ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN1064 · 1999-11-03 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:64 av () till miljöminister om miljömärkning av mobiltelefoner har vi fått miljömärkta datorer. Där har de fackliga organisationerna varit föregångare och påtryckare. tar TCO, som exempel, nästa steg och utökar sin certifiering av datorer, bildskärmar och tangentbord med skrivare, faxar och kopiatorer. Det är mycket bra för miljön, hälsan och möjliggör för oss att vara aktiva konsumenter. I regeringsdeklarationen talades om att miljöklassa, skolor, daghem och andra byggnader. Jag undrar om våra mobiltelefoner är nästa område att miljögranska? Efter samtal med både departement, myndigheter och forskare har det framkommit att ligger långt framme vad gäller den tekniska kunskapen om eventuella risker med mobiltelefoner. Man är också överens om att alla telefoner ligger under de normkrav som ställs . När jag efterfrågar svensk forskning om miljön och hälsan blir jag hänvisad till WHO:s studier och att det tar innan man kan se konsekvenser av eventuell strålning eller skador. För mig som riksdagsledamot är det oroande när man som konsument inte kan förstå och göra jämförelser på produkter vid ett miljöval. vet jag precis vad min katt får i sig från kattburken eftersom det är redovisat i detalj på burken. Mobiltelefonimarknaden håller på att lansera mobiltelefoner för små, små barn. Inte heller här kan man som riksdagsledamot säga till oroliga vuxna att det finns en miljödeklaration och att så vitt vi vet är det ofarligt och det kan man läsa och förstå av miljöklassificeringen. Jag tror inte heller att jag kan säga att vi gör allt vi kan i för att erhålla kunskap om eventuella hälsorisker för här gäller försiktighetsprincipen. I regeringens skrivelse 1999/2000:13 talas särskilt om att det ökade antalet allergier och överkänslighet hos främst barn oroar och behöver belysas framöver. Min fråga till miljöministern är: Förekommer det någon miljögranskning av mobiltelefoner eller kan vi förvänta oss att det initieras så att vanliga konsumenter kan välja, förstå och göra ett medvetet miljöval av mobiltelefoner också för barn?
ip · GN1065 · 1999-11-03 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:65 av () till miljöminister om har beslutat att stänga kärnreaktorn av politiska skäl mot ägarens vilja, utan att ta ställning till en förändrad folkopinion och utan att göra någon miljökonsekvensbeskrivning av stängningens konsekvenser. Inte heller har några säkerhetsaspekter från granskande myndigheter legat till grund för beslutet. Stängningsbeslutet har inte prövats enligt föreskrifter om miljökonsekvensbeskrivningar. Krav på en miljökonsekvensbeskrivning av Barsebäcksstängningen har ett flertal gånger avvisats av regeringen med eller utan motivering. Det närmaste en motivering som framförts har varit att det inte skulle behövas en miljökonsekvensbeskrivning av enbart en stängning. Men det är ju inte själva stängningen i sig som behöver utredas utan de konsekvenser stängningen leder till. Det förefaller märkligt att motsätta sig en så positiv åtgärd som en miljökonskvensbeskrivning. 3§ Syftet med en miljökonsekvensbeskrivning är att identifiera och beskriva de direkta och indirekta effekter som en planerad verksamhet eller åtgärd kan medföra dels på människor, djur, växter, mark, vatten, luft, klimat, landskap och kulturmiljö, dels på hushållningen med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt, dels på annan hushållning med material, råvaror och energi. Vidare är syftet att möjliggöra en samlad bedömning av dessa effekter på människors hälsa och miljön. Den ersättningskraft som kan komma i fråga är import av dansk kolkraft, som importeras när tillgänglig vattenkraft och kärnkraft inte räcker till och följaktligen kommer att importeras i ännu högre grad efter en eventuell stängning. Den danska kolkraften har inte samma miljörestriktioner som den svenska och har lägre beskattning. Följden blir att den av förorenande nedfall redan drabbade sydvästsvenska regionen kommer att utsättas för än värre påfrestningar på miljö och folkhälsa. IEA har påpekat att en stängning kan medföra att åtaganden vid inte kan fullföljas. egen ExternE-utredning vid , som är den största och mest djupgående miljö- och hälsokonsekvensutredning av elproduktion som gjorts, har entydigt visat att kärnkraft medför klart mindre skador på miljö och hälsa än någon form av förbränning av antingen fossila bränslen eller biobränslen. Kommer regeringen att låta göra en miljökonsekvensbeskrivning innan reaktor 1 vid stängs?
