ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN10143 · 1999-12-13 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:143 av () till statsrådet om friskolor med särskild religiös eller språklig inriktning har skolans kris blivit alltmer uppenbar. Skolorna visar på många brister vilket ytterst drabbar eleverna. Skolsituationen runt om i landet är långt ifrån så bra som elever och föräldrar har rätt att kräva. Människor är kreativa och många är de som söker alternativa lösningar för att deras barn ska få en så bra skoltid som möjligt. Friskolorna framstår som ett alltmer tydligt alternativ. De ökar i popularitet och blir snabbt fler. Genom det folkliga missnöjet med skolan håller på att genomföra en valfrihetsrevolution på skolans område. Såväl på den kommunala som på den statliga nivån förefaller det som om socialdemokraterna långsamt dras baklänges in . Ett av de senaste exemplen är från där en minoritet bestående av socialdemokrater och vänsterpartister i kommunstyrelsen avstyrkte ett antal friskoleansökningar. Samtliga ansökningar med arabisk eller islamisk anknytning ogillades av de lokala socialdemokraterna med hänvisning till att skolorna har kulturell, språklig, etnisk och religiös inriktning. Jag ställer mig mycket undrande till deras ställningstagande och hur en sådan, socialdemokraternas, inställning kan uppfattas. Det talas om att man ska känna delaktighet i samhället. Men när samhällsföreträdare i form av politiska partier inte tillåter människor som känner förening i ett samhälle att få utrymme för det som på religiös eller etnisk grund är rätt för dem är för mig att befästa ett utanförskap. Att inte tillåta vissa kategorier skolor kan vara ett sätt att diskriminera. Det är inte rätt att förbjuda människor som känner identitet och samhörighet med varandra att, som i det här fallet, få starta skolor utan att i stället vara hänvisade till alternativ som av vissa politiker sägs vara bättre för dem. Motiven för t.ex. muslimer att driva egen skola är ju att de vill förbättra villkoren för sina barn. Vad görs annars för dessa barn och ungdomar om inte muslimerna själva tar egna initiativ? Många känner sig oroade över utvecklingen i den kommunala skolan och vill med en friskola skapa en bättre miljö för sina barn. Tyvärr handlar debatten sällan om varför friskolor startas och om det pedagogiska innehållet. Vi vet att inlärning främjas när undervisningen tar vid där eleven befinner sig och först när man blir sedd växer intresset för utbildning och att ta ansvar i övrigt. Undersökningar visar att de som bäst lyckats ta till sig svensk kultur och anpassa sig till det svenska samhället är de som känner sig trygga i den egna kulturen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till skolministern: Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att främja integrationen i det svenska samhället genom att tillåta olika religiösa och språkliga grupper att bedriva skola? Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att främja mångfalden och det mångkulturella samhället inom skolans värld?
ip · GN10144 · 1999-12-13 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:144 av () till socialminister om ungdomsdrogen GHB och lösningsmedlet GBL GHB dök på allvar upp som partydrog (sexdrog) bland ungdomar . Drogen har inneburit stora problem i bl.a. , och . Innedrogen GHB har krävt minst tre dödsoffer och flera personer har råkat i livsfara efter att ha druckit GHB. Vid överdos blir de ofta medvetslösa och kan drabbas av andningsstillestånd. Drabbade behöver därför ständig översyn på intensivvårdsavdelningar. Personer som druckit GHB kan lätt få raseriutbrott och blir då enormt starka. Poliser får ibland vara med som vakter på akutmottagningar. GHB är beroendeframkallande och personer som blivit beroende kan inte gå ut utan att ha druckit "en kork" GHB. GHB-missbrukare drabbas av ångest om de inte tar drogen. GHB är ett syntetiskt preparat som ökar frisättningen av tillväxthormon och är klassat som läkemedel. Det går inte att säga om GHB ökar produktionen av tillväxthormon. Det saknas vetenskapliga bevis. Polis och åklagare har försökt att komma åt drogen GHB. Men eftersom det bara är förbjudet att tillverka och sälja drogen, inte att dricka och inneha den, är det mycket svårt att komma åt problemet. I är GHB totalförbjudet, något som framför allt polis, åklagare och många som jobbar med ungdomsproblem vill att tar efter. Men politiker och tjänstemän tvekar. I förbereder man att föra upp GHB på en federal lista 1, vilket innebär att det klassas som narkotika. I avvaktas en dom från en rättegång i mot en person som innehaft över GHB. Domen faller den 17december och då kommer tingsrätten att avgöra om GHB ska klassas som dopningsmedel. GHB tillverkas av ett lösningsmedel, som heter GBL och används som ett rengöringsmedel för att bl.a. sanera klotter. GBL har börjat drickas som det är och kroppen omvandlar det till GHB och ger därför samma symtom som GHB. säljs ca GBL . Åtgärder bör vidtas för att klassa GBL som hälsofarlig vara innan problemet blir lika stort med lösningsmedlet, som det är med innedrogen GHB. Med anledning av detta vill jag härmed fråga socialministern följande: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att motverka utbredningen av GHB och GBL? Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att öka effektiviteten i arbetet mot nya droger, som kringgår narkotikaklassen? Är socialministern beredd att vidta åtgärder så att GBL kommer att klassas som hälsofarlig vara? Är socialministern beredd att vidta åtgärder om inte GHB klassas som dopningsmedel? Är socialministern beredd att vidta åtgärder så att GBL och GHB kommer att notifieras i EU?
