ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN10174 · 1999-12-23 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:174 av () till miljöminister om hälsovådliga utsläpp från fordonstrafiken För att nå ett långsiktigt hållbart och tryggt trafiksystem behövs det inte bara bättre vägar och järnvägar utan också en bättre trafiksäkerhet och högre ambitioner för att miljöanpassa trafiksystemen. har enigt ställt sig bakom den s.k. nollvisionen som tar sikte på att ingen människa ska behöva dödas eller skadas allvarligt genom trafikolyckor. Utöver de akuta dödsriskerna i trafikolyckor utgör miljö- och hälsoeffekterna av vägtrafiken, främst i storstadsområdena, ett växande bekymmer. I innebär nu den allt intensivare trafiken att luftföroreningarna från vägtrafiken ger fler förtida döda än vad trafikolyckorna ger. Det framgår av en aktuell rapport från WHO. För att skapa en trafikmiljö där människor inte ska behöva känna hot vare sig från trafikolyckor eller från hälsofarliga utsläpp måste enligt min mening, utöver det elvapunktsprogram för bättre trafiksäkerhet som presenterats, arbetet intensifieras också på andra fronter. Det handlar dels om att rena och förbättra motorer, katalysatorer, partikelfällor och annan utrustning som begränsar de direkta utsläppen. Det handlar om att förbättra befintliga bränslen. Och det handlar om att systematiskt introducera och stimulera miljöriktiga, biobränslebaserade drivmedel. Detta är också helt nödvändigt för att kunna klara de miljömål som ställt sig bakom. Precis som nollvisionen på trafiksäkerhetens område, bör enligt min mening en nollvision för användningen av hälsovådliga bränslen upprättas. En sådan vision bör innehålla en plan för hur användningen av fossila bränslen successivt ska minimeras och fasas ut och ersättas med förnybara, miljöriktiga bränslen. Inför ordförandeskap i EU kan det vara lämpligt att anta utmaningen att utarbeta en tioårsplan för användning av miljövänliga drivmedel. En plan som drar upp riktlinjerna för hur vi i och i ett första steg kan halvera användningen av bensin, olja och diesel. Mot denna bakgrund vill jag fråga miljöministern följande: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidtaga för att nedbringa dödstalen som följer av de hälsovådliga utsläppen från fordonstrafiken främst i storstäderna? Är statsrådet beredd att ta initiativ till en nollvision också för hälsovådliga utsläpp från fordonstrafiken?
ip · GN10175 · 1999-12-23 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:175 av () till socialminister om extra stöd till äldre Behoven inom omsorgsområdet är stora och den demografiska utvecklingen kommer att kräva ytterligare resurser framgent. finns det ett behov av service som kommunernas omsorg inte kan ge inom ramen för , men som vi anser kan tillgodoses på annat sätt. Behovet av ökad service behöver mötas som den privata tjänstesektorn inom området behöver utvecklas. När växte fram var dess huvudsakliga uppgifter att ge praktisk hjälp med hemmets skötsel, inköp och matlagning. I takt med att institutionsvården har förändrats har den personliga omvårdnaden fått en mer framskjuten plats . Städning, skötsel av bostad, viss matlagning för jämförelsevis friska pensionärer är enligt de prioriteringar som sker i HSU 2000 och i kommunerna inte en del av generell välfärdspolitik. Kommunernas biståndsbedömning är ytterst strikt @ och man prioriterar människor med stort omvårdnadsbehov. Många pensionärshushåll, som inte får hemtjänst, är ändå i behov av service. Det kan vara hjälp med städning, att putsa fönster, klippa gräset, handla och skotta snö, arbetsuppgifter som inte längre utför men som bidrar till ökad trygghet och trivsel i hemmet. En ökad möjlighet till tjänster i hemmet skulle med all sannolikhet bidra till att många pensionärer kan hjälpa sig själva och inte behöva anhålla om hjälp av kommunens hemtjänst. har tidigare lagt förslag i om att utveckla hemservicesektorn för äldre. Pensionärshushållens behov av vardaglig service skulle kunna tillgodoses genom att staten stimulerar den privata tjänstesektorn. I utredningen , tjänster och sysselsättning SOU 1997:17 presenteras olika lösningar för att stimulera tjänstesektorn samt en principskiss till ett särskilt servicestöd till pensionärer @ ett konto till varje pensionärshushåll som administrerar. Det enklaste sättet att göra detta är genom ett system med hemservicecheckar för pensionärshushåll och ska gälla för alla normalt förekommande tjänster i hemmet. Det som förekommer inom den behovsprövande ska inte ingå i detta system. Fördelarna med att subventionera hemtjänsterna är många. Många pensionärshushåll, som är i behov av hjälp, kan på detta sätt få det. Sannolikt kommer många anhöriga att känna att de kan bidra med annat än vanliga hushållsgöromål i kontakten med sina anhöriga. Systemet riskerar inte att tränga undan det grundläggande omsorgsansvaret som kommunerna har. Det kan t.o.m. frigöra kommunala resurser till förmån för ökad omsorg. Hemservicestödet har också till syfte att underlätta för anhöriga och bidra till ökad trygghet i hemmet. Det kan också få till effekt att många äldre kan skjuta upp sitt behov av kommunalt finansierad hemtjänst. Frågor till socialministern: Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att ge äldre, som inte är i behov av personlig omvårdnad, ett hemservicestöd? Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att stimulera den privata tjänstesektorn så att stödet och tryggheten för äldre ökar? Avser socialministern att införa ett stöd med hemservicecheckar?
