ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN1038 · 1999-10-20 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:38 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i och har inneburit en glädjande demokratisk utveckling i de många nya staterna i östra . har de mänskliga rättigheterna kraftigt förbättrats. Ett stort antal stater har beviljats medlemskap i , vilket förutsatt att de anslutit sig till Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter och dess tilläggsprotokoll, bl.a. förbud mot dödsstraff. I @ beläget i vårt närområde @ har utvecklingen emellertid varit en helt annan. Presidenten upplöste 1996, efter en ur laglig synpunkt mycket omdiskuterad folkomröstning, det demokratiskt valda parlamentet och ersatte det med ett parlament befolkat av ledamöter som han själv handplockat. I praktiken var detta en statskupp, nödtorftigt maskerad med folkomröstningen. I strid med konstitutionen förlängdes presidentens mandat . har presidentens grepp om nationen och människorna hårdnat mer och mer. Vi kan i olika sammanhang läsa om förföljelse av oliktänkande, trakasserier av medier som kritiserar förhållandena, hot mot journalister, kritiker som försvinner under mystiska omständigheter, ja listan kan göras lång. har vi i television kunnat se hur polisen brutalt hindrat medborgare från att fredligt demonstrera mot förtrycket av sina politiska och medborgerliga rättigheter och mot presidentens planer på att gå i union med . Enligt konstitution av upphörde presidentmandat den 20juli 1999. Han kan alltså inte längre anses vara en demokratiskt vald president. Oppositionen kräver att val anordnas . agerande både inrikes- och utrikespolitiskt är destabiliserande i regionen, vilket påpekats av bl.a. företrädare för och . Eftersom är beläget i vårt närområde kommer en negativ utveckling också att påverka . Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern följande: På vilket sätt stöder den de krafter i som arbetar för att återupprätta demokratin och återskapa respekt för mänskliga rättigheter? Vilka initiativ för att stimulera en positiv utveckling i är utrikesministern beredd att ta inom ramen för arbete i , Europeiska unionen och ?
ip · GN1040 · 1999-10-22 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:40 av () till statsrådet om boendesituationen och hyreslagstiftningen Fler än 56000 lägenheter står tomma i landet. råder det bostadsbrist i storstadsregionerna. De lediga bostäderna finns inte där de behövs, och rörligheten på bostadsmarknaden är liten. Det är ett omfattande, svårt och dyrt projekt att byta bostad allteftersom familjeförhållanden, arbetssituation eller privatekonomi förändras. Den bristande rörligheten leder till en alltmer tilltagande segregation. Byggandet av bostäder är för litet, och när det gäller hyresrätter, närmast obefintligt. Den nuvarande bostadsproduktionen svarar inte på långt när mot den efterfrågan som finns och denna obalans kommer att förstärkas . Hyresregleringarna har lett till att det knappast byggs några nya hus för upplåtelse med hyresrätt. Ett tydligt exempel är borgarrådet beslut angående konstlat låga hyror i det s.k. , som under fullständigt stoppade byggandet av nya hyresrätter i . Hyresregleringarna har i storstäderna åstadkommit en situation där det i praktiken endast är den som har ett kapital så stort att det räcker för att köpa ett hyreskontrakt svart, som kan få tag på ett förstahandskontrakt till en hyresrätt. De som inte har en sådan ekonomi, exempelvis flertalet studenter och ungdomar, är utlämnade till andra- och tredjehandsmarknaden, där hyresnivån oftast ligger på en helt annan nivå @ anpassad till att utbudet är så mycket mindre än efterfrågan. Dessutom är det jämförelsevis dyrt att bo i ytterområdena mot bakgrund av vad man får för pengarna @ ett förhållande som knappast förtjänar att kallas rättvist. För den som har ett litet kapital på banken och fast anställning är situationen på bostadsmarknaden besvärlig, men sätter inga absoluta hinder i vägen för att skaffa sig en bostad. Bostadsrätter och småhus finns nämligen att köpa för den som har möjlighet att betala, även om bostadsbristen på vissa håll har lett till att priserna stigit drastiskt . Regeringens tillsättande av den utredning som har att utvärdera bruksvärdessystemet visar att det finns en insikt kring problemen. Jag välkomnar detta. oroas jag av att utredningens uppdrag inte syftar till mer än att bekräfta den situation som redan är uppenbar, inte att komma med ett förslag till en ny, bättre fungerande, hyreslagstiftning. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åstadkomma en större rörlighet och därmed en bättre fungerande bostadsmarknad? Ämnar statsrådet ge tilläggsdirektiv till utredningen om bruksvärdessystemet med syfte att därigenom få konkreta förslag till en ny hyrelagstiftning?