ip · GN10145 · 1999-12-13 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:145 av () till jordbruksminister om kvinnofrid Julen är ett välkommet avbrott i den mörka årstiden. Men denna ljusa högtid har en baksida med ökat våld mot kvinnor. anmäldes 1043 fall av kvinnomisshandel i hemmet, anmäldes 1349 fall. Ska man gå efter statistiken står vi alltså inför en period av året när vi har fler fall av kvinnomisshandel än andra månader . Centerkvinnorna har arbetat intensivt med frågor som rör våld mot kvinnor. hade vi ett observatorium om den nya kvinnofridslagstiftningen och om misshandlade kvinnor i rättsprocessen. Vad som där framkom om bristen på rättstrygghet, dåliga larmpaket, bristande rutiner och resurser för polispatrullerna som rycker ut osv. har vi ställt frågor om till rikspolischefen, länspolismästare och andra ansvariga. Hela vår stora organisation har varit aktiv i detta och gensvaret har varit stort. Under allmänna motionstiden lade vi en motion tillsammans med företrädare för andra partier om våld mot kvinnor. Alla förslag har ännu inte behandlats i utskotten, men i justitieutskottet har socialdemokraterna t.ex. gått emot öronmärkta pengar till polisen och ändring av fridkränkningsbrottet i enlighet med motionens anda. Det är viktigt att få med ungdomarna i arbetet för att förebygga våld mot kvinnor. Vi driver just nu ett framgångsrikt projekt i skolor som går ut på att bekämpa språkvåldet ungdomar emellan. verkar ha nöjt sig med att ordna ett seminarium i . När medieintresset var som störst efter Södertäljevåldtäkterna slog regeringen på stora trumman. bedrev regeringen ett stort informationsprojekt i samband med kvinnofridspropositionen, men engagemanget tycks ha avtagit. verkar intresset ha förskjutits någon annanstans, trots de tre kvinnomorden , trots den annalkande storhelgen, trots att vi har så lång väg kvar till kvinnofrid. Antalet anmälningar har inte minskat. Regeringens hittillsvarande strategi har misslyckats. Därför är min fråga till : På vilket sätt avser ministern arbeta för att förtydliga och fokusera sin strategi för att bekämpa våld mot kvinnor?
ip · GN10146 · 1999-12-14 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:146 av () till socialminister om åtgärder för bättre folkhälsa Vid genomförd läkarstämma konstaterades att vi rör oss allt mindre. Våra barn blir alltmer stillasittande framför TV-apparater och datorer. Samstämmiga rapporter från både forskare och idrottslärare ger vid handen att elevers fysiska status försämras. förslag, om att totalt sett reducera ämnet idrott och hälsa på gymnasiet, både förvånar och upprör, mot bakgrund av vad som sker. Övervikt har blivit allt vanligare hos barn och ungdomar. Många av de barn som är överviktiga vid 10@13 års ålder riskerar att behålla sin övervikt även vid vuxen ålder. Detta leder bl.a. till att viktrelaterade sjukdomar, exempelvis diabetes, ökar. I har problemen med övervikt redan tagit sig sådana uttryck att åldersdiabetes upptäckts hos tonåringar. Övervikt är ett komplext problem. Men det är också till vissa delar en fråga om livsstil. Kost och motion är i det sammanhanget viktigt. Motion har t.ex. stor betydelse för att vid tidiga år bygga upp skelettet och för att stärka muskulaturen. Vad som beskrivits kan vara ett växande folkhälsoproblem. Om inget görs riskerar vi att få ett hälsomässigt A- och B-lag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att förhindra att vi kan stå inför ett växande folkhälsoproblem? Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att öka betydelsen av ämnet idrott och hälsa i skolan?
