mot · GN02Ub10 · 1999-10-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub10av , ()med anledning av prop. 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystemInledningBakgrundDet har tagit för regeringen att komma fram till denproposition om studiestödet som lagts i . Enutredning tillsattes med uppgift att tafram riktlinjer för en reformering av studiestödssystemet.Kommittén lade sitt förslag 1996, varefter remissbehandlingoch framför allt beredning i dragit ut påtiden.Trots detta har inga seriösa kostnadsberäkningar gjorts för de förslag somnu föreslås träda i kraft . Regeringen har inte finansieratföreslagna förändringar. Därtill kommer att förslagen är mindrejusteringar i ett system som inte fungerar särskilt väl, inte den reformering avstudiestödssystemet som behövs.Det avgörande problemet är högaskatter och lönebildningenInget studiestödssystem - hur väl det än är konstruerat ochuppbyggt - kan fungera väl i ett land med höga skatter påkunskap och en oflexibel lönebildning. Erfarenheter visar attandra länder är bättre på att ta tillvara den outnyttjadekunskapsreserv som finns i alla samhällen. Det visar ocksåatt det inte är studiemedelssystemet som formarrekryteringen till högre utbildning utan andra orsaker somexempelvis föräldrarnas studiebakgrund och storleken påutbildningspremien.Nuvarande system är ett morasDet nuvarande studiemedelssystemet är ett moras. Deenskilda medborgarnas sammanlagda studieskulder till statenhar på mindre än fördubblats. är drygt 1,3miljoner studielåntagare skyldiga staten och dessskattebetalare . Av dessa bedöms -beroende på olika antaganden om den ekonomiskautvecklingen - utgöra osäkrafordringar.Andelen studielån tagna förändringar i studiemedels-systemets utformning ökar snabbt. Av den sammanlagda skulden på 114miljarder är 69 miljarder lån tagna efter 1988. beräknas denna del avskuldstocken uppgå till . Ur ett samhällsperspektiv ärdetta en ohållbar utveckling som måste brytas.Fler och fler individer kommer aldrig kunna betala tillbaka sina studie-skulder. Alla skattebetalare kommer få vara med och betala4-6 miljarder kronor i obetalda studieskulder. Detta betyder samtidigtatt många personer som satsat åtskilliga år av högre studier förblir skuldsattaunder hela sitt yrkesverksamma liv.Brister i nuvarande systemDet nuvarande studiestödssystemet lider av flera brister. Deflesta åtgärdas inte av regeringens förslag till ändringar inuvarande system och alla brister kan heller inte lösasgenom att reformera studiestödssystemet. Tvärtom vill vivarna för en övertro på vad ett studiestödssystem kanåstadkomma i form av exempelvis minskad socialsnedrekrytering eller ökad lönsamhet för akademiska studier.De mest uppenbara problemen relaterade till nuvarandestudiestödssystemet är följande:För det första, många studenter drar på sig stora skulder som de får svårtatt betala tillbaka. En del är omedvetna om hur stor skuldsättning de byggerupp och vad det leder till. Andra räknar med att aldrig kunna betala tillbaka.Skuldstocken ökar också lavinartat.För det andra, det vi kan kalla skuldspekulation gör att många studentersaknar incitament att inte ta fulla studielån termin efter termin.För det tredje, det nuvarande studiestödssystemet är inte överblickbart förden enskilde studenten och det erbjuder inte alternativa modeller för lån ochåterbetalning.För det fjärde till nuvarande system uppmuntrar inte effektiva studier. Detfinns inget ekonomiskt incitament inbyggt i systemet som uppmuntrarstudenterna att klara av sina studier så fort som möjligt.För det femte, räntekostnaderna blir mycket stora och betungande i ochmed systemets inriktning på långa återbetalningstider. Långa återbetalnings-tider i kombination med att studieskuldsräntorna inte är avdragsgilla geralldeles uppenbart höga räntekostnader som blir en stor ekonomiskbelastning för alla studenter med betydande lån och låga eller medelhögainkomster.För det sjätte, studiemedelssystemet är ett lapptäcke där studeranden