ip · GN1056 · 1999-11-01 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:56 av () till socialminister om långtidssjukskrivna och vårdköer Vårdköernas längd har stadigt ökat sedan den s.k. vårdgarantin togs bort. På många håll i landet kan man få vänta på nödvändig operation eller behandling. För sjuka människor är det orimligt att behöva känna oro inför operation eller annan behandling som det ofta krävs att man intar smärtstillande och andra mediciner. Dessutom får samhället ofta en hög kostnad i form av sjukskrivning och tillbakagång till arbetslivet kan fördröjas. statistik visar att de långa sjukskrivningarna på har ökat bland de som är eller äldre. har även långtidssjukskrivningar bland 30- och 40-åringarna stigit . En utvecklingschef på har förklarat denna ökning med de ökade köerna till vård och undersökningar. På en fråga som jag ställt till socialministern fick jag svaret att en utredning hade tillsatts om långtidssjuka. I ungdomshandikapprörelsens gemensamma rapport för unga med funktionshinder som baseras på intervjuer med nästan 1000 ungdomar med funktionshinder i åldern 16@35 år, framkommer det att av de tillfrågade lever på förtidspension. I en liknande undersökning 1996 var motsvarande siffra "bara" . En grupp som i detta hänseende har drabbats särskilt hårt är reumatikerna. Nödvändiga resurser och organisationsförändringar måste till för att arbeta bort vårdköerna. De erfarenheter som har vunnits av försöken som i olika delar av landet har pågått med gränsöverskridande samarbete mellan och vårdsektorn (FINSAM-modellen) bör ligga till grund för ett fortsatt förändringsarbete. I korthet betyder det att medel tas från för att betala operationer. Genom detta lindras mänskligt lidande och köerna kortas. Administrativa och budgetmässiga murar som är ett hinder för kloka beslut måste undanröjas. Det behövs en utvidgad vårdgaranti jämfört med den som gällde och därefter. Vårdgarantin bör omfatta alla medicinskt motiverade diagnoser och utfästa behandling . De allmänt omfattande slutsatserna från ska vara utgångspunkt. Det innebär att den för varje tillfälle aktuella kösituationen inte ska avgöra inriktning och prioritering, utan vårdbehovet. Patienter med svåra kroniska sjukdomar och personer i livets slutskede, dvs. patienter som har de allra största vårdbehoven, ska inte stå tillbaka för patienter med lättdiagnostiserade och behandlingsbara sjukdomar. Införande av en ny vårdgaranti kan komma att behöva tillskott av medel, men bör rymmas inom ramen för samhällets totala satsningar på hälso- och sjukvård, sjukskrivningsmedlen inkluderade. Alltfler rapporter pekar på att en av orsakerna till de växande köerna för operation är bristen på vårdplatser. tvingades t.ex. många sjukhus att helt eller delvis ställa in planerade operationer. har antalet vårdplatser i mer än halverats. Denna drastiska reduktion har aldrig haft någon förankring i minskade vårdbehov. Tvärtom har antalet äldre ökat och den medicinska utvecklingen har ställt krav på fler vårdplatser. Visserligen har den medicinska utvecklingen inom vissa specialiteter möjliggjort behandling i öppen vård eller kortare medelvårdtider, men andra möjligheter som denna utveckling medfört ställer krav på flera vårdplatser och detta gäller flertalet medicinska specialiteter. hade 1995 en medelvårdtid som var bland de lägsta inom , . Den svenska utvecklingen innebär att sannolikt har de kortaste medelvårdtiderna i . Antalet vårdplatser per 1000 invånare var 6,5 i . De flesta övriga länder har fler vårdplatser per 1000 invånare. I och med att medicinska metoder har förbättrats har även ambitionsnivån ökat i samma takt. Ambitionshöjningen är inte heller isolerad till den planerade vården. Även inom den akuta vården sker en sådan utveckling. Patienter som enbart skulle ha fått symtomlindrande behandling, t.ex. inriktad smärtlindring, kan numera opereras, intensivvårdas och får kanske 10@15 år med god livskvalitet. De växande köerna och det ökade vårdbehovet behöver alltså inte betyda att vården åstadkommer mindre. Troligt är även att ambitionshöjningen kommer att accelerera till följd av fortsatt snabb utveckling av medicinteknik och läkemedel. Detta är i sig en mycket positiv utveckling eftersom liv räddas och livskvaliteten höjs i allt högre ålder. måste man dock möta detta behov både och . Bristen på vårdplatser tvingar landstingen att till omvårdnad föra över svårt sjuka människor i uppenbart behov av sjukhusvård som kommunerna saknar praktiska förutsättningar att klara av. Underbemanningen och bristen på medicinsk kompetens inom äldrevården förvärrar situationen. På de återstående sjukhusplatserna samlas de mest vårdbehövande patienterna, vilket kräver ökad och inte minskad bemanning, förlängda och inte förkortade medelvårdtider. Antalet vårdplatser på sjukhusen har reducerats så mycket att det blir störningar i patientflödet och flera kliniker påverkas. Den drastiska minskningen av antalet vårdplatser har inte heller blivit kompenserad genom en motsvarande utbyggnad av sjukhem, ålderdomshem eller av . Därför bör inriktningen vara att skapa ca 20000 nya vårdplatser. Dessa vårdplatser bör främst gälla de vårdformer där behoven av sjukvård och omvårdnad är störst, dvs. vård av svårt och långvarigt sjuka och äldre. Det är viktigt att landsting och kommuner får ytterligare resurser . och framåt har regeringen aviserat utökade statsbidrag. Detta statsbidrag innebär ett realt reurstillskott för hälso- och sjukvården, , med . Med dessa resurser sammanhänger krav på att öka kvaliteten och tillgängligheten inom primärvården och psykiatrin. Resurserna är dock otillräckliga för att kunna hantera de utökade vårdbehov som belysts ovan. anser att vård och omsorg måste ges en särställning i samhället och därmed tillförsäkras tillräckliga resurser. De resurser som läggs på landsting och kommuner måste främst användas till att säkerställa en god vård och omsorg för svårt och långvarigt sjuka. När avser regeringen presentera utredningen om långtidssjuka? Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att minska antalet långtidssjukskrivna? Avser socialministern vidta åtgärder så att FINSAM-modellen läggs till grund för ett fortsatt förändringsarbete? Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att minska vårdköerna? Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att utvidga vårdgarantin och att riktlinjer efterlevs? Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att möta det ökade behovet av vårdplatser?