ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN107 · 1999-09-17 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:7 av () till försvarsminister om organisationsförmåga Generaldirektören för har givit chefen för i uppdrag att utreda hur regionkontoret i ska samgrupperas i . Utredningen ska redovisas . Enligt generaldirektören ska beslut fattas , för att Norrlandskontoret ska ha en ny organisation , vilket innebär att Pliktkontoret i läggs ned. har ansvaret för all uttagning och redovisning av pliktpersonal till totalförsvaret. Pliktkontoren har i huvudsak likartat ansvar och förmåga att genomföra mönstring, inskrivning, inkallelser till grundutbildning, stöd under tjänstgöring, stöd till de bemanningsansvariga i deras krigsorganisationsarbete samt inkallelser till repetitionsutbildningar. Det innebär att om pliktkontoren ska ha förmåga att klara dessa uppgifter krävs fysisk närvaro i anslutning till större produktionsenheter. ska fatta beslut om en ny försvarsorganisation. Enligt försvarsmaktens förslag @ baserad på regeringens anslagsram @ kommer ett stort antal utbildningsplattformar att avvecklas. Det är enligt min mening direkt olämpligt att genomföra en organisationsförändring inom innan ett nytt försvarsbeslut föreligger. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till försvarsministern: Ämnar försvarsministern vidta några åtgärder för att förhindra att genomför en organisationsförändring före ett nytt försvarsbeslut?
ip · GN109 · 1999-09-20 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:9 av () till näringsminister om de regionala tillväxtavtalen Med anledning av det pågående arbetet med de regionala tillväxtavtalen har centerkvinnorna genom en enkät till länsstyrelsernas jämställdhetsexperter undersökt hur kvinnorna finns med i regionernas arbete. Enkäten visar att kvinnorna saknas i arbetet med de regionala tillväxtavtalen. 75-procenttagarna i de regionala partnerskapsgrupperna är män. Av svaren att döma består de regionala partnerskapsgrupperna i genomsnitt av 20@25% kvinnor, dvs. en fjärdedel av det totala antalet representanter. Resten () är män. Vi har också funnit att nästan samtliga ordförande i partnerskapsgrupperna är män och att kvinnorna generellt finns med i högre utsträckning i de breda diskussionsgrupperna men saknas ju närmare beslutsgrupperna, dvs. makten, vi kommer. De utvärderingar av avtalen som sker via och regeringens egna konsulter tyder på samma resultat vad gäller representationen av kvinnor i det regionala arbetet och som följd därav även vad gäller (värderingar, normer och kvalitetsmått) och resurser (fördelning av pengar, tid och utrymme) som riktar sig till kvinnor. Detta trots de rekommendationer om genusperspektiv i tillväxtarbetet som riksdag och regering tidigare uttalat. Med anledning av det pågående arbetet med de regionala tillväxtavtalen vill jag fråga näringsministern: Hur kommer regeringen att hantera frågan om genusperspektiv på tillväxtavtalen? I vilken utsträckning kommer frågan om genusperspektivet på avtalen att tas upp i pågående samtal med regionerna? Kommer regeringen att godkänna regionala tillväxtavtal som saknar genusperspektiv?
ip · GN1021 · 1999-10-01 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:21 av () till finansminister om Under den borgerliga regeringstiden ombildades , som dittills haft monopol på att tillhandahålla lokaler för statlig verksamhet. De fastigheter som bedömdes ha ett värde på den allmänna hyresmarknaden tillfördes det nystartade . Avsikten var att detta företag skulle syssla med förvaltning av främst kontorsfastigheter på kommersiell bas. Under sin dåvarande ledning genomförde en snabb anpassning till marknadens villkor. är företaget ett stort fastighetsbolag med inriktning på kommersiella lokaler, främst kontor, i 15 större svenska städer. Den sista offentliga specialfastigheten av s.k. ändamålskaraktär avyttrades . Statliga myndigheter är fortfarande överrepresenterade som hyresgäster, men andelen privata hyresgäster uppgår ändå nu till mätt i hyresvärde. förvärvade praktiskt taget hela S-E-Bankens bestånd av rörelsefastigheter, 44 enheter till ett pris av . Det fanns då socialdemokraterna talade om att socialisera bankväsendet, men det kravet verkar inte längre vara aktuellt. Vad är då skälet till att staten investerar i det nät av bank- och kontorslokaler som utnyttjas av Wallenbergssfärens husbank? är moget att privatiseras. Det vore bra för företaget, bl.a. därför att en börsnotering av dess aktier skulle möjliggöra ett aktivt deltagande i den omstrukturering av fastighetsmarknaden som förestår. Det vore dessutom naturligtvis bra för staten, som kunde använda försäljningslikviden till att @ om inte annat @ nedbringa statsskulden. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern: När avser regeringen att privatisera det av staten ägda bolaget för kommersiella fastigheter ?