ip · GN1041 · 1999-10-22 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:41 av () till näringsminister om ersättningsjobb vid försvarsnedläggningar Antalet militära förband halveras, flera orter förlorar helt sin militära verksamhet och ca10000 försvarsanställda blir av med sina jobb. Det blir konsekvensen av regeringens försvarsbeslut som också står bakom. För att minska de dramatiska effekterna av neddragningen får på en rad orter runt om i landet upprättas utvecklingsprogram för vissa av orterna. 1275 statliga jobb ska utlokaliseras och 1000 privata jobb tillskapas i nio av de kommuner som drabbas av nedläggningen av försvarsverksamheten. Vilka statliga jobb det handlar om, vilken kommun som drabbas av att bli av med arbetstillfällen och hur tidsplanerna ser ut är fortfarande oklart. Det är också oklart hur regeringen kan utlova nya privata jobb, utöver vad som annars skulle ha skapats på ett naturligt sätt. En politisk poäng från socialdemokraterna och har varit att besparingarna från försvarsneddragningarna ska gå till kommunerna för satsningar inom vård och omsorg. Detta hävdas trots att det givetvis inte finns någon annan motsättning mellan vård och försvar än mellan alla andra anslag i statsbudgeten. Konsekvensen av försvarsbeslutet blir att satsningarna på ersättningsjobb innebär att resurser till vården minskar eller att andra besparingar genomförs. Av pressmeddelande den 20oktober från framgår att det tydligen är arbetsmarknadspolitiska medel som ska användas, liksom de EU-medel som finns inom mål 1- och mål 3-programmen. Men dessa medel är anslagna och fastställda i EU-beslut eller i den framlagda statsbudgeten. vet vi att en rad länsarbetsnämnder, senast , nu stoppar alla nya arbetsmarknadspolitiska åtgärder på grund av indragna resurser från regeringen, och trots att länsarbetsnämnderna medgivits att låna stora summor av nästa års anslag. Anslaget i budgetpropositionen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder är också minskat med jämfört med innevarande år. Detta förklaras med ett bättre arbetsmarknadsläge, men i motsatt, fördyrande, riktning går ambitionerna att satsa på dyrare yrkesutbildning för att lösa bristyrkesproblem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister följande: 1.Vilka konkreta åtgärder kommer regeringen att vidta för att kompensera de 10000 jobb som försvinner inom försvaret? 2.Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att finansiera de satsningar som utlovats? 3.Blir det färre arbetsmarknadspolitiska insatser i andra delar av landet och fler utförsäkrade som en följd av de insatser regeringen ämnar vidta för att stödja de orter som drabbas av försvarsnedläggningar?
ip · GN1044 · 1999-10-27 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:44 av () till miljöminister om offentlighet och EU Offentlighetsprincipen, insyn och öppenhet är något som vi normalt ser som en självklarhet i vårt samhälle. Men genom EU-medlemskapet tycks dessa viktiga principer försvagas. Ett tydligt exempel är hanteringen av trikloretylen. I råder det i princip förbud att yrkesmässigt använda trikloretylen. "Tri" är ett lättflyktigt lösningsmedel som kan ge nervskador. Det är misstänkt vara cancerframkallande. Ämnet är svårnedbrytbart och giftigt i vattenmiljö. Diskussionerna inom EU om ämnets farlighet har varit många. ville en expertgrupp i EU skärpa bedömningen av trikloretylen. Från klass 3, misstänks orsaka cancer, till klass 2 cancerframkallande. har ny forskning bekräftat trikloretylens farlighet. Men något beslut har EU ändå inte tagit. Det tycks vara ett politiskt kontroversiellt beslut. Eftersom har ifrågasatt förbud mot trikloretylen så borde expertgruppens förslag innebära att argumenten för vårt förbud blivit starkare. I har 60 företag begärt att få förbudet prövat. Länsrätten i höll med företagen om att det svenska triförbudet strider mot om fri rörlighet. Kemikalieinspektionen överklagade och Kammarrätten bedömde att skulle tillfrågas. avgör nu om skall få ha kvar sitt förbud mot lösningsmedlet trikloretylen. Tidningen har begärt av att få ta del av Europeiska gemenskapernas kommissions inlaga i rörande målet trikloretylen. Regeringen har beslutat avslå de viktigaste delarna i denna begäran. Skälen för regeringens beslut är att handlingen innehåller de delar som har strukits i bilagan i kommissionens rättsliga argumentation och slutsatser i målet vid . Enligt regeringen är uppgifterna sådana att det kan antas störa mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skada landet om uppgifterna röjs. Sekretess gäller därför för uppgifterna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Avser miljöministern verka för att kommissionens handlingar ska bli offentliga? På vilket sätt anser statsrådet att förbindelser med och kommissionen skadas om handlingarna kring trikloretylenärendet blir offentliga? Ämnar statsrådet arbeta för att de nya bestämmelserna om offentlighet skall leda till en ökad insyn och öppenhet när det gäller beslut kring miljöfarlig verksamhet? Kommer statsrådet vidtaga några åtgärder om upphäver förbud av trikloretylen?
