ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN10117 · 1999-11-26 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:117 av () till utrikesminister om medlemskap i och Cypernfrågan Utrikesministern har deklarerat att är motståndare till ett turkiskt medlemskap i . Detta med hänvisning till de omfattande och grova brotten mot mänskliga rättigheter i landet. Jag delar utrikesministerns uppfattning om att inte i tillräcklig grad respekterar mänskliga rättigheter. författning innehåller även den starka odemokratiska drag. Ett nej till medlemskap i för del har dock en benägenhet att tolkas kategoriskt och som om en diskussion i frågan vore definitivt avslutad för överskådlig framtid. Jag misstänker att utrikesministerns hållning i frågan om EU-medlemskap inte är av denna karaktär. Den kan dock av omvärlden tolkas på detta vis. Problemet är dock att jag saknar en politisk handlingslinje för framtiden när det gäller . I den allmänna debatten har synpunkten framförts att det vore angeläget att blev medlem av EU med avseende på Cypernfrågan, som då lättare skulle kunna lösas så att åter blev enad stat. Jag vill fråga utrikesministern: 1.Vad avser regeringen att göra när det gäller att stärka kampen för mänskliga rättigheter och demokrati i med siktet inställt på ett eventuellt EU-medlemskap, som uppenbarligen eftersträvar? 2.Vad avser regeringen att göra när det gäller att medverka till en lösning av Cypernfrågan i ljuset av ett framtida turkiskt EU-medlemskap?
ip · GN10118 · 1999-11-26 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:118 av () till justitieminister om jäviga nämndemän Enligt 3 kap 5§ RB är varje svensk medborgare som är folkbokförd i aktuell kommun och som inte är underårig eller har förvaltare enligt 11kap 7§ FB valbar till nämndeman i tingsrätten. Dock undantags lagfarna domare, befattningshavare i domstol, åklagare, polismän, advokater och andra ombud som för någons talan inför rätten. När en nämndeman blivit vald av kommunfullmäktige jämställs han eller hon med en lagfaren domare vad gäller skyldigheter och rättigheter. Enligt RB 4kap. 7§ ska vid val av nämndemän eftersträvas att kåren får en allsidig sammansättning vad gäller ålder, kön och yrke. Lekmannarepresentation i domstolarna har genom tiderna ansetts vara en garanti för rättssäkerhet och folkfrihet. Ett ytterligare argument som framförts är att lekmannadomarna tvingar juristerna att göra sina tankegångar begripliga för "vanligt folk". Detta är ett viktigt argument som också bidrar till den allmänna tilltron till rättsväsendet. Jävssituationer för domare regleras i RB:s 4kap. 13§ och anses gälla lika för lekmannadomare och lagfarna domare, några särregleringar finns inte. Detta till trots har en tingsrättsdomare i beslutat att anse en vald nämndeman jävig i alla mål och därmed kommer nämndemannen inte bli kallad till tjänstgöring. Grunden för jävet påstås vara att nämndemannen dömdes till 18 månaders fängelse, ett straff som avtjänades. Domaren i fråga har dessutom valt att "tala ut" om frågan offentligt och därmed ytterligare stigmatiserat den demokratiskt valde nämndemannen. Man måste således fråga sig om det faktum att en person tidigare avtjänat ett straff är tillräcklig grund för att anses generellt jävig som lekmannadomare. Frågan är också om man över huvud taget kan anses som generellt jävig eftersom RB föreskriver att jäv ska prövas i varje enskilt ärende. Lekmannasystemet i domstolarna bygger på att vi vill föra in allmänhetens kunskaper och erfarenheter i domstolarna och man undrar då om en tidigare straffad persons erfarenheter är mindre värda än en ostraffads. Kanske kan också andra grupper anses olämpliga som nämndemän som t.ex. nyktra alkoholister. Mina frågor till justitieministern blir således: 1.Vad avser regeringen göra för att undvika liknande situationer ? 2.Avser regeringen att införa särregleringar för nämndemän vad gäller jäv?
