ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN1010 · 1999-09-20 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:10 av () till näringsminister om konsekvensanalyser utifrån ett regionalt perspektiv Redan innan Budget 2000 presenterats i sin helhet förekom spekulationer huruvida förslagen på skatteområdet gynnade hela landet eller endast starka tillväxtregioner. Ekonomiprofessor har presenterat beräkningar som enligt honom visar att glesbygden och skogslänen skulle bli förlorarna. satte därmed fingret på något väsentligt, nämligen vikten av att värdera politiska förslag och beslut utifrån ett regionalt perspektiv. Stämmer Wibes beräkningar innebär det en skattepolitik som förstärker de regionala klyftor som redan nu finns och i stället för att bidra till att "hela ska leva" stimuleras regioner med uttalad risk för överhettning mer än regioner med svagare efterfrågan, sämre sysselsättningsökning och lägre ekonomisk tillväxt. Analyser som tar hänsyn till regionala skillnader är oumbärliga för utformningen av regionalpolitiska "motdrag" men behövs också som underlag för realistiska bedömningar om inflationsrisker, flaskhalsproblematik etc. i ekonomin i stort. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa en medvetenhet om förslags- och beslutskonsekvenser utifrån ett regionalt perspektiv?
ip · GN1011 · 1999-09-17 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:11 av () till utrikesminister om barnsoldater Över 300000 barn i världen, under , deltager i väpnade konflikter. Många hundra tusen barn är dessutom rekryterade till väpnade styrkor och kan tvingas deltaga i eventuella framtida krig. policy i denna fråga har varit helt klar. Barn och ungdomar ska varken rekryteras eller deltaga i väpnade konflikter eller strider. Barnsoldater kan aldrig accepteras utan måste förbjudas. Under i stödde dock , till mångas stora förvåning, och ett par andra länders förslag att endast förbjuda tvångsrekrytering av barn för deltagande i väpnade konflikter. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesministern: Har därmed övergivit sin tidigare ståndpunkt att inga barn ska tillåtas rekryteras till eller deltaga i väpnad konflikt och strid? Varför har utrikesministerns tidigare starkt uttalade stöd för detta ställningstagande kommit att ändras? Ämnar utrikesministern agera vidare i denna fråga?
ip · GN1012 · 1999-09-22 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:12 av () till statsrådet om praktiska ämnen i skolan Många elever är skoltrötta. Deras föräldrar vittnar om problemet med en alltför teoretiskt inriktad skola. De elever med klara praktiska intressen har ofta störst problem. Meningslöshet, skolk, disciplinsvårigheter, mobbning och dålig arbetsmiljö för alla är ofta konsekvenser av att skolans verksamhet inte motsvarar elevers olika behov. Jag delar den människosyn som finns i vår läroplan, västerländsk-humanistisk människosyn. Den innebär att människor är olika, de kan och har förmåga att tillsammans med andra utvecklas. En del människor har mer av praktisk begåvning, andra mer av teoretisk och många en god mix av dem båda. Konsekvenserna av denna syn är att var och en äger rätt att utvecklas efter sin förmåga så långt som möjligt. En tillbakablick visar att för endast sedan dominerades vårt samhälle av den praktiska kunskapen. har pendeln slagit över och vi har en dominans av den teoretiska. I dagens samhälle är den teoretiska kunskapen tillgänglig för alla men den praktiska finns knappt att tillgå. Skolämnen med praktiskt innehåll har fått allt sämre tilldelning av skolans tid. Dessutom har de i hög grad teoretiserats och bedöms eleverna efter sina teoretiska kunskaper också i praktiska ämnen. Till högre utbildningar krävs teoretisk kunskap också när man ska gå en praktiskt inriktad utbildning. Visserligen är humaniora bra för en tekniker och praktisk vardagskunskap är bra för en humanist, men vi behöver en balans mellan teoretisk och praktisk kunskap. Tendensen att undervärdera praktisk kunskap är förkastlig för samhällets välstånd och den enskildes välbefinnande. Samhället har ansvar för att praktiska och teoretiska intressen stimuleras och utvecklas i människors kunnande. Att människors olikheter värderas och respekteras i utbildningssystem, i yrkesprofession och inom de funktioner som faktiskt aldrig har erkänts som yrkesarbete. Människor har förmågan att söka de kunskaper som behövs om samhället erbjuder utbildning. De kan utvecklas och ge mycket inom de områden som de är intresserade av om samhället öppnar upp för det. Ska den människosyn som finns tydlig i läroplanen förverkligas i skolans verksamhet måste det praktiska kunnandet uppvärderas och ges en central plats också i betygssättning av elever. Vad avser statsrådet göra för att den praktiska kunskapen ska uppvärderas i skolan?