ip · GN1068 · 1999-11-05 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:68 av () till finansminister om beskattning av personaloptioner De kunskapsintensiva företagen i röner en allt större uppmärksamhet från omvärlden. De personer som arbetar inom dessa företag är ofta mycket eftertraktade och har inte sällan unika kunskaper. Efterfrågan på denna kompetens är stor inte bara i vårt land utan också från andra länder. Det är ett internationellt problem att bristen på humankapital inom många expanderande branscher är mer uttalad än bristen på finansiellt kapital. Inom IT-branschen, och särskilt den amerikanska, är olika slag av optionsprogram det viktigaste sättet för nystartade tillväxtföretag att behålla nyckelpersonal. I beskattas vinsten på personaloptioner som lön, vilket är mycket mer oförmånligt än beskattningen i t.ex. . Med en mer förmånlig beskattning i skulle det bli mer attraktivt för företag att växa i . Och det skulle bli ett incitament mindre för företag att flytta ut sina arbetsplatser. Företag som har bra idéer måste få växa för att tillfredsställa behov hos konsumenter. I är det få småföretag som växer. har chans att få stor utväxling på vår unika kompetens inom områden som biomedicin, telekom, data, Internet o.d. Det kräver dock att våra företag kan konkurrera på liknande villkor som sina konkurrenter när det gäller att attrahera och behålla kompetent personal. En del av de konkurrensmedel som står till buds är en lindrigare beskattning av personaloptioner. En väg att gå är att beskatta dem som inkomst av kapital. Det är dock bråttom att något görs, vi har ingen tid att förspilla om vi ska kunna hindra en utveckling som pekar mot att alltfler affärsidéer utvecklas utomlands. Med hänvisning till ovanstående vill jag därför fråga: Vilka åtgärder kommer finansministern att vidta för att vi ska få en konkurrenskraftig beskattning av personaloptioner? När kommer dessa åtgärder att genomföras?
ip · GN1069 · 1999-11-05 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:69 av () till statsrådet om landstingens och kommunernas ekonomi I en enkät som tidningen gjort, där den intervjuat ekonomicheferna i landsting och regioner, visar det sig att underskottet för kommer att bli , vilket är 1,3 miljarder mer än budgeterat. I senaste Kommun Aktuellt uppges att var femte kommun har stora bekymmer med att klara balanskravet . Omkring 20 kommuner som klarar kravet tror inte att de klarar en balans de två följande åren. Trots att staten tillfört ytterligare resurser räcker de uppenbarligen inte till för att klara en bra service, bättre vård och högre kvalité i skola och omsorg. Landsting och kommuner har uppenbara svårigheter med att konkurrera om arbetskraften och vi vet att nya arbetstillfällen kommer skapas inom vården och utbildningssektorn. Och behovet av vårdpersonal av alla kategorier och lärare är redan stort. Flertalet kommuner och landsting klarar inte inom nuvarande ekonomiska ramar att skapa en konkurrenskraftig lönesättning, vilket är en av förutsättningarna för att ge god service av hög kvalité till sina medborgare. En effekt av de låga lönenivåerna inom kommun och landsting är att personalen i allt större utsträckning söker sig till bemanningsföretag. Personal hyrs sedan in av kommuner och landsting till en betydligt högre kostnad. Bemanningsföretagen i vården är ett problem, som kommer att accentueras om inte kommun och landsting kan hävda sig på lönemarknaden och därmed få behålla en bra och välutbildad personal. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till "kommunministern": Vad avser regeringen att göra för att kommuner och landsting skall kunna uppfylla löften till sina medborgare om en god vård av hög kvalité inom vård, skola och omsorg? Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att kommuner och landsting skall bli konkurrenskraftigare och i större utsträckning kunna behålla sin personal? Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att kontrollera det växande antalet av bemanningsföretag som utarmar och fördyrar vården och omsorgen?