kanges orimligt olika villkor för att klara studierna.För få högutbildade och outnyttjadkunskapsreservStudiemedelsfrågan måste sättas in i sitt utbildningspolitiskasammanhang. När det gäller kunskapsförsörjningfinns ett antal problem där studiemedelssystemet är ettfaktum som kan bidraga till eller förhindra en lösning.Den sociala snedrekryteringen är exempelvis fortfarande ungefär lika stornu som . I årskullen födda var den relativa chansen attpåbörja högskoleutbildning fortfarande sju gånger högre förungdomar från högre tjänstemannahem än för dem från arbetarhem. I vissaårskullar visar SCB:s statistik att den sociala snedrekryteringen t.o.m. ökatsedan slutet på 1960-talet.I de senaste årens ungdomsgrupper har av dem varsföräldrar är akademiker eller högre tjänstemän påbörjat högskolestudier vid21 års ålder. Bland ungdomar vars föräldrar är lågutbildade är motsvarandesiffra ungefär 12 procent.Sverige är dessutom långt ifrån det land som är bäst när det gäller attmotverka social snedrekrytering till högre utbildning. I är det jämförtmed en stor andel ungdomar vars föräldrar är lågutbildade sompåbörjar högskolestudier. En liknande situation är det i , ,och Frankrike.I studien och din stund på jorden har LO publiceratintressanta resultat i tabellform som bland annat visar att andelen män sominte läst en bok ökat med i stort sett entredjedel . I ett annat sammanhang har enundersökning visat att barn kommer i kontakt medböcker i betydligt mindre utsträckning nu än . Dessa ochliknande iakttagelser visar på en utveckling som fjärmar sig från detbildningsideal som är grunden för all utbildning.Regeringen uttrycker ofta oro över den sociala snedrekryteringen.Emellertid saknas en ordentlig analys om varför problemet ökar änminskar och varför lyckas relativt dåligt, trots goda ambitioner.Utvecklingen är enligt vår mening bekymmersam.Ett annat problem är att lider brist på yngre högutbildadeakademiker. statistik visar att befinner sig på plats 21 av 25när det gäller antal personer med minst treårig högskoleutbildning i åldrarna25-34 år. avviker därmed markant från det internationella mönstretatt de yngre är mer välutbildade än de äldre.Sverige ligger på plats 15 av 21 gällande antalet yngre personer mellan 25och med minst treårig naturvetenskaplig eller teknisk högskoleexamen.När det gäller andelen naturvetare och tekniker av samtliga examineradebefinner sig på plats 9 av 20.Att jämföra situation med belyser tydligt de svenskaproblemen. I är i inskrivna ihögskolan, motsvarande siffra i är . utbildar 7.000civil- och högskoleingenjörer , motsvarande siffra i är straxunder 5.000. utbildar med andra ord fler ingenjörer inomen hälften så stor befolkning.En internationell utbildningsmarknadHögre utbildning är per definition internationell. Eninternationell utbildningsmarknad växer snabbt fram. Antaletsvenska studenter som läser i andra länder har ökat från cirka2.000 /88 till 31.400 . En liknandeutveckling sker i . läste 20.000 studenter frånÖst- och vid amerikanska universitet. Tio årsenare hade motsvarande siffra stigit till cirka 260.000studenter.Det totala antalet studenter i världen har ökat från 1960 till82 miljoner , enligt . Många förutspår att strömmar avstudenter över nationsgränserna kommer öka lavinartat. Högskoleverketanger att 45 miljoner individer bara i kommer att söka sig till högreutbildning . Motsvarande siffra var 1990. Detta ärfakta som måste tas med vid utformningen av utbildningspolitiken och detbör också beaktas vid utformningen av ett modernt studiefinansierings-system.Grundläggande principerDet behövs ett långsiktigt, hållbart och överblickbartstudiefinansieringssystem.Utgångspunkten måste vara att åstadkomma ett modernt studiestödssystemsom fungerar för människor i olika situationer, men som ändå inte skaparorättvisor. Yngre studenter på traditionell akademisk nivå behöver ettöverblickbart studielånesystem som uppmuntrar till låg skuldsättning ochsnabb avbetalning. Vuxna människor med