ip · GN1045 · 1999-10-27 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:45 av () till socialminister om bilstöd till funktionshindrade Bilstödet ges till personer som är varaktigt funktionshindrade och som har stora svårigheter att förflytta sig själva och därför inte kan använda sig av allmänna kommunikationsmedel. har bidragspengarna till funktionshindrades bilstöd tagit slut långt innan utgången av budgetåret. tog () pengar slut . Enligt RFV skulle det behövas ett tillskott på för att täcka utbetalningarna. Dessa problem har sannolikt uppstått på grund av de bestämmelser som infördes . Dessa innebär att när anslaget till bilstödet är förbrukat måste RFV vänta med utbetalningar av nya bilstöd till kommande budgetår. Detta är det enda bidraget som handläggs på detta sätt. Reglerna kan ha tillkommit som ett led i att komma till rätta med den ekonomiska kris som landet då var mitt inne i. när vi tagit oss ur denna kris så borde vi kunna återgå till ett flexiblare system. Nuvarande system innebär att det inte är den funktionshindrades behov som styr utbetalningarna, utan budgettekniken. Ett flexiblare system kan också bli mer lönsamt för samhället, eftersom det kan leda till ett minskat behov av att använda sig av färdtjänsten. Jag vill därför fråga socialministern: Vilka åtgärder kommer regeringen vidta för att de som bedöms vara berättigade till bilstöd får detta utan dröjsmål? Vad ämnar regeringen göra för att lösa den nu uppkomna situationen så att de som blivit beviljade bilstöd inte behöver vänta tills nästa budgetår?
ip · GN1048 · 1999-10-29 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:48 av () till miljöminister om det lokala investeringsprogrammet och projekt stod det klart att fått ett lokalt investeringsbidrag på för genomförandet av ett ekologiskt och bostadssocialt projekt i miljonprogramsområdet . Projektet försenades bl.a. på grund av regeringens sena besked angående projektstarten och att mindre pengar än vad som aviserats slutligen anslogs. Efter de oklarheter som uppstått hoppade som var delentreprenörer för projektet av. bostadsbolag övertog huvudansvaret för projektet. anmälde önskan om en förlängning av projekttiden med . Regeringen avslog detta utan motivering. Avslaget ger nu effekter så som forcering av byggprocessen och med det en hel del negativa effekter. Ett av regeringens krav för genomförandet av projektet i var ett aktivt boendeinflytande. Att forcera byggprocessen innebär att boendeinflytandet minskar avsevärt eftersom samråd med hyresgästerna inte hinns med i planerad utsträckning. Andra effekter är att många lägenheter kommer i omlopp , dyrare produktion, svårigheter att ta vara på erfarenheter från tidigare etapper samt evakueringsmöjligheter för de boende inom området. Mina frågor till miljöministern är: Hur motiverar miljöministern avslaget till en förlängningstid på projektet i ? Kan miljöministern ompröva tidigare ställningstagande och förlänga projekttiden med så att det så betydelsefulla boendeinflytandet hinns med i planerad utsträckning?
