ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN1080 · 1999-11-12 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:80 av () till kulturminister om digital TV Regeringens satsning på marknätet för digital TV har blivit ett stort fiasko. Höga kostnader, kanaler som inte vill sända, få dekodrar sålda, inga tittare, kraftiga förseningar och orealistiska planer har gjort att den dryga miljard projektet kostat framstår som bortkastade pengar. Provsändningar utlovades och kompletta sändningar till . Eftersom inga dekodrar fanns framme försenades starten till . Efter ytterligare är ca 400 dekodrar sålda, varav endast fem i hela Östersund-Sundsvallsområdet. Frekvensutrymmet i etern är begränsat och det ska räcka till TV, radio, personradiotrafik, mobilteletjänster och radiobaserad bredband. Det gör det angeläget och nödvändigt att utnyttja frekvenserna effektivt. har i sin rapport till digital-TV-kommitten beräknat värdet av det frekvensutrymme som upptas av TV-sändningar. Baserat på erfarenhet från amerikanska frekvensauktioner anger de det totala värdet, , till , varav hälften för det digitala nätet. Frekvenser för används alltså för att nå 400 hushåll med marksänd digital TV. Risken är att ett politiskt framkommenderat digitalt mark-TV-nät tar upp frekvensutrymme och blockerar mobila teletjänster och kommande bredbandsteknik. Frågan om verksamheten i frekvenserna bör därför grundas på överväganden bland aktörerna på marknaden. Det gäller radio- och TV-företag men också företag som utvecklar olika former för digital kommunikation. Efter avslutad försöksperiod med marksänd digital-TV bör frekvenserna bjudas ut till auktion parallellt med andra frekvenser. Regeringens låsning vid marknätet kan tvinga in tittarna i den distributionsform som har lägst kapacitet och sämst utrymme för interaktivitet. Risken är stor att den som skaffar dekoder sedan inte har ekonomiska resurser att skaffa det betydligt bättre bredband som kommer inom . Regeringens agerande skadar därigenom möjligheterna att nå hela med bra bredbandslösningar. I stället för att hindra utvecklingen för att kontrollera medieutbudet ska staten skapa utrymme och gynnsamma villkor för en snabb och omfattande digitalisering, liksom för en utbyggnad av den informationstekniska infrastrukturen på marknadens villkor. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att inte värdefullt frekvensutrymme blockeras av fiaskot marksänd digital TV?
ip · GN1081 · 1999-11-12 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:81 av () till statsrådet om krigsmaterielexport till Enligt uppgifter på har fått klartecken från regeringen att exportera ammunition och reservdelar för granatgeväret till . Detta trots att ligger i krig med och att det inte finns några som helst leveransgarantier i det avtalet. försämrades förhållandet mellan och allvarligt i och med att de båda länderna genomförde kärnvapensprängningar. övergick konflikten mellan de båda länderna i regelrätt krig. Enligt svensk lag är krigsmaterielexport i princip förbjuden. Undantag kan endast göras om särskilda krav är uppfyllda. och är exempel på länder som , enligt de regler vi har, inte ska exportera krigsmateriel till. Trots detta har regeringen godkänt ytterligare leveranser av ammunition och reservdelar till granatgeväret . Regeringen hänvisar till riktlinjer om godkännande av följdleveranser av reservdelar och ammunition, trots att avtalet som tecknades 1976 av dåvarande statliga FFV inte innehåller någon sådan förpliktelse. Förhållandet mellan och måste tas på mycket stort allvar. Båda länderna har brutit mot gällande spridningsavtal, genomfört provsprängningar och gått till militärt angrepp mot varandra. Det råder ingen tvekan om att båda ländernas militära agerande utgör ett allvarligt säkerhetspolitiskt hot mot världsfreden. Förhållandet mellan och borde vara en fråga där såväl EU som FN har anledning att ingripa med ett vapenembargo för att förhindra att kriget får katastrofala följder. Jag vill fråga handelsminister : Vad avser handelsministern att göra för att uppfylla riktlinjer i fråga om exporten till av krigsmateriel, som inte kan betraktas som följdleveranser? Vad avser handelsministern att göra för att svenskt krigsmateriel inte exporteras till eller där en konflikt övergått i regelrätta krigshandlingar? Vad avser handelsministern att göra för att uppfylla EU:s uppförandekod för krigsmaterielexport i konflikten mellan och ? Vad avser handelsministern att göra för att förmå FN att införa vapenembargo när det gäller och ?
