ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GN02Ub493 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub493av Ygeman, ()Förfarandet kring forskningsansökningarSverige har världen över varit respekterat för många värdefullauppfinningar och forskningsresultat, såväl inom de tekniska, medicinskasom de sociala områdena. Dessa innovationer och forskningsinsatser harbidragit till vårt ekonomiska välstånd och vår välfärd. klagar mångaforskare över den tid och kraft som de måste ägna åt att söka medel föratt kunna forska.Hela ansökningsförfarandet är omgivet av en byråkrati och snårighet som iveckor håller forskare borta från att utföra sitt egentliga arbete. Istället får deägna sig åt ett omfattande ansökningsförfarande. De vanligaste forsknings-råden kräver ansökningar och bilagor i ett stort antal (30-50) exemplar.Själva ansökan kan omfatta 10-20 sidor och antalet bilagor kan vara stort.Det är lätt att föreställa sig omfattningen av arbetet och kostnaden förkopiering, porto, m.m. Behandlingstiden i samband med ansökan är mycketlång. Den sökande bör beräkna att det tar mellan att få svarpå sin ansökan. Olika forskningsråd kan skilja sig åt vad gäller blanketter ochkrav på bilagor, val av språk på vilket ansökan ska avfattas, m.m. Man fårintrycket att hela förfarandet och det administrativa systemet har utformatsutifrån forskningsbyråkratins perspektiv och behov, inte utifrån den sökandessituation och behov. Att utveckla ett "kundinriktat" perspektiv och rimligarutiner i enlighet med detta är nödvändigt.Forskare som söker fortsatt anslag sätter för säkerhets skull ansöknings-förfarandet i system genom att efter det att de har fått anslag förett projekt som beräknas ta påbörja en ny ansökan innan resultat haruppnåtts. Andra forskargrupper som har arbetat väl och fått goda resultatmen som skulle vilja fortsätta arbetet får brytas upp därför att det inte ärmöjligt att gå sysslolösa och vara utan forskningsmedel en nyansökan behandlas.Vi anser att det är viktigt att värna forskningen genom att se över, förbättraoch förenkla rutinerna för forskningsansökningar till statliga institutioner ochforskningsråd och att en tidsgräns fastställs på förslagsvis förbeslut och svar från det att ansökan mottagits.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förfarandet kring forskningsansökningar.Stockholm den 5 oktober 1999Anders Ygeman (s)()()
mot · GN02Ub494 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub494av Kenneryd, ()Forskningsresurser vid bl.a. högskolaRegeringen föreslår i sin budgetproposition att forskningsresurserna vidde nybildade universiteten ökas påtagligt medan resurserna vid deregionala högskolorna i stort sett står stilla. Man föreslår vidare att detsamlade elevantalet vid högskolorna ökar med 20 000 platser underbudgetperioden.Det är enligt min mening logiskt och riktigt att de nya universiteten tillförsökade forskningsresurser. har varit pådrivande för derastillkomst och det är naturligt att de nu ges resurser som motsvarar deras nyastatus. Det är emellertid helt otillfredsställande att satsningen på forsk-ningsresurser vid de regionala högskolorna är så blygsam i regeringensbudgetproposition.Centerpartiet har också varit pådrivande utöka elevantaletvid högskolorna och framförallt att så stor del som möjligt av denna ökningskulle komma de regionala högskolorna till del. Den kraftiga volymökningenhar kunnat genomföras ganska väl. kan emellertid vissa effekter av denkraftiga expansionen skönjas i form av till exempel svårigheter att rekryteratillräckligt kompetenta lärare och framför allt genom brist på bostäder för destuderande. Det finns alltså skäl att slå av lite grann på ökningstakten för attlåta kvaliteten "komma ifatt". Enligt min mening är en halvering avökningstakten en väl avvägd nivå. Jag anser att bör besluta omökade forskningsresurser till och andra regionala högskolor ochatt detta möjliggörs ekonomiskt genom en minskad ökningstakt av antaletutbildningsplatser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ökade forskningsresurser till Halmstadoch andra regionala högskolor och att detta finansieras inom utgifts-område 16 Utbildning och universitetsforskning genom en minskadökningstakt av antalet utbildningsplatser.Stockholm den 5 oktober 1999Rolf Kenneryd (c)