ip · GN1022 · 1999-10-04 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:22 av () till statsrådet om flyktingpolitiken och utbildning jämfört med övriga EU antalsmässigt helt unika flyktingpolitik har, mot bakgrund av alla politiska löften, i praktiken havererat. Detta syns inte minst i som länge haft problem med okontrollerad inflyttning. har 2 200 asylbeviljade utlänningar flyttat till staden trots att man inte ska ta emot någon enligt avtal med . Förutom sociala och ekonomiska problem som inflyttningen skapar, råder en akut kaotisk situation vid skolor i . är av eleverna i gymnasieskolan födda i utlandet. beräknas andelen öka till 37@38 %. Många elever med utländsk bakgrund klarar sig i skolan, men avbryter studierna. En stor del går på individuella program därför att de inte kommit in på några andra. saknar resurser för att stödja alla elever som behöver hjälp med svenskundervisning. Läget är akut besvärligt och enligt undertecknad kan lösningen vara att ingen asylbeviljad som inte har ett jobb får flytta till . Jag vet att förslaget strider mot socialtjänstlagen och har tidigare väckt frågan i , men utan gehör. Dock är situationen ytterst allvarlig och då återstår endast åtgärder, vilka kan uppfattas som drastiska, men i brist på andra fungerade förslag, är nödvändiga. Malmös skolproblem är i klartext desperata och många ungdomar med utländsk bakgrund kommer @ om inget görs @ aldrig få möjlighet till en god utbildning, vilket i praktiken omöjliggör deras chanser på arbetsmarknaden. Det är dags att handla. Pratat har det gjorts länge nog, utan resultat. Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta för att skolorna i ska kunna ge alla ungdomar nödvändig utbildning?
ip · GN1023 · 1999-10-05 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:23 av () till justitieminister om polisens resurser Rapport efter rapport bekräftar hur dåligt många av landets poliser mår. Poliser saknas för att kunna upprätthålla lag och ordning. De vakanta tjänsterna blir alltfler och alla har inte personlig skyddsutrustning. Förtroendet för polisledningen saknas i över hälften av landets myndigheter. Det råder orättvis lönesättning, mellan poliser som utför samma arbetsuppgifter. I och kan det skilja mer än . Från justitieministern hörs inte ett ljud! Vad avser justitieministern vidtaga för åtgärder för att förbättra situationen för landets poliser?
ip · GN1024 · 1999-10-07 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:24 av () till statsrådet om hyressänkningar förmedlades i medierna att biträdande finansminister uttalat att bostadshyrorna i var höga och borde sänkas med runt 5procentenheter. Konstaterandet var korrekt då vi vid en jämförelse med övriga har mycket höga bostadshyror. Den oundvikliga frågan är: Vem skall betala för detta? Avser statsrådet fastighetsägarna, kommunerna eller staten? Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta i syfte att sänka lägenhetshyrorna i ?
ip · GN1025 · 1999-10-12 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:25 av () till statsrådet om proffsboxning i Enligt uppgifter i medierna finns det planer på att arrangera en proffsboxningsgala i . Det är förbjudet att arrangera proffsboxningsgalor i , främst på grund av skaderisker, liksom det är förbjudet för proffsboxare att träna i landet. Det sista är löjligt och vittnar om kvalificerad okunskap då det knappast är mer än mängden av träning som skiljer proffs- och amatörboxare. Det är förvånansvärt att vidhåller proffsboxningsförbudet då sporten är tillåten inom övriga EU. ställningstagande kan liknas vid yrkesförbud och det vore intressant om frågan fick prövas av EU. Proffsboxning är trots förbudet, en populär sport hos allmänheten. Då galor arrangeras, och där svenska boxare deltager, är intresset mycket stort, vilket inte minst den intensiva mediebevakningen vittnar om. Det saknas skäl för svenska politiker att förbjuda proffsboxningsgalor i . Den svenska inställningen är ett klockrent bevis på att politiker lägger sig i vad enskilda människor själva borde få bestämma över. Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta för att upphäva förbudet mot proffsboxning i och för proffsboxare att träna i landet?