ip · GN10147 · 1999-12-14 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:147 av () till socialminister om vård av unga Barn och unga som far illa eller riskerar att utsätta sig själva för uppenbar skada kan omhändertas enligt socialtjänstlagen och enligt lagen som anger särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU. Att omhänderta ett barn eller en tonåring är ett mycket stort ingrepp i den enskildes integritet och ska göras med mycket stor försiktighet. Omhändertagandet ska vara en sista utväg för att ge unga en möjlighet till en ny start i livet. Många har varit utsatta för övergrepp och i tidig ålder halkat in i missbruk och destruktiva miljöer. I flera rapporter om behandlingshemmen, de s.k. §12-hemmen, har det framkommit att behandlingen är bristfällig, att köerna är långa och att det inte görs den uppföljning som krävs. Det har också riktats kritik mot att kvoten av utbildade pedagoger är alltför låg och att andelen återfall efter vistelsens slut är betydande. De unga som ofta har mycket omfattande och mångfasetterade problem kräver terapier med specialutbildning för att bygga upp självförtroende och respekt för sin egen person. För unga kriminella är sluten ungdomsvård ett bättre alternativ än fängelse och är det möjligt för tingsrätterna att döma unga lagöverträdare till sluten ungdomsvård. tycker det är bra. Fängelse är en destruktiv miljö och ger ungdomarna liten möjlighet att komma bort från kriminella kretsar. Men den nya lagen har gjort att det uppstått köer till ungdomshemmen. Unga lagöverträdare får vänta i häkte och ungdomar som ska behandlas enligt LVU får vänta i den miljö som är orsaken till omhändertagandet. Det förekommer också att unga som omhändertas enligt LVU placeras tillsammans med unga lagöverträdare. Enligt har de likartade problem som de ungdomar som vårdas enligt LVU och kan därför behandlas i samma grupper. Unga som vårdas enligt LVU riskerar att stämplas som kriminella när de vårdas på samma institutioner och i samma grupper som de som dömts till vård. Många av de unga som behandlas enligt LVU gör det för att komma bort från missbruk och dåliga hemförhållanden. Inte för att bli märkta som dömda för kriminell handling. anser att behandlingen, både enligt LVU och för unga lagöverträdare, bör individualiseras, det behövs fler mindre behandlingshem och fler behandlingshem med specialinriktning. Frågor till ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att minska köerna till behandlingshemmen? Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förbättra kvaliteten i behandlingen vid hemmen? Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förbättra och förstärka tillsynen över de särskilda behandlingshemmen? Vilka åtgärder avser ministern vidta för att unga som omhändertagits enligt LVU inte ska stämplas som lagöverträdare?
ip · GN10150 · 1999-12-14 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:150 av (m) till statsrådet om rutiner för beviljande av permanent uppehållstillstånd Efter tidigare och de senaste två årens prövotider med tillfälligt uppehållstillstånd i , har den irakiske läkaren fått sitt ärende prövat av . Regeringen, med dåvarande föredragande statsrådet , beviljade @ som hals över huvud flytt utomlands sedan tillståndstiden löpt ut @ uppehålls- och arbetstillstånd för, till en början, . Han bedömdes vidare ha synnerligen starka anknytningsskäl, bl.a. till hustru och tre barn, vilka tidigare samtliga beviljats permanent uppehållstillstånd. Till följd av rådande förhållanden i bedömdes Al-Dabbagh även såsom skyddsbehövande i övrigt enligt 3kap. 3§ första stycket i utlänningslagen. har läget i knappast förbättrats. På oklara, ej i domstol närmare prövade grunder, har utpekats som en säkerhetsrisk, en stämpel som tills vidare tycks förfölja honom i akter. "Säkerhetsrisken" bedömdes tydligen dock inte större än att regeringen ansåg att landet också fortsättningsvis kunde leva med den, låt vara begränsad till prövoperioder om sex eller . Antingen är man väl en säkerhetsrisk eller också inte. Nåväl, är en erkänt skicklig ortopedspecialist, mycket uppskattad av såväl patienter som kolleger vid . Han är en i högsta grad samhällsnyttig och skötsam medborgare: högskattebetalare, en omtänksam och ansvarsfull familjefar osv. Han har inga andra ambitioner än att sköta sitt jobb som läkare väl och att ta ett gott ansvar för sin familj. beviljade tillfälligt uppehållstillstånd, trots att det under den tvååriga prövotiden enligt ej framkommit skäl som ytterligare skulle kunna tala för att Al-Dabbagh är en säkerhetsrisk @ allt enligt föredraganden vid , som alltså fortfarande hänger upp sig på regeringens bedömning. kan hänskjuta ärendet för avgörande hos regeringen men har av dunkla skäl tills vidare avstått från detta. På UD uppges att man intet kan göra så länge ärendet inte ligger på regeringens bord. Detta är ett Moment22 och en byråkratisk kurragömmalek. Också i alla avseenden skötsamma, friska, arbetssamma och självförsörjande invandrare borde ges en ärlig chans att få etablera sig, utan att riskera att hamna i paragrafryttares prestigekrig. Enligt såväl som praxis prövas i allmänhet inte en s.k. uppskjuten permanent invandring . Om inga starka skäl talar emot , beviljas vanligen permanent uppehållstillstånd. För skulle för övrigt ett permanent uppehållstillstånd dessutom lösa en rad praktiska problem knutna till hans yrkesutövning som läkare. Med utgångspunkt från detta enskilda fall kan en mera principiell fråga resas: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att skapa klarare och entydigare rutiner för berörda myndigheter i utlänningsärenden i syfte att minimera de sökandes lidande på grund av ovisshet och myndigheternas valhänthet?