försörjningsansvar och kanskeflera års yrkeserfarenhet behöver möjligheter att göra det livslånga lärandetpraktiskt möjligt och eftertraktat.Av central betydelse för framgångsrika studier är den enskildes vilja attinvestera i sin egen framtid. Lönebildning, skattesatser, socialförsäkringaroch rörlighet på arbetsmarknaden måste stimulera drivkrafterna för atttillägna sig, utnyttja och utveckla kunskap för varje enskild människa.Studiemedelssystemet skall göra det möjligt för alla, oavsett ekonomiskbakgrund, att studera, men det får inte ta ifrån den enskilde det egna ansvaretför den satsning högre utbildning innebär.Ett framtida studiefinansieringssystem skall vara ekonomiskt rimligt förden enskildes behov . Olika behov och livssituationerkräver flexibiliet.Högre utbildning skall löna sig även ekonomiskt. Ett sätt att bidra tillhögre lönsamhet är att på olika sätt försöka minska studenternas skuld-sättning.Studielånen skall betalas tillbaka. Regler som i praktiken gör att lånen intebetraktas som lån undergräver förutsättningarna för studiemedelssystemet attbidraga till utveckling och social rörlighet.Ett vidare och långsiktigare grepp måste tas när det gäller finansiering avutbildning. Det växande behovet av återkommande vidareutbildning måstefinansieras. En väg att pröva är införande av någon form av individuellakompetens/utbildningskonton, där den enskilde och dennes arbetsgivare kanavsätta medel för återkommande kunskapsförsörjning.Reflektioner kringstudiemedelspropositionenRegeringen justerar i ett ohållbartsystemDen socialdemokratiska regeringens proposition om ettreformerat studiestödssystem innebär justeringar i ett systemsom håller på att falla samman. Ett system vars skuldstockkommer att öka med mer än fram till år2001 måste förr eller senare ändras rejält.En del av regeringens justeringar är bra åtgärder som vi stödjer, annat somexempelvis de föreslagna återbetalningsreglerna och bibehållen inkomst-prövning är oklara förslag som inte lever upp till nödvändiga krav påtydlighet och långsiktighet. Risken är uppenbar att många individer även ifortsättningen inte kommer kunna betala sina studieskulder före denautomatiska avskrivningen av lånen.Kritik kan också riktas gällande inkomstprövningen. Regeringen höjerfribeloppsgränserna, men anger att av kostnadsskäl kan de inte tasbort helt. Den föreslagna utformningen av inkomstprövningen kommer attinnebära att många studenter även fortsättningsvis hindras från att arbeta likamycket som de skulle vilja och kunna.Oklar finansieringRegeringens ekonomiska hantering av förslaget om ettreformerat studiestöd är underlig och märklig. I åretsvårproposition anslogs medel avsedda att täcka ändringar istudiestödssystemet motsvarande 800 respektive 1.600miljoner kronor i ökade ramar för åren 2001 respektive 2002.Vi har inte kunnat finna att regeringen i sin budgetpropostionför anslagit en enda krona utöver vad som angavs ivårpropositionen.Regeringen anger att kostnaden för de förslag som läggs fram beräknas till4.100 miljoner kronor, varav kostnaden för att studiebidragen blirpensionsgrundande utgör . Regeringen uppger vidareatt en höjning av fribeloppsgränsen till kostar 207 miljonerkronor. Regeringen anser att den sammanlagda reformkostnaden exklusivepensionsrätten om ca ryms inom tillgängliga medel.Utbildningsminister har tidigare angivit att regeringen avseratt återkomma med en reformering av nuvarande studiestödssystem när detstatsfinansiella läget medger detta. Enligt studiestödspropositionen avserregeringen att återkomma till anslagsfrågorna i kommande budgetarbete.En tolkning av regeringens formuleringar skulle med andra ord vara attreformen i stort sett redan är finansierad. Den naturliga frågan blir då: Varförhar regeringen väntat med den s.k. studiestödsreformen om finansieringenredan varit klar och ryms inom ramarna? Såvitt vi kan bedöma saknas en stordel av de medel föreslagna förändringar förutsätter. Därmed saknas detunderlag behöver för att seriöst