ip · GN1049 · 1999-10-29 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:49 av () till socialminister om nickelallergier Trots att mängden nickel i smycken varit begränsad till högst 0,nickel i ökar antalet nickelallergiker. av alla europeiska kvinnor och av männen är nickelallergiska. Många utvecklar eksem, ofta besvärliga sådana. En färsk undersökning om allergiframkallande nickel har gjorts av yrkes- och miljödermatologiska enheten inom samhällsmedicin i . Enligt undersökning frigörs nickel från av undersökta föremål inom gruppen sybehör. Det gäller metallknappar, tryckknappar och dragkedjor m.m., detaljer som ofta har direkt och långvarig hudkontakt. Av smycken, klockor etc. avgav för mycket nickel. Spännen på skor och sandaler hade högst andel inom den gruppen, , därnäst kommer hårspännen, , och skärp, . Från vart fjärde smycke, accessoar, klocka, glasögon, spänne och knapp frigörs för mycket nickel efter en EU-regel som börjar gälla . Två av tre örhängen eller piercingsmycken som sätts in efter håltagning innehåller fortfarande för mycket nickel, helt i strid med de svenska reglerna. Kontrollen är för dålig. Inom yrken med våtkontakt med föremål som innehåller nickel, till exempel frisörer och lokalvårdare, är risken stor för allergi, liksom bland anställda i vårdyrken, i restaurangbranschen och metallarbetare. regler är för tama. Nickelallergierna måste tas på allvar eftersom detta är en allergi som påverkar livet mycket för dem som drabbas och också påverkar yrkeslivet och yrkesvalet för många människor. Med dagens svenska regler riskerar många ungdomar att drabbas. Det finns många goda skäl för att nu skärpa de svenska reglerna. I har man haft en regel som säger att föremål som är i långvarig och direkt kontakt med huden inte får avge nickel per kvadratcentimeter och vecka. Där har antalet nyinsjuknade i nickelallergi börjat minska. I EU skärps reglerna alltså . Mina frågor till ministern är: När avser ministern skärpa de svenska reglerna beträffande nickelinnehåll i hudnära produkter och hur kommer reglerna att skärpas? Vilka åtgärder avser ministern föreslå för att underlätta för dem som drabbats av nickelallergi?
ip · GN1051 · 1999-10-29 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:51 av () till justitieminister om polisläckor I råder en öppen och fri debatt och vi skall vara stolta över och värna lagstiftningen om yttrande- och tryckfrihet. Däremot borde man vara uppmärksam och kanske t.o.m. ifrågasätta yttrande- och tryckfriheten i vissa enstaka fall. inträffar det att poliser med insyn eller tillgång till förhörsprotokoll meddelat vissa uppgifter till medierna. Dessa uppgifter har enligt polisen ibland fått effekten att utredningar försvårats och det har även inträffat att polisens arbete avseende möjlighet att gripa brottslingar försämrats. Dessutom kan agerandet innebära att andra polisers arbete blir riskfyllt i onödan. På goda grunder kan misstänkas att poliser läcker, beroende på att medierna betalar och det förmodligen mycket bra, för uppgifterna. Vad dessa poliser kanske tänkt mindre på, är att har man läckt en gång, kan inte risken uteslutas att man framöver blir pressad att läcka igen. Dessutom kan man undra hur medierna som betalar för och offentliggör läckor resonerar. Är upplage- och tittarsiffror så viktiga att man riskerar att förhindra bekämpandet av brottslighet? Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta i syfte att försöka motverka den form av polisläckor som beskrivits i interpellationen?
ip · GN1052 · 1999-10-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:52 av () till socialminister om funktionshindrades boendeplacering Före kommunaliseringen 1995 hade landstingen ett system med betalning för dem som man placerat utanför sitt landstingsområde. Detta system ärvde sedan kommunerna. Man gjorde en lagändring i införandelagen till LSS och det skrevs i flertalet fall avtal om fortsatt betalningsansvar. Detta system börjar nu rämna. Flera kommuner tycker inte att man ska fortsätta att betala livslångt för dessa människor, utan säger upp avtalen eller slutar helt sonika att betala. Det innebär att de kommuner där landstingen en gång gjorde placeringarna får ta ett allt större ansvar för dessa människor. Nationellt är detta ett litet problem, men för den enskilda kommunen är det en fråga av stor ekonomisk betydelse. Som exempel kan nämnas kommun, som har en tradition av vård och omsorg och här fanns tre vårdhem och , som en rest av detta, tio gruppbostäder. fakturerar andra kommuner och det motsvarar på skatten. Tre kommuner har sagt upp betalningsansvaret. Problemet måste enligt min uppfattning få en snar lösning och jag vill fråga socialministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att denna fråga ska få en lösning.