ip · GN10151 · 1999-12-16 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:151 av () till jordbruksminister om utnämning av professorer har utsett tolv män och ingen kvinna till befattningar som prefekter vid (), landets största medicinska fakultet. Tillträdesdatum är nästa millenniums första dag, . Till flera av posterna kandiderade kvalificerade kvinnor men rektor tillsatte män på alla tjänsterna. Några åtgärder för att stimulera kvinnor att ta sig an dessa tjänster tycks inte ha förekommit, tvärtom meddelar rektor i radiointervju att kvinnorna dragit sig ur eller gjort dåligt intryck vid samtal om tjänsterna. Några försök har inte gjorts för att ta reda på varför en del kvinnor dragit sig ur och för att undanröja de eventuella hinder som legat i vägen. Prefekten är administrativ chef för en institution där ett antal professorer ingår. Efter rektorskapet är prefekt den högsta chefsposten inom den akademiska världen. Vilka som blir prefekter har den största betydelse för forskning och arbetsförhållanden. Att kvinnor praktiskt taget helt utestängs från dessa poster innebär att de inte tilldelas ekonomisk makt och inflytande över forskningsresurserna. De får inte heller möjlighet att utgöra förebilder för alla de kvinnor som finns inom hälso- och sjukvården. är majoriteten av medicinstudenterna kvinnor, cirka en tredjedel av läkarkåren kvinnor och nära hälften av de som disputerar vid medicinsk fakultet kvinnor. Den procentuella andelen kvinnor som nått professur är betydligt lägre. Då det visats att män ofta väljer män (-98) är risken stor att kvinnor blir förfördelade om det inte också finns kvinnliga prefekter. Det är orimligt att kvinnor utbildas i en enkönad miljö eller bara ser manliga chefer. Det har också visats att kvinnliga forskare, särskilt inom klinisk forskning intresserar sig för andra områden än män. Ofta väljer de mer komplexa frågeställningar, där tvärvetenskapligt tänkande, samarbete och öppenhet gentemot annan kompetens behövs. inleddes med rösträttsrörelsen och visst har stora framsteg gjorts när det gäller att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. har fattat många viktiga beslut men det som hänt på under seklets sista veckor visar på svårigheten att få andemeningen i jämställdhetsbeslut att slå igenom i forskarvärlden. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga vad regeringen avser göra för att de beslut fattat om jämställdhet mellan könen inom forskning och högre utbildning ska få ett bättre genomslag.