ip · GN10119 · 1999-11-26 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:119 av () till statsrådet om folkbokföring för flyktingar med tillfälliga uppehållstillstånd I dagspress kan man läsa att förbereder en förändring av villkoren för tillfälliga uppehållstillstånd. Människor med tillfälliga uppehållstillstånd har rätt till folkbokföring i . Folkbokföring ger rätt till sjukvård, skolgång och barnomsorg. väntas föreslå att tidsperioden som ger rätt till folkbokföring förlängs. Men rättigheterna för barn på flykt borde i stället förstärkas. Social gemenskap med andra barn, samt kontakt med trygga vuxna, är nämligen särskilt viktig för det barn som i övrigt befinner sig i en otrygg och utsatt position. Skola och förskola erbjuder utveckling genom pedagogik och lek. En miljö där barnet kan hitta nya kamrater och ett socialt sammanhang. Just de rättigheter som fyra grundprinciper ger alla världens barn: Principen om att alla barn har samma rättigheter. Principen om att barnets bästa ska sättas i främsta rummet. Principen om rätten till liv och utveckling. Principen om rätten att uttrycka sina åsikter. För det enskilda barnet kan en period av utanförskap, i många fall med psykiska problem, ge livslånga konsekvenser såväl socialt, fysiskt och utbildningsmässigt som ekonomiskt. Frågan är hur lång en sådan period kan vara, för att ett barn ska kunna återvinna trygghet, självtillit och förmågan till empati. Jag hävdar att den måste vara mycket kort. Regeringen tycks mena att den kan vara betydligt längre än . Hur avser ministern verka för att garantera barn med tillfälliga uppehållstillstånd deras rätt till positiv personlig utveckling, social trygghet samt grundskoleutbildning?
ip · GN1054 · 1999-11-01 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:54 av () till miljöminister om skyddsjakt på varg Det borde vara självklart att vi ser det som en tillgång och att vi har ett gemensamt ansvar för att har en livskraftig rovdjursstam. Men ska vi få en bred uppslutning kring detta måste vi vara beredda att diskutera de problem som utan tvivel är förknippade med förekomsten av rovdjur. Efter att ha besökt de flesta områden som har etablerade rovdjursstammar är det uppenbart för mig att vi nu på allvar måste ta itu med de problem som många som bor i de här områdena har. Konflikterna i renbetesland är väl kända. Vi har ett ersättningssystem och skyddsjakt på flera av rovdjursarterna. Men kraven växer på ytterligare åtgärder eftersom det som görs inte är tillräckligt. Också utanför renbeteslandet kommer krav på åtgärder. Också i många av dessa områden är enligt min uppfattning problemen med de allt större rovdjursstammarna så stora att de måste tas på allvar. miljö- och jordbruksutskott har insett problemen och begärde därför att regeringen skulle tillsätta en rovdjursutredning. Utredningen har påbörjat sitt arbete och ska lämna sitt förslag . Det innebär att förslag rimligen bör kunna komma efter en remissomgång. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv att med förtur utreda frågan om utvidgad skyddsjakt och nödvärnsjakt så att den också omfattar varg. Delbetänkandet i denna fråga lämnades till regeringen . Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga: När avser regeringen att ta ställning till delbetänkandet om utvidgad skyddsjakt och nödvärnsjakt på varg?