ip · GN1026 · 1999-10-12 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:26 av () till finansminister om fastighetsskatten För många människor är skatterna den största hushållsutgiften. Fastighetsskatten utgör en betydande del av skattetrycket, antingen den betalas direkt eller via hyran. I årets budgetproposition har regeringen räknat med ökade inkomster i form av fastighetsskatt. , när omräkningsförfarandet återinförs, beräknas skatteintäkterna öka med , varav omräkningsförfarandet svarar för . Till detta kommer en allmän fastighetstaxering 2002, som kommer att leda till höjda basvärden. Fastighetsskatten är mycket hög. Det är en passiv skatt som drabbar människor. Höjs skatteuttaget så kan det bero på att grannarna i området säljer sina hus. En enskild husägare har små möjligheter att påverka skattesatsen, förutom om man genom olika förbättringsåtgärder ökar värdet på huset och därmed även skatteuttaget. Boendet är för de flesta långsiktigt. En husinvestering är den största enskilda investeringen under en livstid för en familj. Regeringen måste därför skapa långsiktiga och förutsägbara regler för fastighetsbeskattningen. Ett ytterligare exempel på att denna långsiktighet saknas är reavinstreglerna. Så sent som aviserade regeringen att man avsåg att återkomma med nya besked. I stället händer ingenting. Övergångsregeln vid beräkning av reavinst löper ut , trots tidigare besked om att nya regler skulle ersätta de gamla. Vilken strategi har regeringen när det gäller fastighetsbeskattning både ? Avser finansministern att låta de nya omräkningstalen slå igenom fullt ut ?
ip · GN1027 · 1999-10-13 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:27 av () till jordbruksminister om ursprungsmärkning av kött anser att bör verka för att EU:s system för märkning av nötkött ska avskaffas. Ett system som blir obligatoriskt för medlemsländerna fr.o.m. den 1januari 2000. anser inte att konsumenterna har någon nytta av ursprungsmärkning, enligt eget uttalande. Galna ko-sjukan, BSE, blev både en chock och en väckarklocka för EU:s jordbruks- och livsmedelspolitik. Tiotusentals djur insjuknade, främst i , och mer än en miljon djur måste avlivas. Efter BSE-krisen och dioxinskandalen i tappade konsumenterna förtroendet för livsmedelsindustrin. Det framtvingade bl.a. en förordning av märkning av nötkött. Ett märkningssystem är nödvändigt för att återställa konsumenternas förtroende, för att vi ska våga köpa kött i butikerna, ta ansvar för vår egen och barnens hälsa och kunna utöva vår konsumentmakt. Med hänvisning till ovanstående frågar jag jordbruksminister : Hur avser jordbruksministern att driva arbetet för en bättre konsumentinformation i EU i fortsättningen med anledning av agerande och inför kommande förhandlingar med bl.a. WTO?
ip · GN1029 · 1999-10-15 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:29 av () till näringsminister om Västerleden i Genom beslut i i den 21september 1999 har en skrivelse tillställts näringsminister med begäran om att regeringen ska besluta om lagakraft vad gäller arbetsplanen för utbyggnad samt medge s.k. alternativ finansiering. Västerleden utgjorde en betydande del i det s.k. Dennispaketet. Genom en överenskommelse mellan och den socialdemokratiska regeringen upplöstes Dennispaketet . I och med det beslutet lyftes Västerleden ut ur planeringen. Som skäl anfördes otillräcklig finansiering och bristande miljöhänsyn. Genom skrivelse har socialdemokraterna och i visat att de önskar återgå till de storskaliga och mycket kostsamma trafiklösningar som presenterades i Dennispaketet. är kostnadsberäknat till någonstans . Motorleden avses byggas mellan i via /, , , och vidare till Bergslagsplan vid . Stora miljö- och kulturvärden står på spel. Därtill kan nämnas att invånarna i kommun i en folkomröstning 1991 med en majoritet på av rösterna, sade nej till Västerledens utbyggnad. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till statsrådet (): 1.Står överenskommelsen mellan och regeringen om Dennispaketets upplösning fast? 2.Avser regeringen att tillmötesgå landstings begäran om regeringsbeslut som möjliggör Västerledens utbyggnad? 3.Är regeringen beredd att medverka till Västerledens utbyggnad trots att den hotar betydande natur- och kulturvärden i ? 4.Är regeringen beredd att ignorera resultatet i den folkomröstning om Västerleden som hölls 1991?