ip · GN1071 · 1999-11-05 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:71 av () till justitieminister om böter till utländska fordonsförare avreglerades den europeiska transportmarknaden och fritt cabotage infördes, som innebär konkurrensneutralitet mellan åkeriföretag i och övriga företag i . Detta har medfört att vi i ökad utsträckning nu kan se utländska lastbilar frakta gods på våra svenska vägar. Körtiderna är långa och hastighetsgränserna hårt tänjda. Var tredje långtradare som rullar på våra svenska vägar har utländska registreringsskyltar och körs av förare från ett tredje land. Utländska fordon bryter mot kör- och vilotidsreglerna oftare än svenska företag och i de fall överträdelserna uppdagas leder de endast i undantagsfall till åtgärder. Enligt NTF () är de allra tyngsta fordonen i trafiken sämst på att hålla hastighetsbegränsningarna där det finns många oskyddade trafikanter. dödas 100 personer i kollisioner med tunga fordon. I de fall där svensk polis konstaterar att en överträdelse är begången av utländsk förare kan endast ett bötes- eller betalningsföreläggande utfärdas. Eftersom det saknas ett indrivningsavtal med övriga europeiska länder vad gäller böter och överviktsavgifter väljer många utländska förare att inte betala det ålagda beloppet, efter att ha återvänt till sitt hemland. På samma vägar där svenska förare riskerar att förlora körkortet och få yrkesförbud, kastar de utländska förarna "böteslappen i diket" och drar vidare. Det system som tillämpas i ett antal EU-länder där polisen vid trafikkontroller kan driva in böter på plats alternativt att fordonet kan stoppas för vidare färd tills böterna betalas bör kunna tillämpas även i . Gemensamma tolkningsregler för cabotage måste utarbetas. Regler för bl.a. vilotid under körningar bör samordnas och kontrollen av att reglerna efterlevs måste bli effektivare. Kontrollen av fordon bör skärpas och åtgärder genomföras som leder till att en bot som skrivs ut i också blir betald av den utländska åkaren. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att lagbrott skall ge samma konsekvenser i som i andra länder oavsett vem som begår brottet?
ip · GN1072 · 1999-11-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:72 av () till statsrådet om skolans kärnämnen Förskola och skolan är och ska vara bärare av moraliska värden som tolerans, respekt för alla människors lika värde och rättigheter och insikt om vars och ens personliga ansvar. I skollagens s.k. portalparagraf (1kap. 2§ skollagen) anges också de värden skolan ska arbeta för. "@@@ Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inom skolan främja jämställdhet mellan könen samt aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiskt beteende". I förskolans läroplan finns också inskrivet att förskolan ska "@@@ grundlägga och förankra de värden som vårt samhällsliv vilar på. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan könen samt solidaritet med svaga och utsatta är värden som förskolan skall hålla levande i arbetet med barnen." Värdegrunden, i betydelsen våra grundläggande värderingar, är en ständigt aktuell fråga. En viktig uppgift för verksamheten i förskola och skola, är och kommer alltid att vara, att lägga en grund för och förankra de värden som vårt samhälle vilar på. Skolministern har utlyst som värdegrundsår och har tagit fram ett kommentarmaterial till värdegrunden, "Ständigt.Alltid! ", som stöd till de som arbetar i skolan. Frågor om värden, om etik och moral hör därför hemma i skolans och förskolans vardagsarbete, i undervisningen och i övrig verksamhet. Om målet är att utveckla elevernas kunskaper och värderingar så behandlas frågor om respekt, solidaritet och demokrati bäst i sitt naturliga sammanhang i alla de situationer som uppstår i skolans vardag. I ett läge när gymnasieskolan brottas med stora problem med bl.a. elever som, på vissa program, går ut gymnasieskolan utan att vara godkända i flera kärnämnen så presenterar skolminister idén om att införa ett nytt kärnämne @ social kompetens. Jag anser att vi i stället bör fokusera oss på att stärka grundkunskaperna så att alla elever klarar av de kärnämnen som vi faktiskt har . En annan aspekt på att införa ett nytt kärnämne är: Vad innebär det för elevers framtid som får betyget Icke godkänd i ett sådant ämne? Att redan i skolåren skilja ut de elever som inte riktigt passar in i skolans miljö, ofta på grund av problem med skolgång i övrigt, är inte väg till en skola som ger alla godkända kunskaper. Med anledning av detta vill jag härmed fråga statsrådet följande: Är statsrådet beredd att göra förändringar i de nuvarande kärnämnena till förmån för ett nytt kärnämne @ social kompetens? Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att stärka grundkunskaperna och komma till rätta med problemet att vissa elever inte får godkänt i de kärnämnen som finns i gymnasieskolan ?