ip · GN1055 · 1999-11-01 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:55 av () till justitieminister om ett öppnare Justitieministern talade i ett anförande den 20november 1997 om vikten av att verksamhet skulle göras säkrare och mer öppen för insyn. Forskare och allmänhet skulle kunna ta del av register i så stor utsträckning som möjligt. För att öka insynen i verksamhet inrättades . gavs i uppdrag att genomföra ett forskningsprogram om den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten. Målsättningen var att den fria och oberoende forskningen skulle garanteras. I ett svar på min interpellation 1997/98:298 sade justitieministern att en ny polisregisterlag skulle ge "enskilda en reell möjlighet att ta del av de eventuella uppgifter som finns registrerade om dem". Detta lät ju mycket bra. Tyvärr har det nu visat sig att det återstår en hel del att göra. Det grundläggande problemet för oberoende forskning är, och har varit under hela den tid som frågan har diskuterats i , att merparten av IB:s inrikesarkiv förstördes i samband med att IB:s affärer uppdagades 1973. Därför ville vi ha en med rätt att förhöra inblandade personer. För att garantera oberoende forskning räcker det nämligen inte, att som tre socialdemokratiska ministrar stolt proklamerade i den 28december 1997, öppna arkiven och uppdra till ansvariga myndigheter att vara behjälpliga. När det sedan visar sig att arkiven inte är särskilt öppna förefaller regeringens garantier om möjlighet till oberoende forskning än tunnare. Sekretess är fortfarande huvudregel. Något som jag fick erfara när jag vände mig till Säkerhetspolisen för att få ta del av min akt och de registreringar som eventuellt finns om mig. Samma upptäckt har gjorts av det absoluta flertal människor som vänt sig till , efter den 1april då sekretesslagen ändrades för att ge möjlighet till insyn, för att få läsa hela eller delar av sin akt. tycks oförmögen att vara medborgarna behjälplig med att pröva vilka uppgifter som kan lämnas ut utan att det riskerar rikets säkerhet. De direktiv som regeringen gav har kritiserats för att vara alltför snäva. Direktiven riskerar därmed att försvåra möjligheten till seriös och oberoende forskning på området. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga justitieministern följande: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att förbättra insynen och öppenheten i verksamhet?
ip · GN1057 · 1999-11-03 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:57 av () till socialminister om lagstiftning om tidigare stängning av krogar skrev 1984 på en WHO-deklaration där vi förband oss att minska den totala alkoholkonsumtionen . dör mer än 5000 människor på grund av sjukdomar eller skador i samband med alkoholdrickande. All tillgänglig forskning visar att det finns ett starkt samband mellan tillgänglighet och alkoholskador. Attitydförändringar, begränsad tillgänglighet, försäljningsmonopol och prispolitik är viktiga instrument. Regeringens proposition 1998/99:134 Vissa alkoholfrågor m.m. påvisar också beräknade helårseffekter av lördagsstängningen av Systembolaget: ca 5000 färre omhändertaganden av berusade, ca 900 färre ingripanden vid lägenhetsbrott, ca 500 färre misshandelsbrott, ca 700 färre ingripanden vid bråk. Kommunerna måste bli bättre på drogfria ungdomsalternativ. Nätverk med kontaktpersoner är ett bra sätt att arbeta på. Många kommuner brister i handläggningen av ärenden enligt alkohollagen. Endast 62 av landets 288 kommuner fick besök av för tillsyn. Fyra av landets 21 länsstyrelser gjorde inte ett enda besök i någon kommun . Mycket våld sker på grund av att krogar håller öppet till fem . Det vore bättre att krogarna stängde . Ett flertal kommunala alkoholhandläggare anser att bör lagstifta om en sådan stängningstid. Den restriktiva alkoholpolitiken vinner alltmer gehör ute i . I finns en tendens att släppa den restriktiva alkohoplitik vi haft. I regeringsförklaringen omnämns inte alkohol- och narkotikaproblematiken. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet: På vilket sätt avser statsrådet uppmärksamma kommuners och länsstyrelsers bristande intresse för alkoholuppföljningen? Ämnar statsrådet vidta åtgärder för en lagstiftning för tidigare stängning av krogarna?