ip · GN10100 · 1999-11-19 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:100 av () till socialminister om drogen GHB har 16 ungdomar behandlats på intensivvården på efter misstänkta överdoser av den nya innedrogen GHB (Gammahydroxybutyrat). Utvecklingen har varit explosionsartad. Fram till var bara ett par fall kända som hade krävt intensivvård. En person som drabbas av en överdos blir snabbt medvetslös och i värsta fall kan andningen upphöra med följd att personen dör eller får svåra hjärnskador. GHB kan också orsaka kramper och leda till att hjärnan får syrebrist. De måste vårdas under ständig övervakning på avdelningarna för intensivvård. GHB är inte narkotikaklassat. Enligt i skulle en narkotikaklassning hjälpa mycket i det förebyggande arbetet mot drogen. har sagt nej till att få drogen klassad som ett dopningsmedel. GHB används främst av ungdomar. Det är en billig drog som inte ger någon baksmälla och den är inte olaglig i . I är drogen förbjuden. Det enda polisen kan ingripa mot är försäljning av drogen. Det vore rimligt att vidta kraftfulla åtgärder för att minska användningen av GHB i . Att sätta GHB på narkotikalistan och därmed göra det straffbart är en stark signal om att det är oacceptabelt. 1.Är ministern beredd att verka för ett förbud av GHD i ? 2.Vilka övriga åtgärder avser regeringen att vidta för att minska drogmissbruket hos unga?
ip · GN10101 · 1999-11-19 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:101 av () till finansminister om konkurrensneutralitet mellan offentlig och privat tandvård råder bristande konkurrensneutralitet mellan privat tandvård och Folktandvården, landstingen är huvudman. Tandvården är en icke momsbelagd nyttighet, vilket gör att ingående moms ej kan lyftas av. Folktandvården får genom det landstingskommunala momssystemet tillbaka den moms som den har lagt ut inom tandvården. De privata tandläkarna har ej denna möjlighet, eftersom tandvården är momsbefriad. Följaktligen kan de privata tandläkarna ej dra av moms för de tjänster och varor som köps in exempelvis tandläkarstol, tandfyllnadsmaterial samt sevicetjänster. Folktandvården kan därmed erbjuda patienterna tandvård till lägre kostnad än privattandläkarna, vilket medför en konkurrensfördel. Momssystemet motverkar sålunda rimliga och konkurrensneutrala villkor inom tandvården. Regeringen erhöll i uppdrag av att återkomma med förslag till hur frågan om konkurrensneutralitet inom tandvården ska uppnås. Med anledning av ovanstående ställer jag följande frågor till finansministern: När ämnar finansministern återkomma till med en redovisning av nämnda uppdrag? Hur och när avser finansministern att åtgärda snedvridningen av konkurrensneutralitet inom tandvården?
ip · GN10102 · 1999-11-19 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:102 av () till utrikesminister om utvidgning av EU Den i särklass viktigaste frågan för Europeiska unionen, ja för hela , gäller hur utvidgningen till länderna i kommer att gå. kom kommissionen med ett förslag om att förhandlingar ska inledas med alla återstående kandidater som respekterar demokrati, lag och rätt, mänskliga rättigheter och minoriteters rätt, i stort de s.k. Köpenhamnskriterierna som antogs av . De länder som avses är , , , , . har , , , , och fått klartecken. Efter en sådan här s.k. regattastart, ska förhandlingarna föras efter varje lands egna förutsättningar och efter hur de följer upp Köpenhamnskriterierna. med kommissionens förslag om en gemensam start presenterades rapporter om hur långt varje ansökarland har kommit i sin harmonisering till EU:s redan antagna krav. Två av länderna har fått särskilda ålägganden. Förhandlingarna med startar inte om man inte presenterar en avvecklingsplan för kärnkraftverket i Kozloduy, och att ekonomiska reformer sätts i verket. I gäller det att landet kommer till rätta med de förfärliga omständigheterna på barnhemmen, samt visar realism i att omsätta ekonomiska reformer i praktiken. För del är det av särskild vikt att de tre baltiska länderna blir medlemmar i . Det finns säkerhetspolitiska aspekter, det handlar om EU som fredsobjekt. Med en fast förankring i EU blir de baltiska ländernas frihet och självständighet ytterligare befäst, vilket är av stor betydelse också för vårt land. Det är grannländer med vilka vi också har handel och turism, som skulle underlättas och öka om de vore medlemmar i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesministern följande: Avser ministern vidta några åtgärder så att alla de nytillkomna sex länderna verkligen kommer att starta förhandlingar ? Vad anser utrikesministern om de landsbedömningar som kommissionen tagit fram? Vilken bedömning gör man på av realismen i att och lyckas med de krav kommissionen ställer upp? Vad avser ministern ytterligare göra från svensk sida för att underlätta och medlemskapsförhandlingar?