kunna ta ställning till förslagen. Vimenar att först när de ekonomiska konsekvenserna är klarlagdakan ta ställning till förslagen. I avvaktan på en sådan redovisning vill viemellertid lägga en del synpunkter på regeringens förslag.Studiemedlens omfattning ochstrukturStudiemedlens totala belopp uppgår till 7 109 kronorper månad. Detta belopp baseras på kostnadsutvecklingen isamhället genom en koppling till prisbasbeloppet.Regeringen föreslår att alla studenter skall ges sammatotalbelopp i form av bidrag plus lån, oavsett studienivå.Totalbeloppet föreslås ligga på nuvarande nivå d.v.s. utgöra175,av prisbasbeloppet för ett studieår . En majoritet av remissinstanserna tillstyrkernivån på totalbeloppet, medan däremot CSN förordar ensänkt totalnivå i syfte att minska studenternas skuldsättning.Flera partier och organisationer har en vision om en bidragsdel mot-svarande av totalbeloppet. Vi anser att en sådan utveckling iriktning mot en studielön är fel väg att gå. Studier och arbete skall alltidlönasig. Avancerade studier skall även i ekonomiskt hänseende betala sig i formav högre disponibel inkomst. De viktigaste åtgärderna för att åstadkommadetta är att sänka skatten på arbete och avskaffa fribeloppen, införaavdragsgilla studieskuldsräntor och koppla återbetalningen av studielånen tillskuldens storlek.Övre åldersgräns för studiemedelRegeringen föreslår att studiebidrag skall få lämnas t.o.m.det kalenderår då den studerande fyller . Man redovisari medföljande tabell hur den enskilde individen successivtfrån förlorar rätten att bedriva avancerade studiermed studiemedel.Dessa förslag innebär att ett oflexibelt och statiskt studiestödssystembestår, baserat på erfarenheter gjorda i industrisamhället. Ett modernt ochlångsiktigt hållbart studiefinansieringssystem kan inte utgå från behov iindustrisamhällets struktur av det enkla skälet att dagens och morgondagenssamhälle kommer utvecklas i en helt annan riktning och ställa helt andrakrav.Många av framtidens skattebetalare kommer att vilja bedriva avanceradestudier i olika omgångar genom livet. De kommer inte acceptera de låstastrukturer till studiefinansiering som regeringen föreslår. Vi menar att etthållbart, flexibelt och överblickbart studiefinansieringssystem måste kopplasihop med en struktur som kan tillgodose ökande behov av återkommandeutbildning och krav på individuella utbildnings/kompetenskonton. Att införaett absolut statiskt lånetak för nyfikna individer i medelåldern är ettfelaktigtsätt att försöka skapa förutsättningar för ett livslångt lärande.Studiestödsberättigande utbildningarRegeringen föreslår i sin proposition inga förändringar huroch efter vilka kriterier bedömning skall ske gällande omstudiestöd skall lämnas till studerande vid olika icke statligaläroanstalter och institutioner. Regeringen betonar vikten avatt beslut om rätt till studiestöd fattas inom ramen förbudgetprocessen.Att finna väl fungerande former som likställer offentliga och privatautbildningsinstitutioners möjlighet att tillgodose studenternas krav på attkunna finansiera sin utbildning med studiemedel är en angelägen uppgift.Det är viktigt att kvalitetskraven sätts lika högt oavsett vem som ärhuvudman för utbildningen. förekommer oklarheter vad gällervilken utbildning som skall berättiga till studiemedel, något som varkengynnar mångfald eller valfrihet.Det är angeläget att finna väl fungerande former för godkännande ochfinansiering av privata utbildningar som främjar studenternas fria val.Regeringen bör ges i uppdrag att pröva dessa frågor i särskild ordning.InkomstprövningRegeringen föreslår att den s.k. fribeloppsgränsen för niomånaders studier höjs. Fribeloppet höjs från 54.600 kronortill uppdelat halvårsvis. Regeringenmotiverar bibehållandet av fribeloppsgränser främst med attkostnaderna för att avskaffa inkomstprövningen är stora.Regeringens förslag till justeringar av fribeloppet löser inte detgrundläggande problemet att många studenter vill och kan arbeta mer, menatt