mot · GN02K274 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:K274av , (-s)Diskriminering av funktionshindradeFörenta nationernas (FN) förklaring om de mänskliga rättigheterna från1948 är grunden för att tillförsäkra människor medfunktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. Reglerna tillkom påsvenskt initiativ och antogs enhälligt av idecember 1993.FN har därmed tydligt slagit fast att diskriminering av funktionshindradeär en fråga om mänskliga rättigheter. Inget land kan numera komma undansitt ansvar. Alla samhällsområden bevakas av FN:s expertkommittéer.Standardreglerna är inte juridiskt bindande utan deras uppgift är att varanormbildande och att utgöra grund för beslut i medlemsstaterna. I och medatt ställt sig bakom reglerna har vårt land åtagit sig att tillämpa ochverka för att de används i praktiken.Flera länder har säkrat funktionshindrades rättigheter via antidiskrimine-ringslagar, bland andra , , , och Syd-afrika.Sverige har antagit en diskrimineringslagstiftning som omfattararbetslivet. Det pågår också en utredning om en ev. diskrimineringslagstift-ning i näringsverksamhet. Det här är bra som första steg, men det räcker inte.Vi får exempel på hur människor med funktionsnedsättningdiskrimineras och inte uppnår den delaktighet och jämlikhet i hela samhälls-livet som standardreglerna föreskriver.Här några exempel.Det finns hinder i offentliga miljöer, som är enkla att åtgärda men trotsdetta har man inte gjort något åt dem. Hit hör avsaknad av hörselslingor,felaktig belysning, dåliga dörrar och avsaknad av dörröppnare.När man bygger nya bostäder och offentliga lokaler borde anpassning tillfunktionshinder så långt möjligt vara en självklarhet. Så är det inte idag.Alltför ofta glöms detta bort.Funktionshindrade utestängs från demokrati och rättsäkerhet. Man kan intesom funktionshindrad exempelvis delta i det demokratiska samtalet eller gåoch rösta på grund av att samlingslokaler och vallokaler inte är tillgängliga.Inte heller rättssalar är tillgängliga.Kommunikationer bilar, bussar, tåg och båtar är fortfarande otillgängligaför många funktionshindrade. Det nya IT-området är helt oreglerat vilketinnebär att vi i efterhand måste göra det tillgängligt för funktionshindrade istället för att kräva tillgänglighet från början.De flesta affärer och restauranger är otillgängliga . Många gångerhandlar det om enkla åtgärder för att göra dem tillgängliga.För många funktionshindrade är det omöjligt att studera därför attutbildningsanordnare varken har tillgängliga lokaler eller tillgänglig metodik. Funktionsnedsättningar kan i många fall kompenseras med hjälpmedel,t.ex. Väntetiderna för personer som är i behov av hjälpmedel äribland oacceptabelt långa.Det är inte acceptabelt att den som är funktionshindrad skall behövaacceptera förseningar för specialfordon med , eller att be-ställningen måste ske dagen innan.Det förekommer att funktionshindrade som vill och med stöd av hjälp-medel och handledare skulle kunna arbeta tvingas gå i förtidspension. Dettaär både diskriminerande och ett slöseri med mänskliga resurser.Det finns bevis för att både ungdomar och vuxna med funktionsned-sättning bemöts fördomsfullt eller okunnigt av myndighetspersoner. Mångatjänstemän förstår t.ex. inte allvaret i människors situation. beror detpå att personalen inte fått det stöd som den behöver för att klara av arbetet.Listan kan göras mycket längre vilket framgår av Handikappombudsman-nens årliga rapporter.Exemplen visar att det finns brister i människors kunskaper om vad detinnebär att ha en funktionsnedsättning. Det leder i sin tur till en utformningav samhället som inte kompenserar för funktionsnedsättningar av olika slag.Det leder också till att människor med funktionsnedsättningar inte bemöts påsamma sätt som andra och inte heller får möjligheter till behovstillfreds-ställelse och personlig utveckling som andra. De är med andra ord diskrimi-nerade.För att komma tillrätta med dessa problem finns det olika förslag tilllagstiftning som griper över alla sektorer samhället.Bengt föreslår i sin utredning SOU 1999:21 en ändring i grund-lagens 1 kap. 2 § andra stycket.I regeringsformens 2 kap. om grundläggande fri- och rättigheter finns äventvå bestämmelser om diskrimineringsförbund, nämligen 2:15 om etniskaminoriteter och 2:16 om könsdiskriminering. Dessa bestämmelser riktar sigformellt endast till normgivaren. Skulle bestämmelser utfördas i strid motdessa diskrimineringsskydd går det att väcka talan i domstol och hävda attlagen eller förordningen inte kan tillämpas.Vi anser att regeringsformens 2 kap. bör utökas med förbud motdiskriminering av funktionshindrade.Dessutom behöver troligen denna grundlagsändring kompletteras med enmer generell civilrättslig lagstiftning. Om vill säkerställa alla människors fulla rättigheter, krävs attFN:s standardregler efterlevs i . På samma sätt som arbetet fortskridermed att förverkliga genom att skärpa lagstiftningen måsteett omfattande arbete sättas igång även för att anpassa lagar efter dekrav som uppställs i . Om reglerna inkorporeras så attstandardreglerna blir direkt tillämpliga hos svenska domstolar ochmyndigheter får den enskilde möjlighet att göra konventionens rättighetergällande. En inkorporering innebär också att samhällets samtliga sektorerengageras i arbetet med att undanröja de hinder som finns för att människormed funktionsnedsättningar inte skall diskrimineras.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda lämplig grundlagsändring sombygger på mot diskriminering av funktions-hindrade,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda annan lämplig kompletterande generelllagstiftning mot diskriminering av funktionshindrade.1Stockholm den 1 oktober 1999Sonja ()de ()()()()()()1 Yrkande 2 hänvisat till SoU.