetäckningsgraden, dvs företagens rörelseresultat ochfinansiella intäkter som andel av räntekostnaderna, på en betydligt högrenivå (kring ) jämfört med (). Antaletkonkurser har också sjunkit från ca 1 500 tillca 650 första halvåret i år.Risknivån i fastighetssektornBilden är dock inte fullt så positiv i fastighetsbolagen. Trots fallanderäntor har räntetäckningsgraden inte stigit nämnvärt. Förutom i debörsnoterade bolagen är skuldsättningsgraden fortsatt hög. Närfinansieringskostnaderna stiger finns risk för att betalningsförmåganförsämras.HushållenI juni hade utlåningen till hushållen ökat i årstakt. Utlåningenfrån bostadsinstituten ökade och från bankerna med 5,7 %.Mest ökade utlåningen från finansbolagen, , men de stårendast för av den totala utlåningen till hushållen. Erbjudandenom att köpa "räntefritt" torde ha haft betydelse för att finansbolagensutlåning ökat så starkt. Gapet mellan utlåning till hushåll och nominellBNP ökar. Utlåningskvoten överstiger , vilket är lägreän den kvot som rådde i början av 1990-talet.Hushållens skuldkvot ökar något ...Hushållens skuldkvot, dvs skulderna i förhållande till den disponiblainkomsten, uppvisar en uppåtgående trend . Det innebär attviss riskuppbyggnad sker i hushållssektorn. Att skuldsättningen ökarberor bl.a. på uppgången i konjunkturen, ett uppdämt konsumtionsbehov,att hushållen känner sig rikare till följd av tillgångsprisernas uppgång ochde förhållandevis låga nominella räntorna.Skuldkvoten har dock ännu inte kommit upp till de nivåer som gälldeinnan finanskrisen byggdes upp . Hushållens skuldsätt-ning kan komma fortsätta att öka men det är troligt att denstiger måttligt med hänsyn till att även disponibelinkomsten kommer att öka.Ränteutgifterna har sjunkit och ökat hushållens marginalerRänteutgifternas andel av disponibelinkomsten har halverats och uppgår nu till (efter skatt). Det ger hushållen ökademarginaler. fortsätter de disponibla inkomsterna att öka. Trotsökande skuldsättning kan man anta att hushållen som grupp klarar enmåttlig ränteuppgång.Hushållen håller en allt mindre del av sina tillgångar likvida.Föreningssparbanken hänvisar till en undersökning gjord avHandelshögskolan (EFI) som visar att av hushållen sparar inågon typ av värdepappersfond och innehar aktier. Ett viktigtsparmotiv är att trygga den framtida pensionen. Försäkringssparandet utgörungefär en fjärdedel av det totala sparandet och mer än hälften avnysparandet (brutto).Hushållens finansiella nettoförmögenhetHushållens reala och finansiella nettoförmögenhet har vuxit markant desenaste åren, främst till följd av stigande tillgångspriser på aktier ochfastigheter. Men också det finansiella nettosparandet har ökat. Även omden finansiella nettoförmögenheten korrigeras för aktieprisutvecklingenär den något högre jämfört med andra halvan av 1980-talet.Det nya pensionssystemetHushållens nysparande är fortfarande lågt, även om det har stigit någotde . Det behövs sannolikt av godsysselsättning och stigande reallöner, mer måttliga ökningar avtillgångspriserna för att sparkvoten skall öka rejält. Det nyapensionssystemet skapar incitament för hushållen att spara mer och detdämpar också benägenheten att skuldsätta sig jämfört med tidigareperioder av högkonjunktur.AvslutningFör dagen synes det inte finnas något uppenbart problem när man kanbedöma den totala situationen inom kapitalförsörjningen, men det finnsklart oroande tendenser vad det gäller utlåningen utan godtagbar säkerheteller alltför låg prioritering. Därför borde en offentlig bedömning ochrapport komma till allmänhetens kännedom och debatt. I goda tider är detviktigt att det inte uppstår en känsla av för låg bedömning ikreditvärdigheten. kommer erbjudanden från olika penningaktörer istil med de "glada dagarna" och det kännsoroväckande.Därför är det rimligt att göra en förnyad totalbedömning avutlåningshastigheten och underlaget för kreditprövningar. Vi har visserligenkontrollorgan som fortlöpande skall följa utvecklingen inom området ochförutsätts göra detta. Men det kan ändå behövas en rapport och en offentligdebatt i frågan.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en rapport över kreditutvecklingen ochunderlagen för kreditprövningar.Stockholm den 29 september 1999Ronny ()()