ip · GN10176 · 1999-12-23 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:176 av () till statsrådet om ungdomsfrid Att unga människor särbehandlas på grund av sin ungdom är snarare regel än undantag. går det så långt att man kan tala om diskriminering på grund av ålder! I och blir ungdomar hindrade att handla i den lokala butiken och på alltfler orter diskuteras utegångsförbud för ungdomar under helgkvällarna. Detta trots att polisen i vissa fall medgivit att det inte är ungdomarna som missköter sig utan de vuxna. Att en grupp diskrimineras enbart på grund av ålder är naturligtvis inte godtagbart i dagens . Förslag som slår mot ungdomar ska stoppas. Det kallas ungdomsfrid. Men det räcker inte att jobba mot förslag som slår mot unga. Ett av de största problemen är att det kommer alldeles för få förslag som aktivt gynnar unga. Och de förslag som kommer, inklusive regeringens ungdomsproposition, går sällan eller aldrig till botten med problemen. I stället för att se vad som är orsaken till ett problem, så tittar regeringen på symtomen och försöker dölja dem. Det håller inte. I stället för att lägga in en ny sida på Internet när, enligt Röda Korsets ungdomsförbunds undersökning Voice, av unga håller med om att demokrati är det bästa styrelsesättet borde regeringen titta på varför unga misstror demokratin. Det krävs en helhetssyn som tittar på varför vi har problem och som gör något åt problemens grund om vi ska kunna få ungdomsfrid! Röda Korsets ungdomsförbunds rapport , om unga människors attityder, visar att av ungdomar håller med om att demokrati är det bästa styrelsesättet. Med tanke på att av ungdomarna, enligt samma rapport, anser att de sällan eller aldrig har kunnat påverka sin skolmiljö är detta kanske inte så förvånansvärt. Har man aldrig fått vara delaktig i demokratin är det kanske inte konstigt om man inte tror på den. Vilken vuxen förtroendevald skulle orka lägga ned så mycket tid som politiken kräver om han eller hon inte såg något resultat av det som gjordes? Eller om man visste att den energi man lade ned på att få igenom ett beslut inte skulle betala sig, eftersom beslutet skulle sakna giltighet? Så ser det tyvärr ofta ut i kommunerna . När kommunerna vill låta ungdomar få inflytande inrättar de ofta ett ungdomsråd, som i teorin ska få ungdomarna att engagera sig, men som i praktiken varken ger inflytande eller makt över de kommunala besluten. Vilken vuxen människa skulle engagera sig om villkoren var sådana? Unga människor måste få verkligt inflytande över beslut som fattas. Detta inflytande kan man ge unga i skolan genom att inrätta lokala skolstyrelser. På så sätt slussas unga på ett naturligt sätt in i demokratin, får vara med och påverka och känna att de har riktig makt. Genom den riktiga makten förs det verkliga ansvaret. Ge unga en chans att känna att de har verkligt inflytande på demokratin! Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : 1.Vad avser statsrådet göra med anledning av ungdomars bristande tilltro till demokrati som styrelseskick? 2.Hur vill statsrådet öka möjligheterna för unga att få inflytande över sin vardag?
ip · GN10181 · 1999-12-23 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:181 av () till statsminister om trygghet för alla riksdagsledamöter har riktat ett antal frågor om framtiden till regeringen. Frågorna handlar om hur människor ska känna trygghet i samhället, både i fråga om rättstrygghet och social trygghet. För de flesta människor är tryggheten självklar, det sociala nätverket är starkt och den ekonomiska standarden bra. Men en del människor i , inte så få, har det mycket svårt. Den ekonomiska tryggheten handlar om att få det att gå ihop för dagen. bedömning är avgörande för mat och härbärge. Alla människor känner inte glädje över @ förändringen känns vara alltför långt borta. Att ha små möjligheter att påverka sin egen situation, att inte äga någonting, att känna att man inte betyder något för någon och att känna att man inte har någon värdighet och när få visar respekt är det svårt att känna glädje över den nya tiden. För andra människor är det frågan om att inte få delta i det demokratiska arbetet och vara utestängd från arbetsliv. är det nyinflyttade svenskar som på grund av diskriminering och uteslutning ur det offentliga . Närmare 300000 människor bor i stadsdelar som är socialt och ekonomiskt utsatta. Många människor bor i delar av landet där minskat befolkningsunderlag leder till försämrad service. Det finns en risk att går mot ett/tiondelssamhälle, där den stora majoriteten har det bra medan den resterande delen av befolkningen har det svårt och har små möjligheter att förändra den egna situationen. Fråga till statsministern: Vad avser statsministern göra för att förhindra att fortsätter att gå i en riktning mot att en liten del av befolkningen står utanför gemenskapen?