ip · GN1058 · 1999-11-03 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:58 av () till justitieminister om inskrivningsverksamheten Regeringen föreslår i budgetpropositionen att inskrivningsverksamheten skall koncentreras till ett mindre antal tingsrätter och att bouppteckningsverksamheten förs över från domstolsväsendet till skatteförvaltningen. Förslagen är en följd av tidigare uppdrag från regeringen till och samt av ett delbetänkande från . Uppfattningen att domstolsverksamheten skall koncentreras till de dömande uppgifterna har framförts , då frågor kring den framtida domstolsorganisationen . Efter remissbehandling och senare samråd mellan och föreslår regeringen att inskrivningsverksamheten skall vara kvar inom domstolsväsendet, men att den i fortsättningen skall koncentreras till sju tingsrätter i stället för som en integrerad del av varje lokal tingsrätts arbetsuppgifter. Förslaget att renodla tingsrätternas verksamhet genom att föra över inskrivningsverksamheten till avvisas därmed. När det gäller bouppteckningsverksamheten fullföljer dock regeringen tankarna på renodling av tingsrätternas uppgifter genom att föreslå att verksamheten förs över till skattemyndigheten. Båda dessa förslag innebär att administrativa resurser och juridisk kompetens ska flyttas från de nuvarande tingsrätterna till de angivna sju tingsrätter som föreslås få ansvar för inskrivningsverksamheten och till skattemyndigheten. Ingenstans i budgetpropositionen framkommer det om regeringen bedömt i vilken utsträckning de föreslagna förändringarna kommer att påverka underlaget för de mindre tingsrätternas verksamhet, eller huruvida förändringen kommer att medföra en nedläggning av tingsrätter. har från olika håll, bl.a. från , framförts krav på att minska antalet tingsrätter, framför allt av resursskäl. Uppgifter har framkommit att med anledning av regeringens ovan nämnda förslag ånyo påbörjat en ny utredning om nedläggning av vissa mindre tingsrätter. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till justitieministern: 1.Innebär regeringens förslag till förändringar av inskrivningsverksamheten och bouppteckningsverksamheten att ges i uppdrag att genomföra nedläggning av tingsrätter? 2.Om svaret är nej, kommer regeringen att återkomma till med förslag i den frågan?
ip · GN1059 · 1999-11-03 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:59 av () till statsrådet om social kompetens som kärnämne i gymnasieskolan Det inre arbetsklimatet i skolan är avgörande för dess förmåga att erbjuda eleverna en stimulerande och utvecklande miljö för lärande. Om detta är förhoppningsvis alla som är väl insatta i skolans verksamhet överens. Moderata samlingspartiet ser med stort allvar såväl på skolans kunskapsförmedlande uppgift som fostrande roll. Behovet av konkreta initiativ för att stärka skolans möjligheter att skapa en väl fungerande studiemiljö för eleverna är uppenbart. Ett initiativ från moderat sida var vår motion om skolans uppdrag att bidra till ökad social kompetens. Motionen handlade bl.a. om att den värdegrund läroplanen vilar på ska konkretiseras ytterligare och målen göras tydligare. Den föreslog vidare att det behövs en översyn av skolförordningens bestämmelser om möjligheter till ytterligare disciplinära åtgärder mot elever. Denna motion avslogs av rödgröna majoritet. Jag noterar därför med viss förvåning och nyfikenhet skolministerns utspel om att hon nu överväger att införa ett nytt kärnämne i gymnasieskolan kallat social kompetens. Enligt uppgifter är dock skolministern inte säker på att social kompetens ska vara ett ämne i . Skolministern anger att inom ämnet social kompetens ska åtskilliga timmar avsättas i skolan för att aktivt arbeta med frågor som rör respekten för medmänniskor, solidaritet och demokrati. Detta är viktiga frågor som redan tas upp i skolan och som borde vara en del av arbetet i alla skolämnen. De lämpar sig däremot mindre väl som grundstomme till ett eget kärnämne i gymnasieskolan. Att känna empati, ömhet och respektera sina medmänniskor är avgörande egenskaper hos alla människor för att kunna fungera väl i samhället. Till skolans uppdrag hör att bidra till elevernas fostran och öka deras sociala kompetens. Detta kräver en helhetssyn. Om skolan ska kunna öka elevernas sociala kompetens måste de värden detta förutsätter utgöra en viktig del av elevernas undervisning och fostran redan i . Barnens sätt att möta varandra i olika situationer grundläggs i tidig ålder. Med hänvisning till ovanstående vill jag till statsrådet ställa följande frågor: 1.Ämnar statsrådet att lägga fram en proposition om social kompetens som nytt kärnämne/ämne i gymnasieskolan? 2.På vilket sätt avser statsrådet att ta initiativ för att bättre än säkra ett samarbete mellan hem och skolor vad gäller barnens fostran?