ip · GN1074 · 1999-11-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:74 av () till statsrådet om etnicitet och kulturell mångfald Mot bakgrund av den havererade flykting- och integrationspolitiken, där inget parti är oskyldigt, agerar regeringen desperat. Statsrådet har yttrat att "hon skall göra sitt yttersta för att främja kulturell och etnisk mångfald", men också att "det är inte den etniska och kulturella bakgrunden utan kompetensen som skall vara avgörande". Statsrådet har också uttryckt förvåning över att det inte finns någon riksdagsledamot med afrikansk bakgrund. Är statsrådets förvåning lika stor över saknaden av riksdagsledamöter från alla övriga etniska bakgrunder och nationaliteter som beviljats permanenta uppehållstillstånd i ? Socialdemokraternas partisekreterare har sagt att "kvotering är inte bra, men kan tillgripas om inget annat hjälper." Vad vill regeringen egentligen? Är främjande av etnisk och kulturell mångfald lika med kvotering eller inte? I vilket läge ska kvotering tillgripas och på vilka grunder? Enligt undertecknad ska vid tillsättning av lediga jobb endast vägas in de meriter som arbetsgivare anser vara riktiga och viktiga för det enskilda företaget. Om arbetsgivare anser det värdefullt att arbetssökande med viss etnisk eller kulturell bakgrund är positivt för företaget är det upp till denne, utan att behöva ta hänsyn till teoretiska och icke verklighetsförankrade politikers tyckande eller lagar, att väga in olika aspekter på arbetssökande. Vilken situation ska uppstå för att statsrådet ska vara beredd att föreslå kvotering baserat på etnisk och kulturell bakgrund i arbetslivet?
ip · GN1075 · 1999-11-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:75 av Per () till näringsminister om bredbandsutbyggnad Enligt uppgift planerar att bygga ett optokabelnät på storkraftnätets stolpar till en investeringskostnad av i storleksordningen . Finansieringen ska enligt tidningsuppgifter ske utan att belasta statsbudgeten. Näringsministern har i flera tidningar uttryckt sig positivt om planerna. Även kraftföretagen aviserar liknande planer, liksom . "Men ligger det med subventioner i utbyggnaden tar man död på marknaden", säger , Telias nätstrategichef. anser sig täcka 85@90% av befolkningen med optofiberkabel och ser även risken att man förbygger sig. Utifrån mina sedvanliga marknadsekonomiska utgångspunkter finns det anledning att i första hand se till marknadens förmåga att bygga erforderlig infrastruktur. Statens ansvar är därför främst att: a)Garantera konkurrensen i bredbandsutbudet, och därmed rimliga priser. Ett problem som liknar teleområdets och elmarknadens. b)Tillse rimliga krav på regionalpolitiska intressen. Något som exempelvis kan ske via garanterad minimitrafik. c)Tillse att offentliga subventioner inte snedvrider konkurrensen. Något som kan ske genom bolagisering och transparent redovisning. Med ledning av ovanstående önskar jag ställa följande frågor till näringsministern: 1.Delar statsrådet min syn på statsmaktens roll i bredbandsutbyggnaden? 2.Hur avser statsrådet garantera glesbygden rimlig tillgång på bredbandskapacitet? 3.Är statsrådet beredd att ta över frekvenser från det markbundna digitala TV-nätet för att klara glesbygdens bredbandsförsörjning? 4.Vad avser statsrådet göra för att garantera konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat utbyggnad av bredbandsnätet?
ip · GN1076 · 1999-11-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:76 av () till näringsminister om UMTS Först kom mobiltelefonen. Sedan kom Internet, och är det för WAP (Application Protocol). WAP är en ny teknik, som ger mobiltelefonen möjlighet att ta till sig Internet. Detta skapar en ny jättemarknad, där mobiltelefonen ska kunna göra nästan allt det som går att göra med en vanlig persondator kopplad till Internet. WAP förväntas slå igenom på marknaden och efterfrågas av företag och privatpersoner. De första WAP-telefonerna har redan presenterats. har sin och och och de andra mobiltelefontillverkarna är också på gång. De befintliga mobiltelenäten baserade på GSM måste graderas upp, så att nätet erbjuder en större överförings- och mottagningskapacitet. Tekniken finns redan tillgänglig i form av UMTS, men detta förutsätter, att den svenska myndigheten () auktionerar ut, eller på annat sätt fördelar, de nya frekvenser till hågade mobilnätsaktörer. fördelade som första land i nästa generations mobiltelesystem detta år och öppnar därför snabbt sin marknad för alla de företag, som via Internet vill erbjuda ägarna till de nya WAP-telefonerna sina tjänster. Dessa tjänsteföretag kommer att utgöra en viktig del av den expansiva internationella Internetmarknaden. Det ligger i varje lands intresse att se till att förutsättningar skapas för denna typ av företag. Risken är annars stor att de etablerar sig i de länder, där denna teknik och marknad är tillgänglig. är ett annat land som kommit i gång. PTS synes inte vara förmögen att förrän i bästa fall kunna erbjuda det som redan finns i . försprång vad gäller användning av mobiltelefoner och Internet håller på att gå förlorat, om inte utauktioneringen av nya UMTS-licenser genomförs. , Europolitan och Tele2, som har egna mobiltelenät, väntar på klartecken för att bygga ut och komplettera sina befintliga GSM-nät. Med anledning av den oro man upplever över det omotiverade dröjsmålet att från statens sida öppna för UMTS i vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att påskynda övergången till UMTS?
