mot · GN02U647 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:U647av Biörsmark, ()Burma1 BurmaBurma - eller som den styrande militärjuntan kallar landet - ären av mest brutala diktaturer. Av landets ca 50 miljoner invånareutgör burmanerna ungefär 2/3 medan de övriga utgörs av ett antalregionala minoritetsgrupper. Militärjuntan i har i olikaupprepade omgångar varit invecklad i militära aktioner mot olikaminoritetsfolk, vilket lett till omfattande flyktingströmmar inom Burmaliksom över landets gränser till grannländerna - främst , och . , som blev självständigt 1948, har sedan den av general militärkuppen styrts av militären i en självvald internationellisolering. När Ne trädde tillbaka som president utlovades enfolkomröstning om införande av flerpartisystem. Väldiga massdemonstra-tioner mot militärstyret genomfördes över hela landet, som möttes avmilitärens våldsapparat. Bara i dödades flera tusen demonstranterden (8-8-88). Oppositionen mot militärjuntan kom att samlas bakom den strax föresjälvständigheten mördade frihetshjälten dotter och hennes parti for Democracy (NLD). Den 27maj 1990 hölls det första och hittills enda fria valet sedan militärkuppen1962. Aung NLD vann 392 av 485 platser i det nyaparlamentet, som dock förhindrades av militären att samlas. Ett stort antalledande oppositionspolitiker arresterades och sattes - såsom Aung - i husarrest. Andra lyckades gå i exil. Aung erhöll 1991Nobels fredspris. har varit stängt . har mötts av omfattande påtryckningar och ekonomiska sanktionerav olika slag från främst , , och . Sedan massakerni en och massakern på iBeijing har blivit främstaallierade med ett växande militärt samarbete som väckt stor oro såväl blandAseanländerna som i . Förutom det inhemska förtrycket haromvärldens förhållande till militärjuntan i styrts av att är enstorproducent av narkotika som smugglas vidare till konsumentländer runtom i världen. blev medlem av Asean tillsammans med ochKampuchea, varigenom Asean slutligen omfattar samtliga Sydostasiatiskastater. Mot medlemskap hade såväl som EU kraftigainvändningar. Aseans beslut styrdes dock i sin tur i hög grad avAseanländernas önskan att reducera beroende av mot bakgrundav konflikt med flera Aseanländer i . Den finansiellakrisen i kom att drabba den redan tidigare mycketsvaga burmesiska ekonomin ytterligare. ersattes den tidigare militärjuntan (förkortadSLORC) med en ny (förkortad SPDC). En rad generaler ersattes med yngreofficerare under ledning av juntans starke man, generallöjtnant en början föreföll SPDC företräda en mer sofistikerad politik än denbrutala som SLORC stått för i umgänget med opposition och minoritetsfolk.I takt med de allt mer omfattande ekonomiska problemen har densofistikerade fernissan flagnat.2 Fortsatt EU-tryck på ledningAseanländerna valde med medlemskap att gå en samarbetsväg irelationen med . I sviterna av den sydostasiatiska ekonomiskakrisen kom Aseans auktoritet att svikta betydligt. Som en följd härav harbl a och på ett för Asean ovanligt sätt valt attuttrycka mer tydlig kritik mot förhållandena i . Däremot förefaller flera andra stater vara på väg att välja en mindre kon-frontatorisk linje mot militärjuntan i . har återupptagit vissabiståndsprojekt som legat på is. Även förefaller var på väg attändra kurs. Det är mot denna bakgrund viktigt att inom ramen förEU verkar för att det internationella samfundet fortsätter att utöva starkastmöjliga påtryckningar på regimen i för att den till slut ska erkännaresultatet från det fria parlamentsvalet , så att kan börja densvåra vägen mot demokrati.3 Stöd till flyktingar och demokratiHundratusentals flyktingar vistas i grannländer. Eftersom mångaav dessa inte erkänns som flyktingar av de stater de vistas i, fortlevermånga av dem som illegala migranter där. Behovet av stöd tillflyktingarna - både erkända och icke erkända - i olika former är mycketstort. Flyktingarnas säkerhet är hotad på flera sätt bl a från angrepp övergränserna inifrån . Det är viktigt att i olika sammanhang,både bilateralt och multilateralt, verkar för att flyktingarna oavsett statusges ett tillfredsställande skydd där de vistas t ex mot repatriering som ejsker av fri vilja.Flera FN-organ liksom olika internationella frivilligorganisationer verkarlegalt inne i . Det sker då helt på juntans villkor, vilket gjort att t exAung hävdat att de utgör en internationell legitimering avjuntan. Det är angeläget att som stor bidragsgivare till FN-systemetföljer verksamheten och noga utvärderar effekterna av de villkor under vilkaFN-organen verkar i . bör söka kanaler för att stödja den burmesiska oppositionen ochfrämja de krafter som verkar för en demokratisk utveckling. Inte minst kansvenska frivilligorganisationer göra värdefulla insatser inom detta område,vilket bör uppmuntras av regeringen.4 Hemställan4 HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom ramen för EU verkar för att detinternationella samfundet fortsätter att utöva starkast möjligapåtryckningar på regimen i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i olika sammanhang, både bilateraltoch multilateralt, verkar för att flyktingarna oavsett status ges ett till-fredsställande skydd där de vistas t.ex. mot repatriering som ej sker avfri vilja,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att som stor bidragsgivare till FN-systemet följer verksamheten och noga utvärderar effekterna av devillkor under vilka FN-organen verkar i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att stödja den burmesiska oppositionen ochfrämja de krafter som verkar för en demokratisk utveckling, inte minstgenom svenska frivilligorganisationer.Stockholm den 5 oktober 1999Karl-Göran Biörsmark (fp)()()