ip · GN1060 · 1999-11-03 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:60 av () till utbildningsminister om handikappkunskap i arkitektutbildningen Vid behandlingen av motion 1998/99:Ub467 svarade utbildningsutskottet att det är viktigt att alla, som i sitt arbete har att göra med funktionshindrade personer, får kunskaper om funktionshinder i sin yrkesutbildning. Motionens krav var att arkitekter, byggherrar m.fl. skulle utbildas i handikappkunskap. Vidare påtalades att handikapporganisationerna borde få en större roll för att förmedla den erfarenhetskunskap som finns. hade i en skrivelse till påtalat behovet av att handikappkunskap blir ett obligatoriskt inslag i arkitektutbildningen. Regeringen måste i examensordningen liksom de lokala högskolemyndigheterna ta sitt ansvar för att utbildningen av olika yrkesgrupper svarar mot samhällets behov. Dessa behov uttrycks också i handikappreformerna. (utredning och utvärdering) presenterades . Förslaget innebär att arkitektutbildningen ska förlängas med en termin. De viktigaste skälen för detta är utbildningens integration i europeiskt och nordiskt perspektiv samt dess disciplinära integritet och kvalitet. Verket konstaterar att det är svårt att tillgodose kraven på kunskaper inom det nuvarande studietidsutrymmet. Förändringar som påpekas är betoning av en helhetssyn, förvaltning och förnyelse av bebyggelse och byggnader samt krav på långsiktig och ekologisk hållbarhet, kvalitet och skönhet. Själva rapporten beskriver inte specifikt utbildning i handikappkunskap. Det är mycket viktigt att handikapprörelserna ges möjlighet att utforma önskvärda tillgänglighetskrav och att de yrkesgrupper som förbereder och slutför byggnader av olika slag har kunskap om olika typer av funktionshinder och åtgärder som kan underlätta. Med hänvisning till det anförda önskar undertecknad ställa följande frågor: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att säkra handikappkunskapen i arkitektutbildningen? På vilket sätt avser statsrådet inhämta kunskap från handikapporganisationerna?
ip · GN1061 · 1999-11-03 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:61 av () till utbildningsminister om officerare som gymnasielärare I gymnasieskolan tjänstgör 28229 lärare. Omräknat till antalet heltidstjänster blir det 23449. Lärartätheten är störst i gymnasieskolor och något större i friskolorna än i gymnasieskolor med kommunen som huvudman. I den kommunala gymnasieskolan har andelen lärare med pedagogisk utbildning fortsatt att minska från . Enligt SCB kommer det omkring att finnas ett underskott på ca 20000 gymnasielärare, eftersom avgångarna är störst inom gymnasieskolan. Läraryrkets status måste höjas. Lärarna måste få lön för mödan och stimulans i form av tjänster med speciellt pedagogiskt ansvar. Tillsammans med kunskapsförmedlandet har läraren flera sociala uppgifter och kravet att kunna skapa goda relationer. Kommunerna måste vara lyhörda för morgondagens arbetskraft och utveckla policy för rekrytering. Vid den ominriktning av försvaret som pågår, kommer ett antal personer med officersutbildning inte att kunna fortsätta med nuvarande arbetsuppgifter. Detta är en grupp med god utbildning som skulle kunna tillföra skolan positiva erfarenheter och kunskap. De skulle därför inte behöva en hel lärarutbildning med inriktning på skolans pedagogik för att kunna gå in i skolan som lärare. Genom att studera och jämföra deras utbildning med lärarutbildningen, skulle specialutformade kortare program snabbt kunna skapas för att ta till vara denna resurs. Statsrådet med ansvar för utbildning av lärare har här en möjlighet att praktiskt hjälpa kommunerna inför fortsatt rekrytering. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att genom utbildningsinsatser tillgodose rekryteringsbehovet av lärare inom gymnasieskolan? På vilket sätt ämnar statsrådet skapa kortare utbildningsinsatser för att locka den personal som kommer att söka förändrade arbetsuppgifter på grund av försvarets ominriktning till gymnasieskolan?