inkomstprövningen hindrar dem. Det försvårar därmed studenternasmöjligheter att förbättra sin ekonomiska situation.Sveriges Ekonomföreningars () har genomfört enundersökning som visar att av alla studenter känt sigförhindrade att ta ett arbete på grund av inkomstprövningen. Det allraallvarligaste är kanske inte att de studerande hindras att förbättra sinekonomiska situation och därmed minska sin skuldsättning, utan att denallmänna moralen och etiken sjunker i takt med att de lagliga alternativen tillförsörjning framstår som alltmer ohållbara. SERO:s undersökning visar av alla studenter kan tänka sig att arbeta svart vid sidan av sinastudier och under ferierna. Regeringens statiska synsätt gällande fribeloppenär att beklaga.Beräkningar från visar att kostnaden attavskaffa inkomstprövningen uppgår till . Detär medel som kan tjänas in av staten genom ökade skatteintäkter frånstudenter som arbetar mer och strävar efter att minska sitt behov av studielån.ÅterbetalningsreglerRegeringens förslag till ändrade regler för återbetalning avstudieskulder är oklara och dess effekter otydliga både förden enskilde studenten och statskassan. Det är bra attregeringen åtminstone delvis insett att nuvarande systemsåterbetalningsregler är ohållbara i längden. Om trettio årkommer skattebetalarna få betala över 1,5 miljarder kronorårligen till statskassan i form av obetalda och automatisktavskrivna studieskulder.Det är emellertid oroväckande att regeringen inte fullt ut drar lärdom av debrister som präglar nuvarande system. Regeringen försöker att samtidigtinföra en nödvändig koppling av återbetalningen till skulden och inteinkomstens storlek, men att ändå låta de studenter som vill fortsätta betalatillbaka sina studieskulder med en procentsats av inkomsten, vilket ipraktiken är att betrakta som en skatt på utbildning. Följden av dessa otydligaoch inkonsekventa förslag blir att många studenter med stora studieskulderoch normala inkomster även fortsättningsvis kommer välja att betala enprocentsats på sin förvärvsinkomst. Denna procentsats höjs från nuvarande4 % till och efter fyllda till av den samlade inkomsten enligttaxeringen för det aktuella återbetalningsåret.Regeringen kallar detta för trygghetsregler. Begäran om att få betala sinaskulder via en procentandel av sin inkomst skall bara beviljas omminskningen av vad den enskilde behöver betala överstiger avaktuellt prisbasbeloppet. I alla de exempel som redovisas av regeringengällande återbetalning av studieskulder uppfylls detta krav. De föreslagnaåterbetalningsreglerna kommer i praktiken att innebära att studenterna fårvälja mellan en 40-procentig höjning av takten i återbetalningarna eller en25-procentig höjning. Vi kan bara spekulera i hur många studenter somkänner sig manade att välja det "dyrare, men i längden sundare" alternativet.Vi tror, baserat på tidigare erfarenheter, att flertalet kommer välja att höjasina månatliga återbetalningskostnader med det lägre beloppet. Därmed harregeringen misslyckats med att koppla återbetalningen till skuldens i ställetför inkomstens storlek.Vi ifrågasätter dessutom realismen i de exempel som regeringen redovisargällande återbetalning av studieskulder. Är det realistiskt att anta att ensjuksköterska med vidareutbildning och utlandsstudieerfarenhet medstudieskulder uppgående till skall kunna betala av sinastudieskulder enligt avbetalningsprincipen respektive avinkomsten?Pensionsrätt för studierDen uppgörelse om det framtida pensionssystemet som slötsmellan regeringen och de fyra borgerliga partiernainkluderade att pensionsrätt för studier med studiemedelskall införas. Den exakta utformningen skulle emellertidbehandlas i samband med beredningen av övriga ändringar inuvarande studiestödssystem.Regeringen föreslår att pensionsrätt skall införas motsvarande 138 procentav det belopp som den studerande erhållit i studiebidrag . Denursprungliga tanken var att göra studiebidraget skattepliktigt ochhöja bidragsdelen med motsvarande