ip · GN1030 · 1999-10-18 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:30 av () till jordbruksminister om salmonellainfekterat kött Åter har salmonella påträffats i importerat kött. vid inspektion av svinkött från , importerat av ett styckeriföretag i . Mycket allvarligt i sammanhanget är att det importerade köttpartiet, i vilket man funnit salmonella, åtföljts av veterinärprotokoll som framhållit att köttet var fritt från salmonella. Veterinärintyg från exportlandet ska utgöra en försäkring om att det är bra råvara. Hade köttet kommit från tredje land, dvs. ett land utanför EU, skulle det ha stoppats vid gränsen och skickats tillbaka. Men även om köttet kommit från EU-land och det uppdagats inte hålla måttet, enligt medsänt intyg, kan det skickas tillbaka till leverantören. I det nu aktuella fallet har dock företaget i stället värmebehandlat köttet och sedan levererat till butiker som sålt det till konsumenterna. Viss tveksamhet har uttalats från om huruvida saltning och rökning av köttet @ som i detta fall till kassler @ är rätt metod för att få bort salmonellabakterierna. En debatt har, också på grund av det inträffade, blossat upp kring märkning av produkterna. Konsumenter känner sig lurade av att sedan råvaran behandlats i kan den säljas som svensktillverkad produkt även om råvaran importerats. Det är självklart angeläget att konsumenterna ska kunna känna trygghet i sina val av livsmedel och att livsmedelsproducerande företag såväl här hemma som inom EU i övrigt, ska kunna verka på rättvisa villkor. Mot bakgrund av det anförda vill jag ställa följande frågor: 1.Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta med anledning av att salmonellainfekterat kött återigen importerats med åtföljande undermåliga intyg? 2.Vilken inställning har om hur ursprungsmärkning av livsmedel ska utformas?
ip · GN1032 · 1999-10-19 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:32 av () till statsrådet om bostadslösa studenter Bostadssituationen för ungdomar och studenter fortsätter att försämras. Studentbostäder finns endast för en fjärdedel av heltidsstudenterna. Enbart i står 14000 studenter i bostadskö. En konsekvens av att 250000 ettor försvann är att ungdomsbostadsbristen blivit katastrofal. Alltfler studenter flyttar till högskoleorterna. Flera tvingas ta en bostad långt från högskolan eller skaffa bostad i det vanliga bostadsbeståndet med höga hyror. Studenterna får ibland tränga ihop sig så att studiemiljön blir ohållbar. Vissa studenter lockas in på en svart hyresmarknad. Studenter med funktionshinder har inte enbart att brottas med att universitets- och högskolelokaler i flera fall inte är handikappanpassade. De har också att brottas med att inte finna en handikappanpassad bostad. En del högskoleorter, t.ex. , saknar helt handikappanpassade studentlägenheter. Enligt finns endast 300 handikappanpassade studentbostäder i hela landet. En bostadssocial beredning följer utvecklingen på det bostadssociala området med syftet att föreslå åtgärder att stödja särskilt utsatta grupper på bostadsmarknaden. I direktiven 1998:56 saknas generellt direktiv att föreslå särskilda åtgärder för grupper med funktionshinder. Direktiv finns för en särskilt utsatt grupp på bostadsmarknaden, de psykiskt störda, men saknas för grupper i övrigt med olika funktionshinder. Beredningen ska vara verksam t.o.m. utgången av . Det är viktigt att ser över arkitektutbildningarna avseende handikapp. Arkitekter, byggherrar, byggingenjörer och beslutsfattare måste få mera information och kunskap om olika funktionshinder. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra bostadssituationen för studenter i allmänhet? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att tillgodose behovet av bostäder för studenter med olika funktionshinder?