mot · GN02Ub495 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub495av Brendt, ()DistansutbildningKunskap är makt. Kunskap ger människor möjlighet att ta makten översina egna liv och förverkliga sina drömmar. I ett demokratiskt samhälledär kunskap, forskning och kultur utvecklar och förnyar samhället har deenskilda människorna större frihet.I synnerhet de som är unga har stora möjligheter att studera ochförverkliga de drömmar de har när det gäller utbildning och yrkesliv. Trotsdetta råder fortfarande stora regionala skillnader vad gäller befolkningenseftergymnasiala utbildning. Det är fortfarande inte självklart för alla atteftergymnasieskolan flytta till en högskoleort för att studera. berordetta på att man kommer från områden, där den tunga basindustrin tidigarekunnat erbjuda arbete och traditionen att studera vid universitet ellerhögskola därför inte funnits i familjen och inte heller hos kamraterna ellerderas föräldrar.Ett sätt att öka möjligheterna för stora grupper i vårt land att studera påeftergymnasial nivå är att förbättra möjligheterna till distansstudier.Intressetför distansutbildning fortsätter att växa och den nya tekniken kan, rättutnyttjad med sina möjligheter till interaktivt lärande och kunskapssökande,innebära en omvälvning både av högskolornas undervisning och dessräckvidd.I är distansutbildning på högskolenivå ensjälvklar utbildningsform tillgänglig vid lärocentra i länets samtliga kom-muner - en utveckling som varit mycket positiv eftersom den eftergymnasia-la utbildningsnivån i länet länge legat på en alltför låg nivå. En utvärderingfrån har dessutom visat på mycket gynnsamma effekterpå sysselsättningen i vårt län och distansutbildningar förlagda till lokalastudiemiljöer har nått nya målgrupper, som traditionellt inte påbörjar hög-skolestudier. Man kan vidare konstatera att examinationsgraden är lika högvid distansstudier som vid traditionella högskolestudier.Den satsning regeringen gjort, när det gäller att ställa medel till förfogandeför distansutbildning, har visat att regeringen fäster stor vikt vid distans-utbildningens betydelse. kvarstår dock vissa problem. Det ärfortfarande högskolorna och universiteten som avgör vilka kurser som kanstuderas på distans. Kommunerna har därför svårt att få gehörför de önskemål de har om utbildningar baserade på de specifika behov somkan finnas i olika regioner i landet.Högskolorna skulle behöva någon form av incitament som gör att de finnerdet angeläget att satsa på de distansutbildningar som det finns önskemål om iolika regioner i landet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om distansutbildning på högskolenivå.Stockholm den 5 oktober 1999Agneta Brendt (s)()()()()
mot · GN02Ub496 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub496av , ()Utbildning i entreprenörskap vid vårdutbildningarMycket tyder på att stora utmaningar väntar inom äldreomsorgen fram-över. Då de kullar som är födda börjar efterfråga hemtjänst ochäldrevård kan det av flera skäl bli svårt för kommunerna att klara av sittåtagande på detta område.Ett problem är de svårigheter man kan förutse att rekryterapersonal till vården i allmänhet och till äldreomsorgen i synnerhet.Det finns många orsaker till detta, bland annat att det förutspås bli arbets-kraftsbrist rent allmänt. Vi kan se tendenser till att ungamänniskor inte vill arbeta i vården och speciellt inte i äldrevården.Ett sätt att möta detta problem är att göra arbetets innehåll mera spännandeoch utmanande, till exempel genom