ip · GN1013 · 1999-09-22 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:13 av () till statsrådet om kärnämnen i skolan Skolans styrsystem är tydligt. beslutar om riktlinjerna för läroplaner. Regeringen beslutar om innehållet i läroplanen och kursplaner. Därutöver ska varje kommun ha sin skolplan och varje skola sin lokala arbetsplan. Enligt ett regeringsbeslut den 22april 1999 (U1999/1117/S) framgår att regeringen avser låta fatta beslut beträffande kursplaner för kärnämnen på gymnasieskolan. Det står: "Regeringen avser bl a att i detta sammanhang bemyndiga att fastställa kursplaner och betygskriterier i såväl kärnämnen som karaktärsämnen." har detta aktualiserats vad gäller kursplanen för religionskunskapsämnet. Detta kan tolkas som att regeringen avser att delegera makten att besluta om kärnämnenas innehåll till ett statligt verk. Det är förvånande beträffande ett så omdiskuterat ämne som religionskunskapsämnet. Värdegrunden som skolministern på ett föredömligt sätt lyft till debatt och handling kan i sin teoretiska betydelse ingå i religionskunskapsämnet. Det nu aviserade förfaringssättet är ett exempel på en utveckling som ställer sina egna frågor. Var finns debatten hos regeringen beträffande vilka områden som är politikerområden och vilka som bör och kan överlåtas till tjänstemän? Det är tveksamt om ett sådant förfaringssätt värnar demokratin. Hur kommer skolministern att följa upp att tjänstemän ger värdegrunden den betydelse som anger med sina riktlinjer? Varför har denna förändring beträffande styrning av kärnämnen i gymnasieskolan skett? Planeras en motsvarande förändring för ?
ip · GN1015 · 1999-09-23 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:15 av () till kulturminister om hantverket Hantverket står inför en kris. Ett exempel kan Föreningen i utgöra. De bedriver ett internationellt erkänt hantverk som har fötter i östgötsk kultur sedan flera sekel. En kunnig knypplerska är bärare av ett kulturarv, men kommer hon att få någon efterföljerska? Var finns de som stimulerats i sina praktiska intressen, som lärt knypplingens konst? Jag delar den människosyn som gäller för vårt skolsystem, västerländsk @ humanistisk människosyn. Den innebär att människor är olika, de kan och har förmåga att tillsammans med andra utvecklas. En del människor har mer av praktisk begåvning andra mer av teoretisk och många en god mix av dem båda. Konsekvenserna av denna syn är att var och en äger rätt att utvecklas efter sin förmåga så långt som möjligt. En tillbakablick visar att för endast sedan dominerades vårt samhälle av den praktiska kunskapen. har pendeln slagit över och vi har en dominans av den teoretiska. är den teoretiska kunskapen tillgänglig för alla men den praktiska finns knappt att tillgå. Ska någon ta på sig ansvaret för den praktiska kunskapens tillgänglighet? I samhället saknas tillflöde från den yngre generationen till yrken som sadelmakare, skräddare och svetsare när den äldre går i pension. Hantverket inom det område som vi hänskjuter till kulturen tycks sällan uppskattas med sitt rätta värde förrän det håller på att försvinna. Tendensen att undervärdera praktisk kunskap är förkastlig för samhällets välstånd och den enskildes välbefinnande. Samhället har ansvar för att praktiska och teoretiska intressen stimuleras och utvecklas i människors kunnande. Att handens kunskap är på väg att bli bortglömd är inte enbart hantverkets problem. Det är en del av ett större problem, ett samhällsproblem som måste finna sin lösning. För det krävs kunskap och reflexion om sammanhangen och om konsekvenserna för ett framtida samhälle. Det är dagens aktörer som bär ansvar för morgondagens samhälle. Tänker kulturministern vidta några åtgärder för att uppvärdera den praktiska kunskapen och därigenom förstärka hantverkets möjligheter till överlevnad?