ip · GN1083 · 1999-11-15 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:83 av () till statsminister om europeiskt valutasamarbete Statsministern har i en intervju i konstaterat att inte kan säga nej till ett fullt deltagande i den gemensamma valutan. Enligt citerade uttalanden menar han att valsituationen för del handlar om att antingen gå med nu eller att gå med . Det är bra att detta besked lämnas. För del är det av stor vikt att vi kan ta del av det politiska och ekonomiska samarbetet kring den gemensamma valutan. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsministern vilka slutsatser regeringen drar av den valsituation han redovisat i . Avser regeringen att lägga fram förslag till med anledning av statsministerns uppfattning om deltagande i eurosamarbetet?
ip · GN1085 · 1999-11-15 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:85 av de () till socialminister om funktionshindrades rätt att byta bostad Det finns runtom i gravt funktionshindrade som bor i anpassade lägenheter som har så höga hyror att det är omöjligt för dem att bo kvar. Ofta är det fråga om lägenheter som ligger i t.ex. där anpassningen lagts på hyran. Det är inte ovanligt med hyror på 7000@8000 kr . Många är unga som inte kunnat arbeta utan har lägsta förtidspension. De kommer heller aldrig att kunna skaffa sig några extra inkomster. Deras alternativ är enligt en tidigare socialminister att flytta eller leva på socialbidrag resten av livet. Dessa två alternativ tycks, enligt vad jag erfarit, dock inte finnas i praktiken. En person som bor i en anpassad lägenhet, vars hyra hon eller han inte klarar av att betala med sin pension inklusive bostadstillägg, får enligt vad jag fått fram inte bostadsanpassningsbidrag för att flytta till en annan billigare lägenhet. En funktionshindrad i ovan beskrivna situation sitter fast i sin dyra lägenhet och har i praktiken flyttförbud @ i vart fall inom den egna kommunen. Vad avser socialministern att göra för att funktionshindrade ska kunna flytta fritt? Avser socialministern att föreslå att bostadsanpassningslagen klargör de funktionshindrades rätt att fritt byta bostad? Avser socialministern att föreslå ett införande av ett statligt särskilt bostadstillägg för funktionshindrade med höga hyror på grund av högre boendekostnader som beror på funktionshindret?
ip · GN1086 · 1999-11-15 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:86 av de () till jordbruksminister om skydd för djurs avkomma När djur omhändertas enligt 31 och 32§§ djurskyddslagen omfattas inte djurens avkomma som föds efter omhändertagandet med automatik av beslutet. Det är inte särskilt sannolikt att någon som missköter sina djur så grovt att de blir omhändertagna kommer att sköta avkomman på ett för djuren bra sätt. Ändå är lagen inte tydlig på denna punkt. Det finns många exempel där man glömt bort eller kanske inte förstått vikten av att omhändertagandebeslutet också ska gälla levandefödd avkomma till de omhändertagna djuren. När det t.ex. gäller förbud enligt 29§ djurskyddslagen har man direkt i lagen lagt fast att beslutet ska gälla . Ur djurskyddssynpunkt behöver det fastslås i djurskyddslagen att avkomma som föds medan moderdjuret är omhändertaget också ska omfattas av omhändertagandebeslutet. Avser jordbruksministern att ta initiativ till en förändring vad avser djurs avkomma vid omhändertagande av djuret? Avser jordbruksministern föreslå förändringar i djurskyddslagens 31 och 32§§?
ip · GN1087 · 1999-11-18 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:87 av () till statsrådet om krav på fristående skolor Regeringen beslutade att ge av resursfördelning till fristående grundskolor (U1997:10) i uppdrag att utreda ekonomiska och andra konsekvenser av det snabbt växande antalet fristående gymnasieskolor. I detta utredningsuppdrag ingår specifikt att granska om det är förenligt med en verksamhet som bekostas med allmänna medel att driva fristående skolor med vinstintresse. Utredningen ska vidare analysera om aktiebolag är en lämplig verksamhetsform för fristående skolor och om det finns problem med huvudmän som driver flera skolor. Utredningsuppdraget i sig är inte på något sätt anmärkningsvärt. Det är alltid bra att tidigare inte kända fakta tas fram för att belysa hur verkligheten ser ut. Det är emellertid oroväckande att både landets statsminister och skolminister redan innan fakta lagts på bordet uttalat sitt motstånd mot att driva fristående skolor i aktiebolagsform med förmåga att skapa överskott/vinst. Fakta visar att antalet fristående gymnasieskolor ökat från 61 stycken /1999 till 87 stycken /2000. De fristående gymnasieskolorna utgör därmed av det totala antalet gymnasieskolor i . Enligt uppgifter från drivs av de befintliga fristående gymnasieskolorna i aktiebolagsform. Såvitt jag har kunnat utröna finns det @ hos de elever och föräldrar som valt dessa skolor @ ingenting som tyder på att dessa anser att fristående skolor som drivs i aktiebolagsform håller en lägre kvalitet för att kunna skapa vinst i sin verksamhet. Kravet på god kvalitet måste givetvis vara detsamma oavsett vem som är huvudman för en skola. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Ämnar statsrådet lägga fram en proposition som förbjuder fristående skolor att drivas i aktiebolagsform med förmåga att skapa överskott/vinst?