ip · GN1062 · 1999-11-01 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:62 av () till socialminister om forskning om kvinnors alkoholdrickande Kvinnor och män dricker alkohol i skilda världar. Kvinnors missbruk är ofta svårt att angripa eftersom skam- och skuldkänslorna är så uttalade. Vården och rehabiliteringen måste ha bättre kunskap om skillnader mellan manliga och kvinnliga alkoholister, så att vård och behandling kan anpassas till kvinnors behov. Det är positivt att kvinnors alkoholmissbruk görs mera synligt. De kvinnor som träder fram och visar mod hjälper andra kvinnor att våga söka behandling. har stor kunskap om alkoholskador, men minskade resurser begränsar insatserna. Den 1november 1998 fick ca 20300 missbrukare av alkohol, narkotika, läkemedel och/eller lösningsmedel vårdinsatser inom individ- och familjeomsorg. Andelen kvinnor var . Detta kan jämföras med att man räknade med en kvinnlig alkoholist på 23 manliga. Unga flickor har alltmer anammat männens beteende och dricker redan innan de går ut på krogen. Kvinnor med missbruksproblem blir ofta utsatta för våld. Såväl forskning som vård och litteratur är oftast baserade på det faktum att alkoholmissbrukaren är en man. Det verkar som om forskning om kvinnor och alkohol är en starkt nedprioriterad verksamhet. Vård och behandling för mödrar med alkoholproblem saknas till stor del. Enligt arbetsmiljölagen ska alla företag ha en alkohol- och drogpolicy. Troligtvis har endast hälften av företagen upprättat en sådan policy. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att forskningen om kvinnor och alkohol ska intensifieras? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att kunskaper om alkoholskador bättre ska kunna tas till vara?
ip · GN1063 · 1999-11-03 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:63 av () till statsrådet om Östersjöcentrum för kvinnors företagande Internationell handel har betydelse för ekonomisk tillväxt. Utvecklingen i det geografiska närområdet är viktig. Kvinnor måste vara med i handelsprocessen med sina varor. är ofta små företag. växer i den takt som självfinansieringen medger. De bidrar dock till stor del av den ekonomiska tillväxten i . De måste synliggöras, värderas och uppmuntras. Ökad tillgång till riskkapital är en väsentlig faktor. Kvinnor behöver samverka runt hela . Det handlar om att ta steget ut på den internationella marknaden, steget ut i servicebranschen, steget in i hantverksindustrin osv. Kulturgemenskapen kring kan fungera som en gemensam länk och binda samman länderna. Förutsättningar finns för att kommer att vara mest dynamiska och expansiva tillväxtregion. Baltiska och polska kvinnor bosatta i kan tas till vara som viktiga resurspersoner. Nationellt resurscentrum genom kan bli en drivande kraft för ett Östersjöcentrum för kvinnors företagande. bör på olika sätt hjälpa kvinnor runt . I håller t.ex. tekoindustrin på att försvinna. Erfarenheter från om hur vi förlorade tekoindustrin skulle kunna hjälpa att stoppa förlusten . Kreativa kvinnor har påbörjat ett arbete för att stärka kontakterna för kvinnors företagande mellan länderna. Det kan handla om allt från individuellt stöd och rådgivning i enskilda affärskontakter till upprättande av partnerskap mellan företag drivna av kvinnor. har genom detta engagemang unika möjligheter att skapa ett Östersjöcentrum för kvinnors företagande tillsammans med de baltiska länderna och . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stärka kvinnors möjligheter att skapa ett Östersjöcentrum för kvinnors företagande? På vilket sätt kan Nationellt resurscentrum genom verka för ett Östersjöcentrum för kvinnors företagande?