ip · GN1016 · 1999-09-23 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:16 av Per () till näringsminister om offentliga myndigheters upphandling av telefonitjänster Sedan den 11september är den s.k. förvalsreformen genomförd på telemarknaden. Det innebär bl.a. att inga särskilda prefix behöver användas för att kunna använda viss operatör. har systemet med nummerportabilitet för fast telefoni införts. Nummerportabiliteten innebär att man kan behålla sitt telefonnummer vid byte av operatör. Detta har varit centralt för att skärpa konkurrenstrycket. Det innebär att företag och myndigheter nu fritt kan upphandla operatör utan de närmast oöverskådliga konsekvenser av att behöva byta telefonnummer. Enligt mina erfarenheter är det få offentliga myndigheter @ såväl kommunala som statliga @ som uppfyller kravet på offentlig upphandling av telefonitjänster. Några bärande skäl för att inte göra det nu saknas. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att tillse att statliga myndigheter nu följer kravet på upphandling av telefonitjänster? 2.Har gjort någon sådan upphandling?
ip · GN1017 · 1999-09-23 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:17 av Per () till näringsminister om fusionen mellan Fusionen mellan belägger affärspressen med omfattande material i form av spekulationer, läckor från förhandlingarna och olika pikanta personuppgifter. Moderata samlingspartiet har krävt en börsintroduktion av och ett statligt utträde som dominerande ägare ur bolaget på ett förutsägbart sätt och . En sådan börsnotering hade givetvis underlättat både värderingar och förhandlingar vid fortsatta strukturaffärer inom branschen som t.ex. /. Den nu pågående processen tenderar till: drag av politiska i stället för kommersiella förhandlingar mycket av nationell prestige ständiga värderingsdiskussioner med otillräcklig insyn risk för långvarigt kommersiellt stillestånd i berörda företag Uppgifter i fackpress gör gällande att kostnaderna och låsningarna i fusionen kan komma att kosta svenska skattebetalare medan andra hävdat både större och mindre belopp till följd av hotet om politisk styrning och ägardominans i företaget. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor: 1.Står statsrådet fast vid tidigare bedömning att den sammanslagna koncernen kommer att få ett börsvärde på ? 2.Avser statsrådet fullfölja de ingångna @ och av @ godkända avtalen? 3.Avser statsrådet även vara slutnare och mindre öppen i underlagsmaterial till den svenska än vad norska regeringen är till ? 4.Har statsrådet försäkrat sig om garantier för ett fortsatt strikt kommersiellt beslutsfattande efter en fusion? 5.Vilka låsningar/fördelar har statsrådet räknat med att den statliga ägardominansen i det sammanslagna bolaget skall ge?