ip · GN1089 · 1999-11-18 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:89 av Per () till statsrådet om utvärdering av skolan revisorer har i sin rapport (1998/99:RR8) granskat utveckling och verksamhet. Deras rapport ger anledning till en rad åtgärder från regering och riksdag. revisorer påpekar bl.a. att de nationella mål som satts upp för skolans verksamhet inte har påverkat elevernas utbildning såsom förutsatte vid sitt beslut om mål- och resultatstyrda skolor. Vad gäller den övergripande styrningen över skolan så har i flera rapporter konstaterat att kommunerna inte uppfyller sina uppgifter enligt nuvarande lagstiftning. I granskning fick 20 av de 21 granskade kommunerna kritik för bristande styrning och egenkontroll. Många kommuner utvärderar inte sina egna styrdokument och därmed uppsatta mål. av kommunerna har inte lämnat en kvalitetsredovisning, trots att lagstiftningen föreskriver detta. Hur ska skolan kunna styras om inte verksamhetens resultat utvärderas kontinuerligt? revisorer understryker att regeringens styrning av präglats av att uppdrag till verket bara ökat i omfattning . Utrymmet för myndighetens egna prioriteringar och självständighet har minskat. två övergripande uppgifter att följa upp, utvärdera, granska och utöva tillsyn av skolans verksamhet respektive att ta fram förslag till utveckling av skolan har blivit svårare att förena. Det senaste exemplet på att beslutsfattare inte har en korrekt och fullständig bild att utgå ifrån i sitt beslutsfattande om skolan är uppgifterna att statistik byggd på kommunernas egna underlag på sina håll inte stämmer överens med den faktiska situationen. Vi moderater anser att uppgifter måste renodlas. I likhet med revisorerna menar vi att inte bör ha något ansvar för utvecklingsarbetet i enskilda skolor. roll bör vara att bedriva den myndighetsutövning som är nödvändig. ska fortsätta utöva tillsyn och kontroll så att stat och kommun, skolor och rektorer fullföljer sina uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Det viktiga arbetet att granska alla skolors kvalitet och resultat bör föras över till ett nationellt fristående kvalitetsinstitut. Att granska och utvärdera utbildningens kvalitet i olika skolor måste ges högsta prioritet. Det kräver en annan organisation och att utvärderingsarbetet kan bedrivas fristående och inte som en del av den politiska sfären. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : 1.Vilka konkreta åtgärder ämnar statsrådet vidta för att skärpa kraven på utvärdering av skolan? 2.Vilka sanktioner kan statsrådet tänka sig vidta mot kommuner och skolor som inte fullgör sina åtaganden gällande utvärdering av sin skolverksamhet?
ip · GN1090 · 1999-11-18 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:90 av Per () till statsrådet om elevers utanförskap ser inte ut som det gjorde . Det svenska samhället präglades tidigare av homogenitet. hade en homogen kultur och ett gemensamt språk. hörs många språk på våra skolgårdar och vårt samhälle formas av ännu fler kulturer. Detta ställer ännu högre krav på den svenska skolan att lyckas lära alla elever att kunna läsa och skriva korrekt svenska. håller på att delas upp i områden som präglas av stor framtidstro respektive betydande oro och resignation . Detta märks inte minst i skolan. Många elever ger uttryck för en känsla av utanförskap. Detta syns också i faktiska siffror redovisade av . rapporter visar att av de elever som antingen är födda i ett annat land eller har två föräldrar som är födda utomlands inte har fullföljt sina gymnasiestudier . statistik bygger på de elever som påbörjade sina gymnasiestudier höstterminerna , 1993 och 1994. Avhoppen från gymnasieskolan gällande dessa elever är 25, 35 respektive . I grunden handlar detta om att dessa elever upplever ett utanförskap. Många av dessa elever känner att de inte har något val och att skolan inte är till för dem. De ges inte chansen att välja skola. Och många lärare orkar inte i längden med att ge dessa elever det stöd som måste till för att resultatet ska bli bra. , ordförande i säger: "Det vi ser är nya underklass. Jag pratade turkiska hemma, turkiska i skolan och obegriplig svenskturkisk slang med kompisarna". För att lyckas vända denna trend krävs att alla, invandrare som svenskar, förstår att: "vägen heter utbildning". Skolans betydelse kan inte överskattas. är det så att elevernas bakgrund och olika fallenhet för svenska språket betyder att skolan, om den ska lyckas med sin uppgift, måste möta varje enskild individ för sig. För alla har vi olika språkliga bakgrunder som formats i mycket olikartade miljöer. Sett ur elevens perspektiv framstår då den förda socialdemokratiska skolpolitiken, med sin inriktning mot likriktning och enhetlighet, som totalt felaktig. Vad som krävs är i stället en skolpolitik inriktad på att skapa valfrihet och mångfald, konkurrens och tydligt ledarskap. En skolpolitik som sätter fokus på elevernas resultat genom kontinuerlig utvärdering av skolan. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet vidta för att minska avhoppen från gymnasieskolan i allmänhet och gällande elever med invandrarbakgrund i synnerhet?
