ip · GN1053 · 1999-11-01 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:53 av () till miljöminister om sork, miljöövervakning och dödligt virus Det sker en kontinuerlig miljöövervakning i landet. Den sker på olika sätt och syftet är att finna förändringar i miljön innan det gått för långt. Man studerar såväl växter som djur, men även halter av olika ämnen i mark, luft och vatten. Ett sådant studieobjekt är smågnagare, som sorkar och möss. Dessa djur är viktiga som basföda i många ekosystem. När populationen fluktuerar påverkas predatorerna. Under smågnagarår kan jaktfalk, fjällräv och fjälluggla ha många ungar, medan man under mycket smågnagarfattiga år kanske inte får ut några alls. Även andra arter påverkas av detta. Om det finns mycket smågnagare lämnas andra arter som ripa i fred och har större möjligheter att få ut fler ungar. Normalt fluktuerar smågnagartillgången i s.k. cykler med vart i norra . I övriga delar av landet är populationerna mer stabila, men även här är tillgången avgörande för många djur. Sorken är basfödan för räv och ugglor. Smågnagare är vidare stationära året runt. Finner man miljögifter vet man att påverkan skett just där djuren lever. lagras döda smågnagare i vad som kallas Miljöprovbanken. Genom att göra så finns ett material för framtida forskning. För att kunna avläsa förändringar är det nödvändigt med långa undersökningsserier. Först då kan man få en så god bild att man upptäcker avvikelser från det normala. Smågnagare har funnits med i miljöövervakningen och redan då fanns jämförande studier . kunde lösas genom att man samlat småfågelsskinn . Man kunde ta en fjäder från och klart se när kvicksilver började förekomma. Året stämde med introduktionen av kvicksilverbetningen av utsäde. Liknande undersökningar kan behöva göras och därför är det viktigt att ett samlat jämförbart biologiskt material finns och att serierna inte bryts. Man kan konstatera att sorkart, gråsidingen, har minskat dramatiskt, och finns av den population som fanns . kan man se en störning av mineralämnesbalansen. Förändring föreslås av sorkövervakningen föreslås att sorkövervakningen reduceras, detta i när intresset för den biologiska mångfalden ökar. Beslut i frågan ska fattas av . Om förslaget accepteras betyder det att värdefulla tidsserier går till spillo. Sorkövervakningen har visat sig fungera och ge signaler om miljötillståndet. Att nyttja biologisk mångfald för studier av miljötillståndet är den säkraste metoden, och just djurgrupper som smågnagare med sin ekologiska nyckelposition måste vara viktigt och rätt. Är det så klokt att minska smågnagarövervakningen? Enligt min mening är smågnagarövervakningen viktig och bör vara kvar. Just kontinuiteten i övervakningen är viktig och att bryta en sådan och äventyra framtida kunskapsmöjligheter tycks oklokt. De data man samlat in visar ju dessutom på att något sker , vilket gör det än angelägnare att fortsätta denna del av miljöövervakningen. Professor har kunnat påvisa ett klart samband mellan antalet skogssorkar och antalet yngre och medelålders personer som avlider i hjärtmuskelinflammation. redogör för fyra omständigheter: Det finns ett direkt och statistiskt säkerställt samband mellan antalet skogssorkar i naturen och hur många människor som avlidit i hjärtmuskelinflammation. Antalet sorkar varierar kraftigt över åren i norra . Och ju fler sorkar som funnits, desto fler människor har dött av denna sjukdom. Skogssorkar bär ett virus, Ljunganviruset, vars närmaste släkting orsakar hjärtmuskelinflammation hos försöksdjur. Dessutom har en annan släkting i virusfamiljen i enstaka fall orsakat hjärtmuskelinflammation hos människor. En pilotstudie har visat att fyra av fem som avlidit av hjärtmuskelinflammation hade antikroppar mot Ljunganvirus, medan bara två av femton i kontrollgruppen hade motsvarande antikroppar. Ljunganvirusets arvsmassa har kartlagts och en forskargrupp, under ledning av vid högskolan i , har analyserat tre personer som avlidit av hjärtmuskelinflammation samt fem personer i samma ålder som omkommit i samband med olycksfall. Ljunganviruset hittades hos samtliga tre med hjärtmuskelinflammation, men inte hos någon av de fem i kontrollgruppen. Enligt leder dessa upptäckter till slutsatsen att Ljunganviruset med mycket stor sannolikhet står för merparten av fall och dödsfallen av hjärtmuskelinflammation, åtminstone bland yngre och medelålders personer. Ljunganviruset bärs av skogssorkar. Hjärtmuskelinflammation är en allvarlig sjukdom. avled totalt 2077 svenskar (i genomsnitt 346 ) där hjärtmuskelinflammation anges som den direkta eller underliggande dödsorsaken enligt . Av dessa var 805 personer (134 ) under och 349 (58 ) var gamla. Kopplingen mellan skogssorkar, Ljunganviruset och dödsfall i hjärtmuskelinflammation är ytterligare ett argument för att inte skära ned på sorkövervakningen. Det är knappast rimligt att minska studierna av ett djur, som misstänks vara bärare av ett dödligt virus, i synnerhet inte när det enligt uppgift inte skulle kosta mer än att upprätthålla sorkövervakningen på nuvarande nivå. Jag vill fråga miljöministern: Avser ministern att vidta någon åtgärd i syfte att upprätthålla den svenska sorkövervakningen på nuvarande eller på en ökad nivå?