ip · GN1036 · 1999-10-20 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:36 av () till socialminister om ungdomshem för kriminella Enligt TV-programmet har flera grovt kriminellt belastade personer arbetat som vårdare på ett av statens speciella ungdomshem för unga brottslingar, Hammargården utanför Färingsö. Dessutom har det framkommit misstankar om att ungdomar som vårdas på hemmet rekryterats till kriminell verksamhet av anställda på vårdhemmet. Flera anställda sägs ha haft anknytningar till organiserad brottslighet. Det påstås att anställda haft anknytning till de kriminella organisationerna , Hells och Bandidos. , SiS, är central förvaltningsmyndighet för särskilda ungdomshem och LVM-hem. I den av regeringen utfärdade instruktion som reglerar SiS uppgifter stadgas bl.a. att SiS ska svara för tillsynen över de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen. Även av socialtjänstlagens 23a§ framgår att SiS ansvarar för tillsynen över dessa hem. Ansvarig för tillsynen är SiS tillsynsfunktion som leds av överdirektören och i övrigt utgörs av de delar av staben, planeringsenheten och administrativa enheten vilka för varje tillsynstillfälle avdelas för uppgiften. Till skillnad från de statliga institutionerna ansvarar och socialnämnden i respektive kommun för tillsynen över verksamhet inom ungdoms- och missbruksvård i enskild regi. På motsvarande sätt har ansvaret för tillsynen av kommunernas och landstingens vårdhem inom samma område. Tillsynsverksamheten kan se olika ut, men i princip är formerna för tillsynen relativt likartade i de olika länen. Enligt uppgift har SiS påbörjat en utredning med anledning av uppgifterna om missförhållandena på Hammargården. Utredningen sägs också avse frågan om motsvarande utredning bör göras vad gäller övriga hem av samma typ. Den utredning som ska ske betraktas av ledningen för SiS som en del i styrelsens tillsynsuppgift. Oavsett vad denna utredning/dessa utredningar (tillsyner) kommer fram till, kan man konstatera att de enligt nuvarande regler ska göras av huvudmannen själv, under direkt ledning av överdirektören på SiS. Om de påstådda missförhållandena bekräftas innebär detta således, att den löpande tillsyn som överdirektören enligt reglerna har ansvar för inte utförts på ett tillfredsställande sätt. Han skulle i detta läge, såvitt jag förstår, tvingas rikta anmärkning mot sin egen styrelse, sig själv och sina närmaste medarbetare. Om motsvarande missförhållanden uppkommer på enskilda eller kommunala vårdhem ska förhållandena utredas av ett externt organ, sociala enhet (och i förekommande fall kommunens socialnämnd), vilket naturligtvis är en garanti för att tillsynen/utredningen sker på ett objektivt och opartiskt sätt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialministern: Kommer socialministern att se över tillsynsreglerna när det gäller statliga vårdinstitutioner med anledning av de uppgifter som framkommit om missförhållanden vid Hammargården?
ip · GN1037 · 1999-10-20 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:37 av () till utbildningsminister om betygsfrågan Betygsfrågan tillhör de eviga frågorna inom utbildningssystemet. Betygen har genom tiderna haft flera och olika funktioner. Slutbetyget är det officiella beviset på genomgången utbildning och förvärvade kunskaper. Betyget ska fungera som urval till fortsatta studier. Men betygen har också funktionen av att visa vilka kunskaper som särskilt premieras och värdesätts. Vidare ger betygen information till eleven och hemmet om elevens kunskapsutveckling. Betygen kan också utgöra en grund för att mäta kunskapsstandarden i olika skolor i olika delar av landet. hade betygen i huvudsak funktionen av att tala om elevernas placering i förhållande till varandra, för urval till högre utbildning. Betygen var relativa och av normalbefolkningen skulle ett visst antal procent ha de olika graderingarna mellan ett och fem. Med den innebörden av betygen var de ett bra instrument för att välja ut vilka elever som skulle få konkurrera om platserna till högre utbildningar. Gruppen med höga poäng var också de som i relation till andra hade de bästa kunskaperna. Men de grupprelaterade betygen var för trubbiga för att vara rättvisa urvalsinstrument. har vi för gymnasieskolan konstruerat betygen som ett komplement till utvecklingssamtalen med eleverna. De ska ange i vilken grad eleverna har nått målen för den angivna kursen respektive utbildningen. Därigenom blir betygen kunskaps- och målrelaterade och har ingenting med andra elevers måluppfyllelse att göra. De grupprelaterade betygen tillhör historien. Som urvalsinstrument är de nuvarande betygen inte bra. De har inget som helst värde för att bedöma eleverna i relation till varandra. När högskolan i samband med sina antagningar gör siffror av betygen blir det närmast skandalöst. Kriterier som "väl förtrogen med" eller "god förståelse för" kan inte värderas mot varandra och dessutom poängsättas. Inte ens lärarna mellan olika skolor är överens om vilka skillnader som egentligen finns mellan kriterier för t.ex. väl godkänd, VG och mycket väl godkänd, MVG. Vi har ett betygssystem som inte kan fungera som urval men vi använder det som ett sådant när eleverna ska söka till högskola och universitet. Av detta drar jag slutsatsen att högskolan har inte anpassat sig till den förändrade och utvecklade gymnasieskolan. Många är de ungdomar som klappar på högskolans utbildningsdörrar utan att deras framtidsplaner kan gå i uppfyllelse. De är utsorterade av ett felaktigt och orättvist system. Universitetskanslern är väl införstådd med problematiken och har också påtalat den. Min fråga till utbildningsministern är om han har några planer för att förändra det orättvisa systemet och hur han tänker arbeta med frågan framöver.