ip · GN1091 · 1999-11-18 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:91 av () till statsrådet om ungdomstidningarnas stilbildande ansvar har gjort en genomgång av hur tjejtidningarna skildrar alkohol och narkotika. Uppföljningen visar att alkoholkonsumtionen beskrivs som en självklarhet och att de s.k. tjejtidningarna mer eller mindre ger en positiv bild av alkoholen. Uppföljningen "Det är ju fest" @ ungdomstidningars skildring av droger @ UNF 1999, redovisar att av tjejerna i årskurs 9 läser Vecko-Revyn, läser och läser Solo. I samma uppföljning redovisas att tror att de påverkas lite grann, tror att de påverkas mycket, tror att de inte påverkas alls samt att fler flickor än pojkar tror att de påverkas. I någon av tidningarna lyfts frågan om att få dricka t.o.m. fram som en jämställdhetsfråga. Problemet är att den positiva inställningen till alkohol smygs in på ett sofistikerat sätt. Tjejtidningarnas påverkan har framför allt tidigare uppmärksammats på kropppsfixering som kan påverka ätstörningsproblem hos unga flickor. Det är viktigt att dessa tidningar ökar sin medvetenhet om sitt ansvar som stilbildare för unga flickor. Berusningsfrekvensen bland flickor har ökat . I en undersökning om skolelevers drogvanor 1997 redovisar CAN att av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 har haft oskyddat sex när de druckit. Det är viktigt att de konferenser som anordnats om Motbilder får genomslag direkt in i ungdomsvärlden. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet: Vilka åtgärder avser ungdomsministern vidta för att uppmärksamma de s.k. tjejtidningarna på deras ansvar som stilbildare när det gäller alkoholvanor? På vilket sätt kommer arbetsmaterial och konferenser om Motbilder att följas upp och utvärderas?
ip · GN1092 · 1999-11-18 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:92 av () till finansminister om verksamhet i () nya regionindelning innebär att har förlorat många arbetstillfällen. Vi har nåtts av oroväckande besked om ytterligare omstrukturering/outsourcing inom RSV, som berör med påtaglig risk för att vi kan förlora fler arbetstillfällen. När det nya skattedeklarationsförfarandet inleddes fick och var sin ICR @ central för scanning av samtliga skattedeklarationer från arbetsgivarna @ cirka halva vardera. Vi uppfattar de förslag som föreligger så att nedläggning av ett driftsställe är ett alternativ som övervägs. Postkontoren på de båda orterna deltar i arbetet genom att ta emot, öppna och sortera deklarationerna. Eftersom det är fråga om ca 2,5 miljoner försändelser och postkontor, kommer även postpersonal att beröras av eventuell nedläggning. Den snabba utvecklingen, som kan innebära att t.ex. skattedeklarationer och underlag för premiepensioner i stor utsträckning levereras in via Internet, talar också emot att nu investera många miljoner i gamla tekniska lösningar i stället för att utnyttja ledig kapacitet. Jag vill erinra om att har tappat ett mycket stort antal arbetstillfällen inom både privat och statlig verksamhet. Ca 1000 statliga arbetstillfällen har försvunnit . Inräknat både offentlig och privat verksamhet har kommunen förlorat ca 4000 arbetstillfällen eller av sin arbetsmarknad enbart . För att kompensera bortfallet av arbetstillfällen vid nedläggningar av utbildning och stabverksamhet vid kustartilleriet i har fått löfte om ersättning. Jag vill också åberopa , där man skrivit: För att skapa beredskap för lokalisering av statliga verksamheter bör beslut om lokalisering av nya myndigheter samt omstrukturering av statlig verksamhet anstå i avvaktan på försvarsbeslutet. De uppgifter, som föreligger, talar för att det inte finns några verksamhetsmässiga eller ekonomiska hinder att behålla och även utveckla verksamheten i . Genom ökat kapacitetsutnyttjande kan i stället kostnadsbesparingar göras. Vad avser finansministern göra för att förutsättningar/situation beaktas när denna fråga avgörs?