att hitta nya former att organiseraarbetet. Nya driftformer, till exempel den kooperativa formen, kan bli ett sättatt ge mera ansvar och förtroende till vårdens personal.Men om man som vårdpersonal ska våga och orka med att skapa enverksamhet som i sin form är något annat än löneanställning i kommuneneller inom krävs kunskaper utöver de rent vårdande färdighe-terna. Man måste också ha kunskaper i företagsekonomi och allt annat somhör till att vara företagare och entreprenör.I vårdutbildningar idag, på alla nivåer, förekommer alltför lite, om ännågra, utbildningsinslag kring ämnet entreprenörskap. Det är som om tankenär att alla som utbildas ska gå till anställning i kommun eller landsting.Vi tror att om vårdyrkena ska bli attraktiva och om man skahitta de entreprenörer som är beredda att hitta nya vägar för att skapa enmångfald av driftformer inom vårdsektorn måste utbildningarna förändras pådet sätt vi ovan beskrivit.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av särskild utbildning i entreprenörskapinom vård- och omsorgsutbildningarna.Stockholm den 4 oktober 1999Helena ()()
mot · GN02Ub498 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub498av , ()Högskoleutbildning i länJönköpings län är ett län rikt på småföretag, inte bara i jordbruket. Det ärkänt för sin kreativitet och sin småföretagaranda och har därför storamöjligheter att kunna utvecklas positivt . Nyamarknader och nya tider ställer dock nya krav, inte minst på kunskap.Det livslånga lärandet är formeln för framtiden.När kraven och behoven i företagen förändras följer också utökat behov avutbildningar. Ser man på från ett utbildningsperspektiv ärnivån lägre än genomsnittet. Det är därför extra viktigt att högskolan får ettutökat platsantal både baserat på behov och folkmängd.För den kommande perioden har fått ett utökatantal platser men färre än övriga jämförbara högskolor. Detta är inteacceptabelt och inte förenligt med en god utveckling i länet. Ska Jönköpingslän kunna möta framtidens krav så krävs också att länets högskola fåråtminstone samma förutsättningar som andra jämförbara högskolor.Det bör därför utredas hur kan fåytterligare högskoleplatser.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning om ytterligare platsertill den 5 oktober 1999Marianne ()
mot · GN02Ub6 · 1999-10-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub6av Beiming, ()med anledning av prop. 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystemKunskaps- och kompetenssamhället förutsätter att deekonomiska villkoren är sådana att de gör det möjligt förmänniskor att höja sin utbildningsnivå. I har vi avtradition markerat detta genom att bygga upp relativtgenerösa studiestödssystem.För många är det ett stort steg att börja studera. Det kräver motivation ochinsikt om att man investerar i och för sig själv när man höjer sin kompetens.Utbildning är en investering, en väg till utveckling, både för individen ochför samhället. Större samlade kunskaper hos befolkningen skapar bättreförutsättningar för tillväxt och sysselsättning. Ökade möjligheter till ettlivslångt lärande är nödvändigt för möjligheter att stå sig i deninternationella konkurrensen.I studiestödssystemet tillämpas det s.k. fribeloppet. Om den studerande haren inkomst som överstiger detta fribelopp, minskas studiemedlen i för-hållande till inkomstens storlek.Fribeloppet har i många fall orsakat stora bekymmer för den enskildestudenten. Anledningen är bl.a. att det är inkomsten under kalenderhalvåretsom ligger till grund för inkomstprövningen.Det innebär att en student som har en hög inkomst ochen låg inkomst drabbas orättvist. Den studerande kantotalt sett över året ha en inkomst som är lägre än fribeloppet men får ändå enreducering av studiemedlen.I propositionen Ett reformerat studiestödssystem, 1999/2000:10 föreslårregeringen att fribeloppet höjs prisbas-belopp. Det är ett mycket bra och välkommet förslag för att ge de studerandeökade möjligheter att genom arbete öka sin levnadsstandard.Däremot föreslås att inkomstprövningen för varje kalenderhalvår skallfortsätta gälla. I och med att fribeloppet höjs får frågan dock mindre betydel-se. Vi anser dock att regeringen bör följa upp den förändringen som före-slås i propositionen och uppmärksamma om problemet med kalendergränsenkvarstår trots höjningen av fribeloppet.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppdelningen av fribeloppet på kalenderhalvår.Stockholm den 12 oktober 1999Cinnika Beiming (s)()