ip · GN1018 · 1999-09-24 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:18 av () till finansminister om beskattning av utlandssvenskar Många svenska medborgare väljer att bosätta sig utomlands i betydligt större utsträckning . En del bor utomlands tillfälligt för kortare projektanställningar, andra flyttar för att mera permanent arbeta och bosätta sig i ett nytt land. Vad som också är vanligt är att svenskar i samband med sin pensionering flyttar från och bosätter sig för gott i ett annat land. Detta aktualiserar rent allmänt behovet av att se över regler för beskattning. Lagen om särskild inkomstskatt för dem som är bosatta i utlandet (SINK) säger att svenskar bosatta utomlands ska betala källskatt för inkomster som genereras i . Själva principen att alltid förbehåller sig rätten att beskatta människor, även om de permanent flyttat utomlands, kan ifrågasättas. I denna interpellation vill jag främst ta upp det administrativa förfaringssättet. i handlägger ansökningar från svenskar i utlandet som ska betala skatt enligt SINK. Kravet på intyg innebär att SINK beviljas först efter det att den sökande fått lämna en deklaration i t.ex. . Detta får enligt spansk rätt göras först efter det att uppehållstillstånd beviljats och att därefter förflutit, vilket kan ta . Detta är säkert ett problem också för dem som flyttar till andra länder. I praktiken kan det innebära att det kan ta för att SINK kan börja tillämpas. Kravet på intyg saknar enligt min mening stöd i lagen. För svenskar bosatta i leder gällande dubbelbeskattningsavtal till ett varaktigt problem för dem som har inkomst av privat pensionsförsäkring. Denna grupp får ligga ute med skatt i två länder. Man betalar full skatt till de spanska myndigheterna utan att avräkning sker mot svensk skatt. Innan återbetalning av svensk skatt sker går det . Det är naturligtvis helt orimligt att det inte finns en administrativ rutin som undanröjer dessa problem. Jag frågar därför finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta så att svenskar som är bosatta utomlands får möjlighet att fullgöra sin skattskyldighet på ett smidigt sätt, utan att behöva betala skatt i två länder och först i efterhand få tillbaka en viss del av skatten?
ip · GN1019 · 1999-09-24 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:19 av () till socialminister om barns och ungdomars psykiska hälsa överlämnades till dåvarande socialministern slutbetänkandet av . Det har ett mycket talande namn: Det gäller livet. Hur kan man döpa utredningen till detta? Så farligt är det väl ändå inte? Jo, det är det. Psykiska problem kan också kosta barn och ungdomar livet. Psykosociala faktorer är inblandade i de flesta dödsfall som drabbar tonåringar. Självmord är den vanligaste dödsorsaken bland pojkar och unga män i åldern , vanligare än trafikolyckor. Bland flickor och unga kvinnor i motsvarande åldrar är det mindre vanligt, men även för dem utgör självmord en av de vanligaste dödsorsakerna. Vi måste lära oss att se barns och ungdomars psykiska problem i ett folkhälsoperspektiv. Även med mycket strikta och snäva definitioner förekommer psykiska problem och störningar hos av barn- och ungdomspopulationen. De psykiska problemen vållar stort lidande hos de drabbade och deras familjer och kostnaderna för samhället är avsevärda - den egentliga barnpsykiatriska vården kostar . För den enskilde individen kan en period av psykiska problem ge livslånga konsekvenser, både socialt, utbildningsmässigt och ekonomiskt. Man har i utredningen tagit ett helhetsgrepp genom att beakta orsaker och konsekvenser samt föreslå akuta åtgärder, behandling och förbyggande åtgärder. Utredningen belyser också samhällskostnader vid speciella förebyggande verksamheter och jämför vad det kostar, när problemen verkligen uppstått. Vad blev det av detta gedigna arbete? Vid förfrågan på har departementet fått i uppdrag att göra två översyner och har fått i uppdrag att göra två utredningar och tre översyner. Men mycket av det som ska utredas kan redan sättas i verket mot bakgrund av det som skrivs i utredningen Det gäller livet. Varför tar man inte tag i de konkreta förslag som utredningen redan kommit med som t.ex. stödåtgärder, behandlingar, vård, rehabilitering och habilitering? Vi ställer oss frågande till detta att fortsätta utreda, varför utredningar på utredningar? Vissa av utredningarna kommer också att dra ut , vilket är mycket olyckligt då det redan finns färdiga förslag i utredningen. Vad kommer att hända med alla de andra förslagen som finns i utredningen? Med anledning av ovanstående frågar jag ministern: Hur avser ministern att ta till vara de förslag som finns i utredningen Det gäller livet? Hur avser ministern att verka för de livsviktiga frågorna angående barns och ungdomars psykiska hälsa i det framtida regeringsarbetet?