ip · GN1077 · 1999-11-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:77 av () till näringsminister om näringslivskoncentration försvarar sig bra på börsen även om och ligger bättre till. Verkstads-, skogs-, kemi- och läkemedelsindustrin visar vinstförbättringar. Av bolagen på återfinns på adresser i . De börsnoterade är, enligt Finansplats , ca30% högre värderade än företagen i Väst- och . Koncentrationen till syns allt starkare, och en lägre värdering av företag på annan ort kan leda till att fler huvudkontor flyttas till . Enligt en undersökning från Hallvarsson & /GBG härleds skillnaden till olikheter i näringslivsstruktur. Närheten till finansiella centrum tycks spela en stor roll. Inom samma branscher värderas Göteborgsbolag lägre än Stockholmsbolag. I finns ca65 noterade bolag. Näst efter är den mest börsbolagstäta. Infrastrukturen är mycket viktig. Om inte fondkommissionärer, analytiker och specialistmedier skapar goda kontaktytor blir problemen tydligast för de mindre bolagen. är främsta transportregion. Regionen har dock inte tilldelats tillräckliga resurser för ett transportsystem som främjar tillväxt, trafiksäkerhet och en god miljö. Basstandarden på kommunikationsnätet i regionens olika delar är på vissa håll under all kritik. flygplats måste utvecklas för att stärka förbindelserna med närliggande huvudstadsregioner. Tillgängligheten behöver öka med väg och järnväg. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet: Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att inte näringslivet alltför starkt ska koncentreras runt ? Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att stödja utvecklingsstrategin för ?
ip · GN1079 · 1999-11-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:79 av () till näringsminister om situationen i Det går bra för . Det växer så det knakar. Det har skapats 100000 nya jobb och prognosen för är i stort densamma. Det är det budskap som upprepas av näringsministern och andra regeringsföreträdare vid varje tänkbart tillfälle. Det är bra att den gynnsamma konjunkturen fortsätter och att statens finanser förbättras, men tyvärr svävar orosmolnen över oss. Årets upplaga av , utgiven av , visar att är det fattigaste landet i , mitt i högkonjunkturen. Oljenationen är givetvis det nordiska land som har högst BNP per person, mätt i köpkraft. Mer uppseendeväckande är det att har svenskarna ersatt finländarna som fattigaste folk. ligger nu lägre än , lägre än och lägre än . Således går det väsentligt bättre för våra nordiska grannar. I många län och kommuner har ingen märkt av den oöverträffade ljusblåa bild över ekonomi som näringsministern ständigt kablar ut över medierna. Trots utlovade extra miljarder till kommuner och landsting står de nu i kö hos kommunakuten och bostadsakuten. I de glest bebyggda delarna av vårt land är arbetslösheten fortfarande mycket hög och t.o.m. ökar i vissa områden. Företagsflykten fortsätter till stor del beroende på den företagarfientliga politik som alltjämt förs, trots löften om förbättringar. Tillverkningen av Albinpannan i flyttas nu till , över gränsen. Fullföljs dessutom regeringens förslag om borttagande av de nedsatta arbetsgivaravgifterna för tillverkande företag i stödområdet blir företagsklimatet ytterligare försämrat. Regeringens politik @ en omvänd regionalpolitik @ leder till ökade regionala skillnader och utarmar glesbygden. Regeringens politik tillåter inte att hela ska leva. Regeringens politik tillåter inte att hela ska försvaras. Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att hela ska kunna leva vidare?