mot · GN02Ub7 · 1999-10-13 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub7av Kollmats, ()med anledning av prop. 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystemUngdomars möjlighet tillelitidrottI regeringens proposition En idrottspolitik för 2000-talet(prop. 1998/99:107) framhålls att "ungdomar som satsar påelitidrott bör ges möjligheter att kombinera utbildning ochidrott. De riksrekryterande idrottsgymnasierna fyller enviktig funktion i detta avseende." Det sägs vidare att det ärett nationellt intresse att unga elitidrottssatsande ungdomarges möjligheter att kombinera utbildning och idrott undergymnasieåren. Tyvärr stannar regeringen där och fullföljerinte ungdomars möjlighet att kombinera elitidrottande pålandslagsnivå/världsnivå med eftergymnasiala studier. Rege-ringen föreslår nu att längsta tiden för att få studiemedel vidutbildning på högskolenivå är (). Dessutomfinns möjlighet vid synnerliga skäl att studiemedel ska kunnalämnas . Av propositionen framgår inte vilkakriterier som kan räknas som synnerliga skäl iundantagsregeln i 3 kap. 8 § fjärde stycket. Det bör därförfinnas anledning för att närmare preciseravillkoren. Ett exempel, som nämns i propositionen, bör varaatt funktionshindrade av olika skäl kan fördröjas i sinutbildning och att ett funktionshinder bör vara synnerligt skälför att kunna få förlängd tid för studiemedel.Elitidrott kräver längre studietidEtt annat skäl är för de elitidrottskvinnor/män, som tävlar påen sådan nivå att idrotten menligt inverkar på möjligheternaatt fullgöra studierna i normal takt. Det torde röra sig om ettfåtal personer, som kombinerar verklig elitidrott medhögskolestudier. Dessa bör få utökade möjligheter genom attde i olika sammanhang representerar , också på tidersom sammanfaller med studieterminer. Ett exempel i , som kommer att gå av stapelnunder terminstid. Det innebär att både tävling och träning göratt studierna försenas. Därtill kommer att deras aktiva tidsammanfaller med den tid i livet då studier normaltgenomförs.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt godkänner "synnerliga skäl" vid tillämpning av 3 kap.8 § fjärde stycket i förslaget till studiestödslag så att elitidrottare kanerhålla studiemedel i enlighet med vad som anförts imotionen.Stockholm den 13 oktober 1999Lennart Kollmats (fp)()
mot · GN02Ub701 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub701av , ()Fribeloppsgränserna för studerandeFribeloppsgränsen för en heltidsstuderande (41/2 mån/termin) är för . Beloppet är den maximala inkomst som en student fårtjäna innan studiemedlen minskas.För varje tusenlapp som studenten tjänar utöver fribeloppet reducerasstudiestödet med . ovanpå detta kommer givetvis skatter ochegenavgifter. Den student som försöker arbeta ihop pengar på egen hand ochråkar hamna ovanför fribeloppstaket får därmed räkna med en marginaleffektpå över 85 procent.Fribeloppet är inte särskilt högt. Studiemedel utgår endast under nio avårets . är man således tvungen att försörjasig på annat sätt. Därmed intecknas redan där en stor del av fribeloppet. Medlitet extraknäck vid sidan av studierna slår man i inkomsttaket ganska snabbt,och då lönar det sig inte att jobba längre. Det svenska studiemedelssystemetomöjliggör därmed sparande.Särskilt påtagligt blir detta för studenter som till exempel har för avsikt attstudera utomlands, eftersom utlandsstudier oftast kostar mer än universitets-studier i . Det finns visserligen möjligheter att låna extra av CSN,men den som vill hålla nere sina studieskuld genom att försöka spara ihopdessa själv, inser snart att detta är väldigt svårt. Det är knappast rimligt attnågon skall behöva jobba ihop för att kunna betala enterminsavgift på . Det enda rimliga är att det är upp tillstudenten att själv avgöra hur mycket hon eller han vill tjäna vid sidan omstudiemedlen och att det inte finns någon gräns.