ip · GN102 · 1999-09-14 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:2 av () till statsrådet om den nya kommunakuten Enligt uppgifter i flera massmedier anser statsrådet att krisdrabbade inte ska få ta del av pengarna, 1,5 miljarder, i den nyöppnade kommunakuten. Enligt en tidningsartikel framhåller statsrådet som motivering att "i har vi en inkompetent ledning. Det moderata styret har visat att man inte har förmåga att hantera kostnadsutveckling och sjukvårdsstruktur. Dessutom ligger man relativt lågt skattemässigt i ". Detta är ett mycket anmärkningsvärt uttalande från ett statsråd. Att "brännmärka" en region som länge, oavsett politisk majoritet, dragits med stora ekonomiska problem är ovärdigt för en regering. En regering ska handlägga alla ärenden objektivt och inte bedriva partipolitik med hjälp av statskassan. Min fråga till statsrådet är därför: Hur avser regeringen att säkerställa att ansökningar om pengar ur kommunakuten handläggs objektivt och bortseende från partipolitiska bedömningar?
ip · GN103 · 1999-09-14 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:3 av () till socialminister om telemedicin Runt om i landet, såväl vid enskilda sjukhus som inom hela landsting pågår olika projekt med att utveckla telemedicinen. I Spris () kartläggning om telemedicinens tillämpningar i framgår att av sjukhusen använder telemedicin som arbetsredskap. Rapporten visar att den vanligaste användningen av telemedicin är vid konsultationer, exempelvis råd eller provsvar från sjukhusspecialist, second opinion och jourverksamhet. Andra områden där telemedicin tillämpas alltmer är ambulanssjukvård och rondverksamhet. Telemedicin ger helt nya utvecklingsmöjligheter för hälso- och sjukvården. Den är ett kommunikationsverktyg som kan påverka sjukvårdens struktur och arbetssätt i en positiv riktning @ till fromma för patienter och personal. Rätt använd kan tekniken ge förutsättningar för en decentraliserad sjukvård där varken kommun-, landstings- eller nationsgränser utgör ett hinder för en högkvalitativ, trygg och säker vård. I har man aktivt bedrivit utveckling inom telemedicinsområdet den senaste tioårsperioden. En starkt bidragande orsak till detta har haft sin grund i nationella ställningstaganden. i fick till uppgift att etablera en telemedicinsk avdelning som skulle utgöra den nationella kompetensresursen och motorn i den norska utvecklingen. Den har avsatt årliga medel för utveckling och implementering av IT-stöd och applikationer till de fem hälsoregionerna. Detta har varit en av de starkast bidragande orsakerna till en sund användning av IT inom sjukvården i den senaste tioårsperioden. Som en följd av denna satsning har man under den senare delen uppmärksammat och identifierat behoven av ett rikstäckande norskt hälsonät. Planen som föreligger säger att ska implementeringen av en enhetlig infrastruktur vara klar. Visionen om en gränslös sjukvård kan bli verklighet om IT-användningen används på rätt sätt och om systemen blir likartade vid alla sjukhus och i alla regioner i landet och det behövs samlad strategi från statens sida. Jag vill fråga socialministern: Vilka initiativ avser regeringen vidta för att påskynda utvecklingen inom telemedicinen? Är regeringen beredd att ta initiativ för att starta ett projekt för ett svenskt hälsonät, likt den norska modellen? Vilka initiativ avser regeringen att ta för att minska administrativa och juridiska hinder för användning av telemedicin? Avser regeringen att ta initiativ för att bygga ut ett finmaskigt fibernät i hela landet till alla hem, företag och vårdinrättningar för att öka möjligheterna till sjukvård i hemmet?