belopp så att nettoeffekten förblevdensamma. Regeringen föreslår emellertid att studiebidraget ävenfortsättningsvis skall vara obeskattat.Avsikten med att införa pensionsrätt för studier är att den enskildeindividen i pensionshänseende skall få kompensation för uteblivna förvärvs-inkomster och därmed ej intjänade pensionsgrundande medel. Effekterna avregeringens förslag är emellertid oklara. Vi saknar såväl tydligakostnadsberäkningar som en redovisning av de faktiska ekonomiska konse-kvenserna av att räntorna på studielånen inte är avdragsgilla. Regeringen börges i uppdrag att återkomma med en redogörelse för de faktiska ekonomiskakonsekvenserna ur ett helhetsperspektiv samt presentera utförligakostnadsberäkningar gällande införande av pensionsrätt för studier medstudiemedel. I en sådan redovisning skall såväl de eventuella marginal-effekter som uppstår mellan olika system som lånedelens återbetalnings-system samt avsaknaden av avdragsrätt för studieskuldsräntor tas ibeaktande.Administration och rådgivningPropositionen innehåller ingenting om vikten av att allastudenter ges rätt till personlig ekonomisk rådgivning isamband med lånebesluten. Regeringen intresserar sig mestför administrationen av studielånen och att () verksamhet varit förenad medvissa problem avseende tillgänglighet ochhandläggningstider.Vi anser att tydlig, relevant och professionell ekonomisk rådgivning ärmycket viktigt till var och en som skall ta studielån och planera för sinutbildning.En skenande skuldstock och fler studenter som tar fulla studielånkalkylerande att skulderna avskrivs vid pensionsåldern är inget sunt system.Att som kräva att unga studenter skall kunna överblickakonsekvenserna av ett otydligt och inkonsekvent studiestödssystem är attbegära för mycket. Det är emellertid uppenbart att regeringen inte avser attvidta några som helst konstruktiva åtgärder för att förbättra situationen.ÖvergripandeutgångspunkterSänk skatten på kunskap ochkompetensGod kunskap är grunden för att efterfrågas och kunnautvecklas på arbetsmarknaden. Utbildning skall därför lönasig. I kunskapsintensiva yrken är arbetskraften i allt högregrad rörlig över nationsgränser. Det kan gälla forskare ochingenjörer, likaväl som datatekniker och sjuksköterskor. Enviktig anledning att flytta från är att lönen efter skattär betydligt högre i andra länder. Eftersom den förlängdavärnskatten är en skatt som fungerar just som en skatt påkunskap och kompetens föreslår vi att den avskaffas. Därtillmåste brytpunkten i skatteskalan justeras upp så att allt färrebehöver betala statlig inkomstskatt.Grundproblemet i är att beskattningen av arbete är alltför hög. Detgör att verksamheter förläggs till andra länder där beskattningen upplevs somrimligare. Därför är det viktigt att skattetrycket sänks till i förhållande tillandra länder konkurrenskraftiga nivåer. Det skall löna sig att bedriva högrestudier och avancerad forskning i och då handlar det i första hand omhöjden på skatterna, inte konstruktionen av studiefinansieringssystemet.Skapa en bred överenskommelseDet är av stor betydelse både för studenterna ochsamhällsekonomin att utformningen avstudiefinansieringssystemet blir hållbar och långsiktig.Den breda politiska uppgörelsen om pensionssystemet illustrerar vikten avatt långsiktigt verkande system också blir långsiktigt politiskt förankrade.Det finns både positiva och negativa lärdomar att hämta från pensions-överenskommelsen som skulle kunna underlätta genomförandet av enliknande uppgörelse gällande de framtida studiemedlen.Regeringen bör ges i uppdrag att genom förnyade förhandlingar, somdenna gång inkluderar de borgerliga oppositionspartierna, ta fram förslag isyfte att skapa ett verkligt reformerat studiefinansieringssystem som är lång-siktigt hållbart.Systemet skall vara finansieratDet råder oklarhet om regeringens finansiering av föreslagnaändringar i nuvarande studiestödssystem. Riksdagensutredningstjänst kan inte finna att reformen är fullt utfinansierad.