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om slopande av fribeloppsgränserna.Stockholm den 23 september 1999Elizabeth ()()
mot · GN02Ub702 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub702av , ()Återbetalning av studielånNu när nationsgränser har mindre och mindre betydelse är det viktigt attuppmuntra unga människors möjligheter att skaffa sigarbetslivserfarenheter från andra länder. Detta gagnar på sikt.Det är få förunnat att direkt efter slutförda studier få ett väl avlönat arbete.Många får börja sin bana i ett annat land med en liten lön som skall räcka tillmycket, precis som här i Sverige.I regeringens förslag till ett reformerat studiestödssystem har man upp-märksammat problemen för dem som bor utomlands. Vi anser dock inte attregeringen har gått tillräckligt långt i att föreslå enhetliga regler föråterbetal-ning av studielån. På sidan 120 i proposition 1999/2000:10 Ett reformeratstudiestödssystem står följande:Reglerna om nedsättning i det nya systemet, innebärande att årsbeloppetbestäms i förhållande till inkomsten, kan däremot inte strikt tillämpas förutlandsboende. På samma sätt som i nuvarande återbetalningssystem böremellertid nedsättning kunna medges efter särskild prövning.Låntagarna som bor utomlands eller är så kallade gränsgångare måste be-handlas på samma sätt som låntagare med bosättning i . Vi anserinte att de skall behöva utsättas för särskild prövning, utan att sammaregler skall gälla för alla.För att stimulera fler att skaffa sig internationella erfarenheter måste manforma ett system för återbetalning av studielån som gäller alla oavsett omman bor i eller utomlands.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om enhetliga regler för återbetalning av studielån.Stockholm den 29 september 1999Cecilia ()()
mot · GN02Ub703 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub703av , ()Fribeloppsgränsen i studiestödssystemetEn studerandes möjlighet att planera sin ekonomi är en viktigförutsättning för att känna trygghet i livssituationen, en trygghet som ärväsentlig för ett lyckat studieresultat.Varje människa är unik, vilket betyder att de olika studerandena var och enhar olika syn på den egna ekonomin. Dagens system där statens villkor förlånedelen bygger på den studerandes inkomst sänder helt fel signaler till denstuderande. Arbete lönar sig inte. Konsekvensen blir att lånedelen minskaroch den studerandes ekonomi förbättras inte. Det är ur andra än ekonomiskaaspekter viktigt att unga studenter ges tillfälle att pröva de arbetstillfällensom trots allt står till buds. Ingen skall straffas ekonomiskt för en ambitionatt arbeta.Studiestödssystemet är generellt, varför den enskilde själv måste få avgöraom han eller hon vill ta ut ett fullt lånebelopp med det återbetalningsansvarsom följer med detta. Det annonserade höjda fribeloppet är ett steg i rättriktning, men räcker inte. Kopplingen mellan den studerandes inkomst ochmöjligheten att låna i studiestödssystemet måste tas bort helt, d.v.s. systemetmed fribeloppsgräns slopas.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om slopande av fribeloppsgräns i studiestöds-systemet.Stockholm den 29 september 1999Anders ()