ip · GN105 · 1999-09-16 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:5 av () till statsminister om arbetslösheten Under uppehåll så är ju riksdagsledamöternas uppgift att arbeta med politiken i sitt eget län. I mitt fall så har arbetslösheten i de olika kommunerna i varit av stort intresse, ja, arbetslösheten är alltid av intresse eftersom arbetslöshet är något av det värsta som kan drabba en människa. Ifrån min hemkommun uppvaktade vi och påtalade det svåra läge som skulle komma i och med TVAB:s uppsägning av 145 personer som skulle gå i arbetslöshet . reagerar inte längre och har troligen vant sig vid arbetslöshetssiffror på och kanske tycker att detta är OK. Därför väcker jag denna interpellation med en fråga till statsministern för att påtala problemet med det stora , samt allvaret med arbetslösheten i för hela regeringen. Vid ett möte med /länsarbetsnämnden så visar det sig att en indragning av har aviserats från AMS av arbetsmarknadsmedel till för . Detta beslut är helt ohållbart och motverkar allt som innefattas av ordet tillväxt. I kommun kan företaget expandera med 50 personer under förutsättning av att en fem veckors kurs med introduktion och utbildning kan ordnas av i kommunen. Alla medel är förbrukade på åtgärder för de som var arbetslösa eller i åtgärd . Detta innebär att ett nej är svaret på utbildningen och fortsatt arbetslöshet/stämpling är svaret för de arbetssökande. I , är siffrorna och , , uppvisar . Ingen kommun i har lägre arbetslöshetssiffror än 7,och det är kommun. I detta län ska 70 miljoner av arbetsmarknadens medel dras in. Ofattbart anser jag. Arbetsmarknadsmedel ska användas där behovet är som störst och målet ska vara riktiga arbeten. Så få konstruktioner som möjligt för att skyla verklighetens arbetslöshet. Exemplet med garanti efter en utbildning om ett varaktigt arbete är den bästa sortens åtgärd och skapar tillväxt. Enligt min åsikt måste statsministern stoppa indragningen av arbetsmarknadsmedel till för de arbetslösas och tillväxtens skull. Vad kommer regeringen att vidta för åtgärder för att ge besked till och även andra län om sin syn på arbetsmarknadsläget? Vilka åtgärder kommer statsministern att vidta vad gäller indragningen av arbetsmarknadsmedel till ?
ip · GN106 · 1999-09-16 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:6 av () till justitieminister om domstolsnedläggningar Det går en urbaniseringsvåg över landet. användes beteckningen "flyttlasspolitik". är det värre i den meningen att på många platser finns snart inga som "kan flytta". I denna situation är det extra viktigt att staten tar ett stort ansvar för den service man själv ansvarar för. När det gäller kommunernas plikt att upprätthålla kärnverksamheten så är det ofta lagbundet. Skulle någon kommun missköta sig så rusar snabbt någon regeringrepresentant ut och kritiserar de kommuner man inte anser uppfylla kraven. När det gäller statens plikt att svara för kärnverksamheten är den inte lika tydligt formulerad. Ofta stannar det vid långtidsplaner, högtidstal eller förhastade löften åt höger och vänster. ser vi att staten, i detta fallet regeringen, i administrativt smygande former dränerar samhällsinsatser som är avgörande för stora landsdelar. pågår en domstolsnedläggning över stora delar av landet. I t.ex. mitt hemlän är man på väg att dra ned på tingsrätterna. T.ex. genom att inte förnya hyreskontrakt, återbesätta vakanta tjänster i kombination med planer om att sammanföra verksamheter till ett fåtal centralorter. Det omöjliggör att man kan upprätthålla den medborgerliga service som en anständig närhet till en lokal domstol innebär. Men det finns även andra områden där den statliga servicen försämras. Det gäller t.ex. häktesverksamheten, polisverksamhetens uttunning och ett statligt utredningsförslag om att dramatiskt reducera landsbygdens postservice förmörkar bilden ytterligare. Utflyttning och minskat utbud av arbetsplatser har tvingat många att bryta upp från sin hembygd. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande frågor till justitieministern. Avser regeringen att vidta några åtgärder för att stoppa den domstolsnedläggning som pågår i och övriga ? Är regeringen beredd att vidta några åtgärder för att trygga den grundläggande statliga samhällsservicen runtom i ?