ip · GN10153 · 1999-12-16 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:153 av () till näringsminister om sociala skyddsnät för småföretagare arbetsmarknad genomgår en stark omvandlingsprocess. Traditionella basindustrier friställer människor i takt med att man gör nya investeringar. Den privata tjänstesektorn växer snabbt, men arbetslösheten är fortfarande oacceptabelt hög. Inom den politiska sfären förefaller alltfler ha blivit medvetna om vikten av ett bra företagsklimat för de små företagen. Det krävs dock förändringar för att skapa enklare regelverk, sänkta arbetsgivaravgifter och förbättringar av riskkapitalförsörjningen. Det som ofta glöms bort är frågan om hur det sociala skyddsnätet bör vara utformat för att passa ett arbetsliv där alltfler inte längre har en traditionell anställning. I stället väljer många att starta eget, jobba med projektanställningar m.m. Finns det ett verkligt intresse från samhällets sida att stimulera nyföretagande och småföretagande bör strävan vara att se över och samordna de system och regler som finns såsom a-kassa, starta eget-bidrag, sjukförsäkring m.m. Om lönsamheten i företaget inte är tillräcklig blir reaktionen naturligtvis att arbeta hårdare. Detta leder i sin tur ofta till överansträngningsreaktioner med efterföljande sjukskrivningar. Därmed uppstår tyvärr ofta en omöjlig och ond cirkel. Eftersom den egna verksamheten är nystartad och knappast ger något stort överskott, blir sjukpenningen ofta mycket låg. I värsta fall leder en lång sjukskrivning till ekonomiskt obestånd och stora problem även på andra områden. Tyvärr slutar många ambitiösa och lovande projekt med konkurs. Detta illustrerar tydligt behovet av en översyn av lagstiftning och tillämpning när det gäller hur de sociala och ekonomiska skyddsnäten fungerar i ett snabbt föränderligt samhälle. En sådan översyn måste också omfatta hur starta eget-bidrag och liknande stöd kan ges en bättre och flexiblare tillämpning. Mot denna bakgrund vill jag fråga näringsministern följande: Avser näringsministern att se över lagstiftningen och dess tillämpning för att förbättra det sociala och ekonomiska skyddsnätet för småföretagare? Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att minska de likviditetsproblem och det byråkratiska krångel som skapas med dagens system?
ip · GN10154 · 1999-12-16 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:154 av () till näringsminister om skogsinnehav Den svenska staten äger knappt produktiv skogsmark fördelat på (ca ) och (ca ). Det förra sorterar under och det senare under . Dessutom förvaltar Naturvårdsfonden ca skyddad mark som ägs av staten. Detta sorterar under . äger huvudsakligen skog i inland och fjällregionen. Stora delar av skogsmarken utgörs av områden som ofta är svåra att föryngra samt där kostnaderna för avverkningar och virkestransporter är höga. Eftersom verkets huvuduppgift är att förvalta regeringsbyggnader, ambassader och residens har många ifrågasatt verkets lämplighet att förvalta så stora arealer skogsmark. har vid upprepade tillfällen visat att man har svårt att leva upp till de naturvårdskrav som rimligen bör ställas på en skogsförvaltare som tar miljöansvar. Flera kontroversiella avverkningar i strid med såväl lokalbefolkningen som miljöorganisationerna har fått många att ifrågasätta naturvårdskompetens och dess naturvårdsambitioner. Från flera håll har förslag framförts om att föra över skyddsvärda delar av skogsinnehav till den statliga Naturvårdsfonden och resterande del till det av staten helägda . Målsättningen är att skapa större möjligheter för ett framgångsrikt naturvårdsarbete. skulle det ge möjligheter till en mer rationell förvaltning av statens skogar. Med anledning härav vill jag fråga näringsministern: Har regeringen för avsikt att ta några initiativ till att dela skogsinnehav mellan och Naturvårdsfonden?
ip · GN10155 · 1999-12-16 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:155 av () till socialminister om narkotikaklassning av drogen GHB Den s.k. partydrogen GHB omfattas varken av narkotikastrafflagen eller dopningslagen. Trots ett flertal dödsfall och ett ökande antal akuta fall av allvarlig kramp, andnings- och hjärtstillestånd hos bl.a. minderåriga missbrukare har frågan om förbud av GHB inte blivit löst. Regeringen och socialministern har i olika sammanhang antytt att man vill avvakta en rättslig prövning om huruvida GHB kan klassificeras som dopningsmedel. Mycket tyder på att detta inte kommer att bli fallet. Trots att drogen blivit ett växande samhällsproblem, framför allt i , har GHB inte kunnat klassificeras vare sig som narkotika eller dopningspreparat. I stället har den i laglig mening behandlats som läkemedel. Detta har gjort det svårt för polis och sociala myndigheter, som i brist på relevant lagstiftning därför tvingats se missbruket öka bland yngre människor. Inte minst populär tycks den börja bli . har bl.a. ett antal ungdomar drabbats av livshotande tillstånd, och förts till sjukhus på grund av missbruk av drogen. Polisen och de sociala myndigheterna står maktlösa, och efterlyser återigen en narkotikaklassning av GHB. Det är viktigt att missbruket av GHB snabbt bromsas. Juridiska spetsfundigheter och tolkningsproblem får inte längre stå i vägen för ett förbud. Jag vill därför fråga socialministern: Är socialministern beredd att omgående förelägga förslag om en narkotikaklassning av drogen GHB?