mot · GN02Ub704 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub704av Egervärn, ()Reducering av studieskulderI vissa delar av råder det brist på välutbildad arbetskraft inom endel yrkes- och kompetensområden. Problemet är accentuerat i Norrlandsinland, men finns även på andra håll. Det rör sig företrädesvis ompersoner med lång akademisk utbildning inom områden somnaturvetenskap, teknik, ekonomi och IT. Konkurrensen om dessa"nyckelpersoner" är stor från framför allt de mer expansiva delarna avlandet.En möjlighet som borde prövas är reducering, eller avskrivning, av studie-skulder för vissa branscher och vissa regioner. I tillväxtavtalet för bl aJämtlands län föreslås denna åtgärd för högskoleutbildade som flyttar tillarbeten inom stödområdet.Frågan bör därför utredas, antingen separat eller som en del av denregionalpolitiska utredningen.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reducering av studieskulder inom stödområdena.Stockholm den 30 september 1999Erik ()
mot · GN02Ub705 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub705av , ()Korttidsstudiestöd och internatbidragKorttidsstudiestöd och internatbidrag är vuxenstudiestöd som skall täckakostnader för deltagare i vissa kortare utbildningar.Dessa vuxenstudiestöd skall vara anpassade till de vuxnas behov och hartillkommit för att främja utbildningspolitiska mål.Syftet är att rekrytera lågutbildade till studier, samt att stimulera tilllängre,kompetenshöjande studier.Dessutom skall handikappade ges möjlighet att bedriva studier som främstsyftar till att utveckla deras färdigheter och kunskaper om handikappet.Idag är korttidsstudiestödet /tim och internatbidraget /dygn.Denna ersättning täcker i flera fall inte den faktiska kostnaden för det avdragsom arbetsgivaren gör för studietillfället. Därför skulle jag gärna se attbeloppet för korttidsstudiestödet respektive internatbidraget höjs inom ramenför det anslag som är avsatt.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en höjning av korttidsstudiestödet och internat-bidraget inom ramen för det anslag som är avsatt.Stockholm den 27 september 1999Ann-Marie ()
mot · GN02Ub707 · 1999-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen1999/2000:Ub707av Danestig, ()Utredning om studenters sociala situationRegeringen presenterade propositionerna Ettreformerat studiestödssystem (1999/2000:4) och Personskadeskydd förstudenter (1999/2000:5) Båda propositionerna har utarbetats i samarbetemed och . Vi får nu ett sammanhålletstudiestödssystem som har god rekryteringseffekt både till vuxenstudieroch högre utbildning. I enlighet med tidigare beslut kommerstudiestödet att vara pensionsgrundande. Personskadeskyddet förstudenter regleras också, vilket är tillfredsställande.Denna motion avser inte studiestödet eller pensionsrätten för studiemedel,utan rör de vuxenstuderandes och studenternas ställning i förhållande tillandra kompletterande förmånssystem, såsom bostadsbidrag, socialbidrag ocharbetslöshetskassa. Det är nödvändigt med ett helhetsgrepp om studenternastotala sociala situation. Därför föreslår vi att en utredning tillsätts meduppdrag att se över hur studiestödssystemet kan kompletteras av andraförmånssystem för vuxenstuderande och studenter. Detta vill vi attregeringen ges till känna.I en sådan utredning bör också bostadssituationen för studenter samtstudenthälsovården belysas. Det är då viktigt att bl.a. tillgången påhandikappanpassade bostäder för funktionshindrade studeras närmare. Enligtuppgift saknas handikappanpassade studentbostäder helt i vissa kommuneroch i andra är antalet starkt begränsat. Funktionshindrade är som gruppunderrepresenterad inom den högre utbildningen. Vi anser att aktiva insatserbör göras på alla plan för att undanröja hinder som försvårar förfunktionshindrade att påbörja en utbildning.HemställanHemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning med uppdrag att se över hurstudiestödssystemet kan kompletteras av andra förmånssystem förvuxenstuderande och studenter.Stockholm den 1 oktober 1999Britt-Marie Danestig (v)()()()()()