ip · GN10141 · 1999-12-09 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:141 av () till miljöminister om flygplats på har fått regeringens uppdrag att utreda flygplatsfrågorna i . Bakgrunden till utredningen är befarad kapacitetsbrist om dryga då enligt gällande avtal ska läggas ned. Kapacitetsbrist befaras också för , som snart har tre landningsbanor. Det finns svårigheter att bygga en fjärde bana på grund av gällande avtal med kommun, som ger kommunen rätt att säga nej till ett sådant bygge. räknar med att antalet passagerare ska bli 25 miljoner och 2020. Dagens nivå ligger kring 16 miljoner. Det rör sig om en fördubbling . Dessa förhållanden har föranlett att föreslå en flygplats på . I närheten av finns två förslag: det ena är en placering vid i i tätt intill , det andra är en placering vid i kommun tätt intill tätorten och nära . Flygtransporter är de i särklass mest energikrävande. Med tanke på internationella åtaganden när det gäller minskning av växthusgaser måste alternativ till flygtransporter ha högsta nationella prioritet. I har vi ju utvecklat det unika tåget X2000, som gör det möjligt att snabbt komma mellan stora tätorter. Innan man planerar för utbyggd flygplatskapacitet måste vi i bygga ut och förbättra den spårburna trafiken så att den på de flesta destinationer i och långt upp i kan bli ett verkligt alternativ till flyget. På detta sätt kan behovet av flygplatskapacitet minska för stora delar av inrikesflyget. Den nya och möjligheterna att angöra också från norr gör det också möjligt att minska behovet av anslutningsflyg för dem som vill färdas utomlands med flyg. Många boende i från , , , och kan ta sig direkt till med snabbtåg på . Även resande som kommer från Malmö- och Göteborgshållen med X2000 kan komma direkt till . @ en ny flygplats på ? Enligt utredningar föreslås en första rullbana vid . Den är i rapporter beräknad för fyra (4) miljoner passagerare . Den föreslagna banan har en långt större kapacitet. Det finns också skissat en andra start- och landningsbana (rullbana på fackspråk) vid något söder om den första. Det betyder att Hallalternativet kan få en kapacitet som motsvarar den som har . Det finns en mängd skäl mot lokaliseringen vid . I förlängningen av rullbanorna västerut ligger @ en del av . Stora delar kommer att läggas under bullermattor med mycket höga ljudnivåer. Beräkningar visar på 90 till . Stora delar av centrala får också höga bullernivåer. I nordöst ligger tättbebyggda områden inom , som går samma öde till mötes. När flygplan svänger söderut kommer mycket känslig verksamhet under starkt buller. Det gäller de antroposofiska verksamheterna i , som tar hand om många personer med olika funktionshinder @ de är ofta mycket störningskänsliga. Detta område är dessutom klassat som ett område av riksintresse för kulturminnesvård i kommunens översiktsplan @ ett beslut som bekräftat. 3.2 Fågelsträck och kollisionsrisker Över och går flera stora fågelsträck. Här sträcker såväl stora måsar som gäss, änder, vadare och småfågel såväl vår som höst. Det är alldeles uppenbart att detta kommer att leda till konflikter. Att placera en flygplats på ett ställe där den så påtagligt kommer att kollidera med fågelsträcken utgör ett hot mot såväl flygsäkerhet som den biologiska mångfalden. är en grön lunga för många i södra delarna av . Där kan man fortfarande finna tysta och stilla oaser, som det är nära till tätorter. Många åker ut för att vandra, bada, fiska, plocka bär och svamp eller för att bara finna ro . En storflygplats med dess buller, utsläpp, vägar m.m. gör detta omöjligt. skulle förlora ännu ett stort stycke natur trots att kunskapen ökar om sådana lungors betydelse. Trafikförsörjningen är mycket besvärlig för en flygplats vid . Med en bana som enligt LVF initialt har en kapacitet på fyra miljoner passagerare ska ca 11000 människor ta sig till och från flygplatsen året runt @ en enorm trafikökning. Till detta kommer att ca 4000 anställda ska åka till och från sina arbeten . Det betyder att vi kan räkna med att de flesta dagar ska mer än 20000 resor göras till och från flygplatsen. Det finns ingen pendeltågstrafik, som skulle kunna mata in passagerare och personal till och från flygplatsen. De närmaste stationerna ligger i Östertälje och i . Det finns heller inte någon station för fjärrtåg i närheten av den tänkta flygplatsen. Den närmaste ligger vid syd, som ligger på andra sidan Hallsfjärden. Om stationen skulle flyttas från syd till skulle detta få förödande konsekvenser för . En offentliggjord undersökning visar att människor, som bor nära , är sjukare än på andra platser. Det gäller antalet fall av högt blodtryck. Man kan inte finna andra skäl än just flygplatsen. Det kan inte vara riktigt att utsätta så många människor i södra för den risken. I undersökningen, som utförts av miljömedicinska enhet, har forskarna kopplat ihop uppgifter om flygbullernivåer i olika områden med uppgifter från en omfattande enkät bland 15000 kvinnor och män i . Av svaren framgår att högt blodtryck är vanligare bland dem som bor i områden där flygbullernivån överstiger än bland dem som bor i områden med lägre bullernivåer. En flygplats av den planerade storleken ska bedömas utifrån regler. Det gäller hänsynsreglerna såväl som andra paragrafer. Det är regeringen som har sista avgörandet. Som anförs ovan finns det många miljöskäl som talar emot den planerade lokaliseringen. Jag vill därför fråga miljöministern: Är det miljöministerns bedömning att en flygplats på kombineras med de miljömål, som finns vad avser växthusgaser eller finns risk att en sådan försvårar att målen nås? Vilken tyngd kommer människors tillgång till natur och förekomst av ett fågelsträcksområde att ha vid bedömningen av ev. lokalisering av flygplatsen? Hur påverkar ett riksintresse som Ytterjärna och dess verksamhet flygplatslokaliseringen? Hur avser miljöministern agera för att minska miljöproblem orsakade av trafiken @ såväl väg som flyg? Vilken vikt kommer de nya undersökningar vad avser hälsa och flygbuller att ha vid eventuell lokalisering av en ny flygplats i ?