ip · GN1093 · 1999-11-18 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:93 av () till jordbruksminister om jämställdheten i Jämställdhet innebär att kvinnor ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter. Jämställdhet är ett brett spektrum från det svårmätbara och subjektiva bemötandet till det statistiskt jämförbara värdet lika lön för lika arbete. I regeringens skrivelse Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet redovisas hur jämställdhetspolitiken har utvecklats och politikens fortsatta inriktning. Redovisningen bygger på underlag som lämnats från respektive departement. I departementen pågår ett omfattande arbete som internutbildning i jämställdhetskunskap, utveckling av metoder för jämförande analys och jämställdhetsprojekt. Regeringen verkar väl medveten om de brister som finns i vårt samhälle och framhåller det svenska jämställdhetsarbetet som ett internationellt föredöme. som ordförandeland i EU kommer också jämställdheten att lyftas fram. Att jämställdhet råder där initiativen tas och det pådrivande arbetet bedrivs borde kunna bekräftas av lönestatistik. Tyvärr är i det avseendet inget föredöme. Trots medvetet arbete kvarstår en löneskillnad på eller ungefär en månadslön mer för männen om man ser på kategorin "handläggare" i departementen. Jämställdhetslagen har varit föremål för översyn och en ny lag är annonserad . Utredningens förslag innebär bl.a. skärpta krav på arbetsgivaren att inte bara kartlägga förekomsten av löneskillnader utan att även analysera löneskillnaderna på företaget. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor: Vilka faktorer är de främsta hindren för att de lönemässiga skillnaderna inte har kunnat undanröjas? Vilka åtgärder avser jämställdhetsministern vidta för att eliminera löneskillnaderna i ?
ip · GN1094 · 1999-11-18 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:94 av () till statsrådet om funktionshindrade elevers rätt att välja skola Valmöjligheten för barn med funktionshinder är mycket begränsad. Många barn hindras att välja skola till följd av bristande information, alltför få alternativ och kommunala avslagsbeslut. I och med nedläggningen av och försämras funktionshindrade elevers möjligheter att välja skola ytterligare. De elever som omfattas av benämningen funktionshinder är ingalunda en homogen grupp. Tvärtom ryms inom benämningen funktionshinder såvitt skilda hinder och problem som exempelvis blindhet och dövhet, neurologiskt betingade funktionshinder såsom DAMP och Aspergers syndrom samt medicinskt betingade funktionshinder som exempelvis olika cancersjukdomar och blödarsjuka. Det säger sig självt att många funktionshindrade barns behov är omfattande. I tider av ansträngda kommunala budgetar är det många föräldrar som berättar hur de upplever att deras barn börjar betraktas som problem av hemkommunerna. Det är vanligt att kommunerna behåller funktionshindrade barn i sina egna skolor, i stället för att låta dem söka bästa alternativa skola. Långt ifrån alla föräldrar till barn med funktionshinder känner till vilka alternativ som finns för barnen. Informationen till elever och föräldrar brister och måste förbättras. Det ska vara så att kommunerna aktivt understöder de berörda familjernas möjlighet att välja den skola som passar det funktionshindrade barnet bäst. I utredningen om funktionshindrade elever i skolan @ som leddes av nuvarande skolministern @ beskrivs att: "många elever med funktionshinder har behov av kontakt med andra elever i samma situation. Det är viktigt för att stärka deras identitet. En stark jagidentitet och självkänsla ger bättre förutsättningar för ett fungerande socialt samspel". Att kunna välja skola och att det finns en mångfald av alternativ är viktigt för alla barn. Möjligheten att välja skola är dock särskilt viktig för barn och ungdomar med funktionshinder. De är helt beroende av att skolan de går i har tillräckligt kunnande och att miljön är trygg och undervisningen långsiktig. För barn med funktionshinder måste möjligheten att välja skola också omfatta inte bara den kommunala skolan utan också friskolor och specialskolor. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : 1.Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka funktionshindrade barns och ungdomars rätt och reella möjligheter att välja skola? 2.Är statsrådet beredd att ta upp och fortsatta existens till förnyad prövning?